# Jurnalul Oficial L 401/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 401 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6412 noiembrie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 401

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6412 noiembrie 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1968 a Consiliului din 9 noiembrie 2021 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 de autorizare a Letoniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 1 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1969 a Comisiei din 27 octombrie 2021 privind cererea de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2021) 7742] | 3 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2021/1970 a Comisiei din 10 noiembrie 2021 privind un spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural | 5 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1968 a Consiliului din 9 noiembrie 2021 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 de autorizare a Letoniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

1

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1969 a Comisiei din 27 octombrie 2021 privind cererea de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2021) 7742]

[notificată cu numărul C(2021) 7742]

3

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2021/1970 a Comisiei din 10 noiembrie 2021 privind un spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural

5

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 12.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 401/1

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1968 A CONSILIULUI

din 9 noiembrie 2021

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 de autorizare a Letoniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE stabilesc dreptul persoanelor impozabile de a deduce taxa pe valoarea adăugată (TVA) percepută pentru livrările de bunuri și prestările de servicii pe care le primesc în scopul operațiunilor lor impozabile. În temeiul articolului 26 alineatul (1) litera (a) din respectiva directivă, utilizarea activelor comerciale pentru scopurile private ale persoanelor impozabile sau ale personalului acestora sau, mai general, în alte scopuri decât desfășurarea activității lor, este tratată ca prestare de servicii. |
| --- | --- |

(1)

Articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE stabilesc dreptul persoanelor impozabile de a deduce taxa pe valoarea adăugată (TVA) percepută pentru livrările de bunuri și prestările de servicii pe care le primesc în scopul operațiunilor lor impozabile. În temeiul articolului 26 alineatul (1) litera (a) din respectiva directivă, utilizarea activelor comerciale pentru scopurile private ale persoanelor impozabile sau ale personalului acestora sau, mai general, în alte scopuri decât desfășurarea activității lor, este tratată ca prestare de servicii.

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 a Consiliului (2) a autorizat Letonia, până la 31 decembrie 2018, să limiteze la 50 % dreptul de deducere a TVA plătite pentru cumpărarea, luarea în leasing, achiziția intracomunitară și importul de autoturisme cu o greutate maximă autorizată care nu depășește 3 500 de kilograme și cu cel mult opt scaune, în afară de scaunul conducătorului auto, precum și pentru cheltuielile legate de întreținere, reparații și carburant pentru astfel de autoturisme. De asemenea, autorizarea scutește persoanele impozabile de obligația de a trata utilizarea în alte scopuri decât în interes de serviciu a unor astfel de autoturisme drept prestare de servicii. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 a Consiliului (2) a autorizat Letonia, până la 31 decembrie 2018, să limiteze la 50 % dreptul de deducere a TVA plătite pentru cumpărarea, luarea în leasing, achiziția intracomunitară și importul de autoturisme cu o greutate maximă autorizată care nu depășește 3 500 de kilograme și cu cel mult opt scaune, în afară de scaunul conducătorului auto, precum și pentru cheltuielile legate de întreținere, reparații și carburant pentru astfel de autoturisme. De asemenea, autorizarea scutește persoanele impozabile de obligația de a trata utilizarea în alte scopuri decât în interes de serviciu a unor astfel de autoturisme drept prestare de servicii.

| (3) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1921 a Consiliului (3) a prelungit validitatea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1921 a Consiliului (3) a prelungit validitatea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 până la 31 decembrie 2021.

| (4) | Prin scrisoarea din 21 aprilie 2021, Letonia a solicitat Comisiei autorizarea de a continua să aplice măsura specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE pentru a limita dreptul de deducere în ceea ce privește cheltuielile legate de anumite autoturisme care nu sunt utilizate exclusiv în interes de serviciu (denumită în continuare „cererea”). |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 21 aprilie 2021, Letonia a solicitat Comisiei autorizarea de a continua să aplice măsura specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE pentru a limita dreptul de deducere în ceea ce privește cheltuielile legate de anumite autoturisme care nu sunt utilizate exclusiv în interes de serviciu (denumită în continuare „cererea”).

| (5) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea celorlalte state membre prin scrisori datate 10 iunie 2021. Prin scrisoarea din 14 iunie 2021, Comisia a notificat Letoniei că dispune de toate informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea celorlalte state membre prin scrisori datate 10 iunie 2021. Prin scrisoarea din 14 iunie 2021, Comisia a notificat Letoniei că dispune de toate informațiile pe care le consideră necesare pentru evaluarea cererii.

| (6) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429, Letonia a prezentat un raport care cuprinde o reexaminare a procentajului fixat pentru deducerea TVA. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, și anume experiența acumulată în urma auditurilor fiscale și datele statistice referitoare la utilizarea autoturismelor în scop personal, Letonia afirmă că limita de 50 % se justifică în continuare și rămâne adecvată. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429, Letonia a prezentat un raport care cuprinde o reexaminare a procentajului fixat pentru deducerea TVA. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, și anume experiența acumulată în urma auditurilor fiscale și datele statistice referitoare la utilizarea autoturismelor în scop personal, Letonia afirmă că limita de 50 % se justifică în continuare și rămâne adecvată.

| (7) | Dat fiind impactul pozitiv al măsurii speciale asupra sarcinii administrative a contribuabililor și a administrațiilor fiscale prin simplificarea colectării TVA și prevenirea evaziunii fiscale generate prin ținerea incorectă a contabilității, Letonia ar trebui să fie autorizată să aplice în continuare măsura specială. |
| --- | --- |

(7)

Dat fiind impactul pozitiv al măsurii speciale asupra sarcinii administrative a contribuabililor și a administrațiilor fiscale prin simplificarea colectării TVA și prevenirea evaziunii fiscale generate prin ținerea incorectă a contabilității, Letonia ar trebui să fie autorizată să aplice în continuare măsura specială.

| (8) | Prelungirea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp pentru a permite evaluarea eficacității sale și determinarea procentului adecvat. |
| --- | --- |

(8)

Prelungirea măsurii speciale ar trebui să fie limitată în timp pentru a permite evaluarea eficacității sale și determinarea procentului adecvat.

| (9) | În cazul în care consideră că este necesară o nouă prelungire a măsurii speciale după 2024, Letonia ar trebui să transmită Comisiei, până la 31 martie 2024, un raport care cuprinde o reexaminare a procentajului aplicabil, împreună cu cererea de prelungire. |
| --- | --- |

(9)

În cazul în care consideră că este necesară o nouă prelungire a măsurii speciale după 2024, Letonia ar trebui să transmită Comisiei, până la 31 martie 2024, un raport care cuprinde o reexaminare a procentajului aplicabil, împreună cu cererea de prelungire.

| (10) | Măsura specială va avea doar un efect neglijabil asupra cuantumului total al încasărilor din impozite colectate în etapa de consum final și nu va afecta resursele proprii ale Uniunii provenite din TVA. |
| --- | --- |

(10)

Măsura specială va avea doar un efect neglijabil asupra cuantumului total al încasărilor din impozite colectate în etapa de consum final și nu va afecta resursele proprii ale Uniunii provenite din TVA.

| (11) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 6 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

(1)   Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2016. Aceasta expiră la 31 decembrie 2024.

(2)   Orice cerere de prelungire a autorizării prevăzute în prezenta decizie se transmite Comisiei până la 31 martie 2024 și este însoțită de un raport care cuprinde o reexaminare a procentajului prevăzut la articolul 1.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Aceasta se aplică de la 1 ianuarie 2022.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Letonia.

Adoptată la Bruxelles, 9 noiembrie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2429 a Consiliului din 10 decembrie 2015 de autorizare a Letoniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 334, 22.12.2015, p. 15).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1921 a Consiliului din 4 decembrie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2429 de autorizare a Letoniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 311, 7.12.2018, p. 36).

3

---

| 12.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 401/3

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1969 A COMISIEI

din 27 octombrie 2021

privind cererea de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile” în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2021) 7742]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (1), în special articolul 6 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | O cerere de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile” a fost prezentată Comisiei la 11 iulie 2021. |
| --- | --- |

(1)

O cerere de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile” a fost prezentată Comisiei la 11 iulie 2021.

| (2) | La 10 august 2021, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/788, Comisia a informat grupul de organizatori cu privire la evaluarea sa potrivit căreia cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 6 alineatul (3) literele (a), (d) și (e) din regulamentul respectiv erau îndeplinite, iar cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (b) nu era aplicabilă. Cu toate acestea, Comisia a indicat, de asemenea, că textul inițiativei, astfel cum a fost formulat în cererea din 11 iulie 2021, nu îi permitea să concluzioneze că aceasta îndeplinea, în totalitate, cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (c). Comisia era invitată „să declare o criză ecologică și, astfel, să încurajeze oamenii să iasă din bula lor de confort și să insiste asupra unor schimbări de politică, obiectivul fiind de a adapta politicile individuale ținând seama atât de factorii de mediu, cât și de cei sociali într-o manieră mai holistică”, fără a specifica actele juridice ale Uniunii pe care Comisia era invitată să le propună. Comisia a invitat organizatorii să își revizuiască inițiativa, prin indicarea actului juridic al Uniunii pe care Comisia este invitată să îl propună și prin clarificarea conținutului actului/actelor juridic(e) respectiv(e). |
| --- | --- |

(2)

La 10 august 2021, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/788, Comisia a informat grupul de organizatori cu privire la evaluarea sa potrivit căreia cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 6 alineatul (3) literele (a), (d) și (e) din regulamentul respectiv erau îndeplinite, iar cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (b) nu era aplicabilă. Cu toate acestea, Comisia a indicat, de asemenea, că textul inițiativei, astfel cum a fost formulat în cererea din 11 iulie 2021, nu îi permitea să concluzioneze că aceasta îndeplinea, în totalitate, cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (c). Comisia era invitată „să declare o criză ecologică și, astfel, să încurajeze oamenii să iasă din bula lor de confort și să insiste asupra unor schimbări de politică, obiectivul fiind de a adapta politicile individuale ținând seama atât de factorii de mediu, cât și de cei sociali într-o manieră mai holistică”, fără a specifica actele juridice ale Uniunii pe care Comisia era invitată să le propună. Comisia a invitat organizatorii să își revizuiască inițiativa, prin indicarea actului juridic al Uniunii pe care Comisia este invitată să îl propună și prin clarificarea conținutului actului/actelor juridic(e) respectiv(e).

| (3) | În consecință, o versiune modificată a inițiativei a fost transmisă Comisiei la 5 octombrie 2021. |
| --- | --- |

(3)

În consecință, o versiune modificată a inițiativei a fost transmisă Comisiei la 5 octombrie 2021.

| (4) | Obiectivele inițiativei modificate sunt exprimate după cum urmează: „Comisia trebuie să garanteze și să amelioreze calitatea vieții europenilor, protejând în același timp alte specii și mediul natural în ansamblu. Prin urmare, Comisia trebuie să propună un act juridic/o recomandare care să conducă la o mai bună înțelegere și respectare a măsurilor de protecție a mediului în statele membre ale UE. Inițiativa are ca obiectiv propunerea de către Comisie a unui act juridic care să asigure europenii că autoritățile lor naționale țin seama de considerentele de mediu atunci când introduc politici noi sau modifică politici existente.” |
| --- | --- |

(4)

Obiectivele inițiativei modificate sunt exprimate după cum urmează: „Comisia trebuie să garanteze și să amelioreze calitatea vieții europenilor, protejând în același timp alte specii și mediul natural în ansamblu. Prin urmare, Comisia trebuie să propună un act juridic/o recomandare care să conducă la o mai bună înțelegere și respectare a măsurilor de protecție a mediului în statele membre ale UE. Inițiativa are ca obiectiv propunerea de către Comisie a unui act juridic care să asigure europenii că autoritățile lor naționale țin seama de considerentele de mediu atunci când introduc politici noi sau modifică politici existente.”

| (5) | Detalii suplimentare cu privire la obiectul, obiectivele și contextul inițiativei sunt prezentate într-o anexă. De asemenea, organizatorii au furnizat informații suplimentare cu privire la inițiativa lor într-un document conex. |
| --- | --- |

(5)

Detalii suplimentare cu privire la obiectul, obiectivele și contextul inițiativei sunt prezentate într-o anexă. De asemenea, organizatorii au furnizat informații suplimentare cu privire la inițiativa lor într-un document conex.

| (6) | În măsura în care inițiativa invită Comisia să prezinte o propunere de act juridic cu scopul de a se asigura că statele membre țin seama de considerentele de mediu atunci când adoptă legislația și măsurile naționale, Comisia are competența de a face acest lucru în temeiul articolului 192 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(6)

În măsura în care inițiativa invită Comisia să prezinte o propunere de act juridic cu scopul de a se asigura că statele membre țin seama de considerentele de mediu atunci când adoptă legislația și măsurile naționale, Comisia are competența de a face acest lucru în temeiul articolului 192 alineatul (1) din tratat.

| (7) | Din aceste motive, niciuna dintre părțile inițiativei nu depășește în mod vădit competența Comisiei de a prezenta o propunere de act juridic al Uniunii în vederea punerii în aplicare a tratatelor, în conformitate cu cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

Din aceste motive, niciuna dintre părțile inițiativei nu depășește în mod vădit competența Comisiei de a prezenta o propunere de act juridic al Uniunii în vederea punerii în aplicare a tratatelor, în conformitate cu cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) 2019/788.

| (8) | Această concluzie nu aduce atingere evaluării efectuate pentru a se stabili dacă în acest caz ar fi îndeplinite condițiile concrete de fapt și de fond necesare, care să permită Comisiei să acționeze, inclusiv conformitatea cu principiul proporționalității. |
| --- | --- |

(8)

Această concluzie nu aduce atingere evaluării efectuate pentru a se stabili dacă în acest caz ar fi îndeplinite condițiile concrete de fapt și de fond necesare, care să permită Comisiei să acționeze, inclusiv conformitatea cu principiul proporționalității.

| (9) | Grupul de organizatori a furnizat dovezi adecvate că propunerea lor respectă cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2019/788 și că a desemnat persoanele de contact, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) primul paragraf din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(9)

Grupul de organizatori a furnizat dovezi adecvate că propunerea lor respectă cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2019/788 și că a desemnat persoanele de contact, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) primul paragraf din regulamentul respectiv.

| (10) | Inițiativa propusă nu este vădit abuzivă, neserioasă sau vexatorie și nici nu contravine vădit valorilor Uniunii, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și drepturilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(10)

Inițiativa propusă nu este vădit abuzivă, neserioasă sau vexatorie și nici nu contravine vădit valorilor Uniunii, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și drepturilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| (11) | În concluzie, inițiativa intitulată „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile” îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/788 și, prin urmare, ar trebui înregistrată. |
| --- | --- |

(11)

În concluzie, inițiativa intitulată „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile” îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/788 și, prin urmare, ar trebui înregistrată.

| (12) | Concluzia conform căreia sunt îndeplinite condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/788 nu atrage după sine confirmarea în vreun fel de către Comisie a corectitudinii factuale a conținutului inițiativei, care este responsabilitatea exclusivă a grupului de organizatori ai inițiativei. Conținutul inițiativei exprimă doar punctele de vedere ale grupului de organizatori și nu se poate considera, în niciun caz, că reflectă punctele de vedere ale Comisiei, |
| --- | --- |

(12)

Concluzia conform căreia sunt îndeplinite condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/788 nu atrage după sine confirmarea în vreun fel de către Comisie a corectitudinii factuale a conținutului inițiativei, care este responsabilitatea exclusivă a grupului de organizatori ai inițiativei. Conținutul inițiativei exprimă doar punctele de vedere ale grupului de organizatori și nu se poate considera, în niciun caz, că reflectă punctele de vedere ale Comisiei,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se înregistrează inițiativa cetățenească europeană intitulată „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează grupului de organizatori ai inițiativei cetățenești europene intitulate „Apel la acțiune – Protecția mediului în toate politicile”, reprezentat de domnul Jure LEBEN și de domnul Marko MAVER, care acționează în calitate de persoane de contact.

Adoptată la Bruxelles, 27 octombrie 2021.

Pentru Comisie

Věra JOUROVÁ

Vicepreședinte

---

(1)  
  JO L 130, 17.5.2019, p. 55.

1

---

RECOMANDĂRI

| 12.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 401/5

---

RECOMANDAREA (UE) 2021/1970 A COMISIEI

din 10 noiembrie 2021

privind un spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Tehnologiile digitale ne schimbă viața într-un ritm rapid, oferind noi oportunități pentru societate, inclusiv pentru instituțiile de conservare a patrimoniului cultural. Tehnologiile digitale oferă instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural instrumente mai eficace cu care pot digitaliza bunurile de patrimoniu cultural și se pot adresa unui public mai larg. Acest lucru oferă mai multe modalități pentru ca publicul să acceseze, să descopere, să exploreze și să se bucure de bunuri culturale și creează mai multe posibilități de reutilizare a bunurilor culturale pentru servicii și produse inovatoare și creative în diverse sectoare, cum ar fi alte sectoare culturale și creative și turismul. |
| --- | --- |

(1)

Tehnologiile digitale ne schimbă viața într-un ritm rapid, oferind noi oportunități pentru societate, inclusiv pentru instituțiile de conservare a patrimoniului cultural. Tehnologiile digitale oferă instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural instrumente mai eficace cu care pot digitaliza bunurile de patrimoniu cultural și se pot adresa unui public mai larg. Acest lucru oferă mai multe modalități pentru ca publicul să acceseze, să descopere, să exploreze și să se bucure de bunuri culturale și creează mai multe posibilități de reutilizare a bunurilor culturale pentru servicii și produse inovatoare și creative în diverse sectoare, cum ar fi alte sectoare culturale și creative și turismul.

| (2) | Astfel cum se subliniază în comunicarea „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (1), tehnologiile digitale au devenit, mai mult ca niciodată, esențiale pentru muncă, învățare, socializare, divertisment și accesarea unei game largi de servicii și produse, de la servicii de sănătate la cultură. |
| --- | --- |

(2)

Astfel cum se subliniază în comunicarea „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (1), tehnologiile digitale au devenit, mai mult ca niciodată, esențiale pentru muncă, învățare, socializare, divertisment și accesarea unei game largi de servicii și produse, de la servicii de sănătate la cultură.

| (3) | Pandemia de COVID-19 a evidențiat punctele forte și vulnerabilitățile sectorului patrimoniului cultural și necesitatea de a accelera transformarea digitală a acestuia pentru a valorifica la maximum oportunitățile pe care le oferă. Multe instituții culturale au suferit pierderi financiare majore sau au trebuit să fie închise. Totuși, în pofida provocărilor financiare create de pandemie, multe dintre acestea au reușit însă să își păstreze sau chiar să își extindă publicul prin îmbunătățirea serviciilor lor digitale (de exemplu, stabilirea de contacte cu publicul, partajarea colecțiilor, oferirea de instrumente digitale), demonstrând încă o dată valoarea lor ridicată pentru societate și pentru economia europeană. |
| --- | --- |

(3)

Pandemia de COVID-19 a evidențiat punctele forte și vulnerabilitățile sectorului patrimoniului cultural și necesitatea de a accelera transformarea digitală a acestuia pentru a valorifica la maximum oportunitățile pe care le oferă. Multe instituții culturale au suferit pierderi financiare majore sau au trebuit să fie închise. Totuși, în pofida provocărilor financiare create de pandemie, multe dintre acestea au reușit însă să își păstreze sau chiar să își extindă publicul prin îmbunătățirea serviciilor lor digitale (de exemplu, stabilirea de contacte cu publicul, partajarea colecțiilor, oferirea de instrumente digitale), demonstrând încă o dată valoarea lor ridicată pentru societate și pentru economia europeană.

| (4) | Patrimoniul cultural nu este doar un element-cheie în construirea unei identități europene care se bazează pe valori comune, ci de asemenea aduce o contribuție importantă la economia europeană, stimulând inovarea, creativitatea și creșterea economică. De exemplu, turismul cultural reprezintă până la 40 % din ansamblul turismului european (2), iar patrimoniul cultural este o parte esențială a turismului cultural. Digitalizarea avansată a bunurilor de patrimoniu cultural și reutilizarea acestui conținut pot genera noi locuri de muncă nu numai în sectorul patrimoniului cultural, ci și în alte sectoare culturale și creative, inclusiv, de exemplu, în sectorul jocurilor video și al cinematografiei. Contribuția industriilor culturale și creative reprezintă 3,95 % din valoarea adăugată a UE (477 de miliarde EUR), iar aceste sectoare angajează 8,02 milioane de persoane și implică 1,2 milioane de întreprinderi, dintre care 99,9 % sunt IMM-uri (3). |
| --- | --- |

(4)

Patrimoniul cultural nu este doar un element-cheie în construirea unei identități europene care se bazează pe valori comune, ci de asemenea aduce o contribuție importantă la economia europeană, stimulând inovarea, creativitatea și creșterea economică. De exemplu, turismul cultural reprezintă până la 40 % din ansamblul turismului european (2), iar patrimoniul cultural este o parte esențială a turismului cultural. Digitalizarea avansată a bunurilor de patrimoniu cultural și reutilizarea acestui conținut pot genera noi locuri de muncă nu numai în sectorul patrimoniului cultural, ci și în alte sectoare culturale și creative, inclusiv, de exemplu, în sectorul jocurilor video și al cinematografiei. Contribuția industriilor culturale și creative reprezintă 3,95 % din valoarea adăugată a UE (477 de miliarde EUR), iar aceste sectoare angajează 8,02 milioane de persoane și implică 1,2 milioane de întreprinderi, dintre care 99,9 % sunt IMM-uri (3).

| (5) | Evaluarea (4) Recomandării Comisiei privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (2011/711/UE) a concluzionat că mai multe dintre provocările cu care se confrunta sectorul patrimoniului cultural în urmă cu 10 ani sunt încă prezente astăzi, cum ar fi necesitatea urgentă de a proteja și de a conserva patrimoniul cultural european și, în special, patrimoniul cultural aflat în pericol. Cu toate acestea, evaluarea a recunoscut, de asemenea, că peisajul patrimoniului cultural s-a schimbat semnificativ în ultimii ani, apărând o serie de noi necesități, dar, mai presus de toate, noi oportunități care ar putea spori și mai mult contribuția patrimoniului cultural la economia europeană. Prin urmare, este necesar să se asigure un răspuns politic care să răspundă acestor noi necesități și așteptări ale sectorului patrimoniului cultural, ale sectoarelor culturale și creative și ale societății în general. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea (4) Recomandării Comisiei privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (2011/711/UE) a concluzionat că mai multe dintre provocările cu care se confrunta sectorul patrimoniului cultural în urmă cu 10 ani sunt încă prezente astăzi, cum ar fi necesitatea urgentă de a proteja și de a conserva patrimoniul cultural european și, în special, patrimoniul cultural aflat în pericol. Cu toate acestea, evaluarea a recunoscut, de asemenea, că peisajul patrimoniului cultural s-a schimbat semnificativ în ultimii ani, apărând o serie de noi necesități, dar, mai presus de toate, noi oportunități care ar putea spori și mai mult contribuția patrimoniului cultural la economia europeană. Prin urmare, este necesar să se asigure un răspuns politic care să răspundă acestor noi necesități și așteptări ale sectorului patrimoniului cultural, ale sectoarelor culturale și creative și ale societății în general.

| (6) | Prezenta recomandare încurajează statele membre să instituie cadre adecvate pentru a consolida redresarea și transformarea sectorului patrimoniului cultural și pentru a sprijini instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să devină mai autonome și mai reziliente în viitor. Acest lucru va conduce la o mai bună calitate a digitalizării, reutilizării și conservării digitale în întreaga UE și va avea efecte de propagare în alte sectoare-cheie ale economiei europene, cum ar fi turismul, cercetarea și alte sectoare culturale și creative. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta recomandare încurajează statele membre să instituie cadre adecvate pentru a consolida redresarea și transformarea sectorului patrimoniului cultural și pentru a sprijini instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să devină mai autonome și mai reziliente în viitor. Acest lucru va conduce la o mai bună calitate a digitalizării, reutilizării și conservării digitale în întreaga UE și va avea efecte de propagare în alte sectoare-cheie ale economiei europene, cum ar fi turismul, cercetarea și alte sectoare culturale și creative.

| (7) | Statele membre au abordări diferite în ceea ce privește patrimoniul cultural, abordând într-o măsură diferită caracteristicile și nevoile specifice ale instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural. O strategie digitală cuprinzătoare pentru sectorul patrimoniului cultural, care să stabilească o viziune clară și concretă, precum și cele mai adecvate mijloace pentru punerea în aplicare a acesteia, ar asigura un răspuns de politică mai eficace și ar consolida sectorul. Pentru a realiza o transformare digitală eficace, a stabili un climat de încredere și o cooperare strânsă, statele membre ar trebui să implice toate părțile interesate relevante în pregătirea strategiei. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre au abordări diferite în ceea ce privește patrimoniul cultural, abordând într-o măsură diferită caracteristicile și nevoile specifice ale instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural. O strategie digitală cuprinzătoare pentru sectorul patrimoniului cultural, care să stabilească o viziune clară și concretă, precum și cele mai adecvate mijloace pentru punerea în aplicare a acesteia, ar asigura un răspuns de politică mai eficace și ar consolida sectorul. Pentru a realiza o transformare digitală eficace, a stabili un climat de încredere și o cooperare strânsă, statele membre ar trebui să implice toate părțile interesate relevante în pregătirea strategiei.

| (8) | Dezvoltarea tehnologiilor digitale avansate, cum ar fi 3D, inteligența artificială, învățarea automată, cloud computing, tehnologiile de date, realitatea virtuală și realitatea augmentată, a creat oportunități fără precedent în materie de digitalizare, acces online și conservare digitală. Tehnologiile digitale avansate conduc la procese mai eficiente (de exemplu, generarea automată de metadate, extragerea cunoștințelor, traducerea automată, recunoașterea textului prin sisteme optice de recunoaștere a caracterelor) și la un conținut de calitate superioară. Ele permit apariția unor forme inovatoare de creație artistică, creând, în același timp, noi modalități de a interacționa în mod digital cu conținutul cultural și de a beneficia de acesta prin organizarea și proiectarea conținutului împreună cu publicul, precum și externalizarea spre public, stimulând participarea acestuia. Inteligența artificială, tehnologia blockchain și alte tehnologii avansate pot fi, de asemenea, explorate pentru identificarea automată a bunurilor culturale care sunt traficate ilicit. Adoptarea unor astfel de tehnologii avansate are un impact semnificativ asupra redresării și creșterii economice europene în urma pandemiei de COVID-19, iar statele membre ar trebui să o sprijine prin măsuri adecvate. |
| --- | --- |

(8)

Dezvoltarea tehnologiilor digitale avansate, cum ar fi 3D, inteligența artificială, învățarea automată, cloud computing, tehnologiile de date, realitatea virtuală și realitatea augmentată, a creat oportunități fără precedent în materie de digitalizare, acces online și conservare digitală. Tehnologiile digitale avansate conduc la procese mai eficiente (de exemplu, generarea automată de metadate, extragerea cunoștințelor, traducerea automată, recunoașterea textului prin sisteme optice de recunoaștere a caracterelor) și la un conținut de calitate superioară. Ele permit apariția unor forme inovatoare de creație artistică, creând, în același timp, noi modalități de a interacționa în mod digital cu conținutul cultural și de a beneficia de acesta prin organizarea și proiectarea conținutului împreună cu publicul, precum și externalizarea spre public, stimulând participarea acestuia. Inteligența artificială, tehnologia blockchain și alte tehnologii avansate pot fi, de asemenea, explorate pentru identificarea automată a bunurilor culturale care sunt traficate ilicit. Adoptarea unor astfel de tehnologii avansate are un impact semnificativ asupra redresării și creșterii economice europene în urma pandemiei de COVID-19, iar statele membre ar trebui să o sprijine prin măsuri adecvate.

| (9) | În plus, statele membre și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să profite de oportunitățile fără precedent oferite de tehnologiile digitale avansate pentru a stimula politicile climatice și pentru a sprijini tranziția către o economie a UE mai verde și mai durabilă, astfel cum se prevede în Pactul verde european (5). De exemplu, bunurile de patrimoniu cultural digitalizate în 3D pot fi o sursă de cunoștințe relevante privind impactul, adaptarea și reziliența legate de climă (de exemplu, 3D permite analiza nedistructivă a bunurilor, vizualizarea daunelor și obținerea de informații pentru restaurare, conservare etc.). De asemenea, gemenii digitali și tehnologiile de observare a Pământului pot avea o importanță majoră în creșterea rezilienței la schimbările climatice și în sprijinirea conservării preventive a monumentelor, clădirilor și siturilor de patrimoniu cultural. În acest context, digitalizarea este, de asemenea, un factor determinant pentru sprijinirea experților în combaterea infracțiunilor împotriva mediului pe anumite situri. |
| --- | --- |

(9)

În plus, statele membre și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să profite de oportunitățile fără precedent oferite de tehnologiile digitale avansate pentru a stimula politicile climatice și pentru a sprijini tranziția către o economie a UE mai verde și mai durabilă, astfel cum se prevede în Pactul verde european (5). De exemplu, bunurile de patrimoniu cultural digitalizate în 3D pot fi o sursă de cunoștințe relevante privind impactul, adaptarea și reziliența legate de climă (de exemplu, 3D permite analiza nedistructivă a bunurilor, vizualizarea daunelor și obținerea de informații pentru restaurare, conservare etc.). De asemenea, gemenii digitali și tehnologiile de observare a Pământului pot avea o importanță majoră în creșterea rezilienței la schimbările climatice și în sprijinirea conservării preventive a monumentelor, clădirilor și siturilor de patrimoniu cultural. În acest context, digitalizarea este, de asemenea, un factor determinant pentru sprijinirea experților în combaterea infracțiunilor împotriva mediului pe anumite situri.

| (10) | Este important ca statele membre să își continue eforturile în materie de digitalizare (6) și conservare digitală a bunurilor de patrimoniu cultural. Stabilirea unor obiective specifice pentru digitalizare și conservare, pe baza unei evaluări a nevoilor și a unor criterii clare și obiective, ar conduce la rezultate concrete și măsurabile. Acest lucru ar fi deosebit de important pentru patrimoniul cultural aflat în pericol. În astfel de cazuri, digitalizarea 3D cu cel mai înalt nivel de detaliere poate fi chiar o necesitate, de exemplu în scopuri de conservare și restaurare. Totuși, chiar și în cazul în care riscul de deteriorare sau distrugere este scăzut, aceasta ar trebui să fie o prioritate, având în vedere potențialul ridicat de reutilizare al bunurilor de patrimoniu cultural digitalizate, cum ar fi pentru experiențe inovatoare și turism durabil, pentru a sprijini redresarea și reziliența economiei în general, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european. În plus, statele membre ar trebui să își intensifice eforturile cu privire la domeniile cu un nivel redus de digitalizare, cum ar fi clădirile, monumentele și siturile, precum și patrimoniul cultural imaterial. |
| --- | --- |

(10)

Este important ca statele membre să își continue eforturile în materie de digitalizare (6) și conservare digitală a bunurilor de patrimoniu cultural. Stabilirea unor obiective specifice pentru digitalizare și conservare, pe baza unei evaluări a nevoilor și a unor criterii clare și obiective, ar conduce la rezultate concrete și măsurabile. Acest lucru ar fi deosebit de important pentru patrimoniul cultural aflat în pericol. În astfel de cazuri, digitalizarea 3D cu cel mai înalt nivel de detaliere poate fi chiar o necesitate, de exemplu în scopuri de conservare și restaurare. Totuși, chiar și în cazul în care riscul de deteriorare sau distrugere este scăzut, aceasta ar trebui să fie o prioritate, având în vedere potențialul ridicat de reutilizare al bunurilor de patrimoniu cultural digitalizate, cum ar fi pentru experiențe inovatoare și turism durabil, pentru a sprijini redresarea și reziliența economiei în general, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european. În plus, statele membre ar trebui să își intensifice eforturile cu privire la domeniile cu un nivel redus de digitalizare, cum ar fi clădirile, monumentele și siturile, precum și patrimoniul cultural imaterial.

| (11) | Pe lângă faptul că pot fi utilizate în scopul conservării și al restaurării, tehnologiile 3D pot oferi, de asemenea, oportunități sporite pentru ca instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să se poată adresa unui public mai larg prin intermediul unor experiențe mai imersive, care includ accesul virtual la locuri care sunt în mod normal inaccesibile (de exemplu, subacvatice) sau închise temporar, sau să se poată adresa persoanelor cu deficiențe de vedere, oferind, de exemplu, experiențe tactile accesibile. Prin urmare, o atenție deosebită acordată digitalizării 3D a patrimoniului cultural aflat în pericol și a celor mai vizitate monumente, clădiri și situri culturale și de patrimoniu ar spori valoarea și potențialul patrimoniului cultural. Acest lucru ar fi, de asemenea, în conformitate cu „Declarația privind cooperarea pentru promovarea digitalizării patrimoniului cultural” (7) din aprilie 2019, în care statele membre au convenit să își intensifice eforturile și să continue progresele împreună, în cadrul pilonului privind o inițiativă paneuropeană pentru digitalizarea 3D a artefactelor, monumentelor și siturilor de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(11)

Pe lângă faptul că pot fi utilizate în scopul conservării și al restaurării, tehnologiile 3D pot oferi, de asemenea, oportunități sporite pentru ca instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să se poată adresa unui public mai larg prin intermediul unor experiențe mai imersive, care includ accesul virtual la locuri care sunt în mod normal inaccesibile (de exemplu, subacvatice) sau închise temporar, sau să se poată adresa persoanelor cu deficiențe de vedere, oferind, de exemplu, experiențe tactile accesibile. Prin urmare, o atenție deosebită acordată digitalizării 3D a patrimoniului cultural aflat în pericol și a celor mai vizitate monumente, clădiri și situri culturale și de patrimoniu ar spori valoarea și potențialul patrimoniului cultural. Acest lucru ar fi, de asemenea, în conformitate cu „Declarația privind cooperarea pentru promovarea digitalizării patrimoniului cultural” (7) din aprilie 2019, în care statele membre au convenit să își intensifice eforturile și să continue progresele împreună, în cadrul pilonului privind o inițiativă paneuropeană pentru digitalizarea 3D a artefactelor, monumentelor și siturilor de patrimoniu cultural.

| (12) | Cu toate acestea, digitalizarea nu implică în mod implicit conservarea digitală. Pentru a asigura accesul pe termen lung la bunurile digitalizate, statele membre trebuie să planifice și să realizeze cu atenție conservarea digitală a bunurilor lor, luând în considerare toate provocările financiare, organizaționale și tehnice relevante pe termen lung. Obiectivele de conservare digitală pot include nu numai bunurile de patrimoniu cultural care sunt considerate prioritare pentru digitalizare (de exemplu, bunurile expuse riscului, cele mai vizitate monumente și situri sau domeniile cu un nivel redus de digitalizare), ci și bunurile digitalizate anterior. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, digitalizarea nu implică în mod implicit conservarea digitală. Pentru a asigura accesul pe termen lung la bunurile digitalizate, statele membre trebuie să planifice și să realizeze cu atenție conservarea digitală a bunurilor lor, luând în considerare toate provocările financiare, organizaționale și tehnice relevante pe termen lung. Obiectivele de conservare digitală pot include nu numai bunurile de patrimoniu cultural care sunt considerate prioritare pentru digitalizare (de exemplu, bunurile expuse riscului, cele mai vizitate monumente și situri sau domeniile cu un nivel redus de digitalizare), ci și bunurile digitalizate anterior.

| (13) | Cadrul financiar actual oferă statelor membre oportunități fără precedent de a utiliza diferite fluxuri de finanțare pentru a stimula în mod semnificativ digitalizarea și conservarea, precum și pentru a crea un număr semnificativ mai mare de capacități în sectorul patrimoniului cultural. Statele membre ar trebui să sporească gradul de conștientizare în rândul actorilor din sector cu privire la oportunitățile de finanțare oferite de programul Europa digitală, Orizont Europa (8), fondurile politicii de coeziune (9), REACT-EU (10), instrumentul de sprijin tehnic (11) și Mecanismul de redresare și reziliență (12) pentru a sprijini investițiile necesare redresării și transformării digitale a sectorului, pentru a oferi un acces mai larg la cultură și pentru a avea un impact pozitiv asupra comunităților locale. |
| --- | --- |

(13)

Cadrul financiar actual oferă statelor membre oportunități fără precedent de a utiliza diferite fluxuri de finanțare pentru a stimula în mod semnificativ digitalizarea și conservarea, precum și pentru a crea un număr semnificativ mai mare de capacități în sectorul patrimoniului cultural. Statele membre ar trebui să sporească gradul de conștientizare în rândul actorilor din sector cu privire la oportunitățile de finanțare oferite de programul Europa digitală, Orizont Europa (8), fondurile politicii de coeziune (9), REACT-EU (10), instrumentul de sprijin tehnic (11) și Mecanismul de redresare și reziliență (12) pentru a sprijini investițiile necesare redresării și transformării digitale a sectorului, pentru a oferi un acces mai larg la cultură și pentru a avea un impact pozitiv asupra comunităților locale.

| (14) | Digitalizarea patrimoniului cultural european necesită resurse financiare semnificative. Pentru a partaja eforturile financiare și, în același timp, pentru a accelera accesul publicului la patrimoniul cultural, instituțiile de conservare a patrimoniului cultural cooperează cu actori privați. Cu toate acestea, multe dintre aceste acorduri de cooperare acordă drepturi exclusive partenerilor privați. Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului (13) stabilește un set de norme minime care reglementează reutilizarea și stabilește modalități practice pentru a facilita reutilizarea documentelor existente deținute de organismele din sectorul public ale statelor membre. În special, aceasta impune instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural care intră în domeniul său de aplicare (de exemplu muzeele, arhivele, bibliotecile) să respecte dispoziții specifice privind acordurile de exclusivitate, astfel cum se prevede la articolul 12 din directivă. Pentru a facilita accesul echitabil și nediscriminatoriu al tuturor la bunurile patrimoniului cultural, instituțiile de conservare a patrimoniului cultural care au relații de parteneriat cu sectorul privat, inclusiv cele care nu intră în domeniul de aplicare al directivei menționate anterior, ar trebui să urmărească aplicarea principiilor prevăzute la articolul 12 din directivă. |
| --- | --- |

(14)

Digitalizarea patrimoniului cultural european necesită resurse financiare semnificative. Pentru a partaja eforturile financiare și, în același timp, pentru a accelera accesul publicului la patrimoniul cultural, instituțiile de conservare a patrimoniului cultural cooperează cu actori privați. Cu toate acestea, multe dintre aceste acorduri de cooperare acordă drepturi exclusive partenerilor privați. Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului (13) stabilește un set de norme minime care reglementează reutilizarea și stabilește modalități practice pentru a facilita reutilizarea documentelor existente deținute de organismele din sectorul public ale statelor membre. În special, aceasta impune instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural care intră în domeniul său de aplicare (de exemplu muzeele, arhivele, bibliotecile) să respecte dispoziții specifice privind acordurile de exclusivitate, astfel cum se prevede la articolul 12 din directivă. Pentru a facilita accesul echitabil și nediscriminatoriu al tuturor la bunurile patrimoniului cultural, instituțiile de conservare a patrimoniului cultural care au relații de parteneriat cu sectorul privat, inclusiv cele care nu intră în domeniul de aplicare al directivei menționate anterior, ar trebui să urmărească aplicarea principiilor prevăzute la articolul 12 din directivă.

| (15) | După cum s-a subliniat în Agenda pentru competențe în Europa (14), pandemia de COVID-19 a mărit decalajul deja existent în materie de competențe digitale, în timp ce apar noi inegalități, deoarece mulți profesioniști nu au nivelul necesar de competențe digitale care sunt necesare la locul de muncă. Acest lucru este valabil și pentru sectorul patrimoniului cultural, în care decalajul digital are ca rezultat faptul că în special instituțiile mici (de exemplu, muzeele) se confruntă cu dificultăți în utilizarea tehnologiilor avansate, cum ar fi 3D sau inteligența artificială. Prin urmare, în conformitate cu Agenda pentru competențe în Europa și cu prima sa inițiativă emblematică, Pactul privind competențele, precum și în sprijinul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (15), statele membre ar trebui să stabilească obiective specifice pentru actualizarea competențelor sau recalificarea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural. În plus față de aceasta și pe baza obiectivelor Alianței pentru patrimoniul cultural (Blueprint Alliance for cultural heritage – CHARTER), industriile culturale și creative, care reprezintă unul dintre cele 14 ecosisteme identificate de strategia privind piața unică, construiesc în prezent un parteneriat la scară largă pentru dezvoltarea competențelor, care ar trebui să se alăture Pactului privind competențele. |
| --- | --- |

(15)

După cum s-a subliniat în Agenda pentru competențe în Europa (14), pandemia de COVID-19 a mărit decalajul deja existent în materie de competențe digitale, în timp ce apar noi inegalități, deoarece mulți profesioniști nu au nivelul necesar de competențe digitale care sunt necesare la locul de muncă. Acest lucru este valabil și pentru sectorul patrimoniului cultural, în care decalajul digital are ca rezultat faptul că în special instituțiile mici (de exemplu, muzeele) se confruntă cu dificultăți în utilizarea tehnologiilor avansate, cum ar fi 3D sau inteligența artificială. Prin urmare, în conformitate cu Agenda pentru competențe în Europa și cu prima sa inițiativă emblematică, Pactul privind competențele, precum și în sprijinul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (15), statele membre ar trebui să stabilească obiective specifice pentru actualizarea competențelor sau recalificarea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural. În plus față de aceasta și pe baza obiectivelor Alianței pentru patrimoniul cultural (Blueprint Alliance for cultural heritage – CHARTER), industriile culturale și creative, care reprezintă unul dintre cele 14 ecosisteme identificate de strategia privind piața unică, construiesc în prezent un parteneriat la scară largă pentru dezvoltarea competențelor, care ar trebui să se alăture Pactului privind competențele.

| (16) | Instituțiile de conservare a patrimoniului cultural s-au confruntat cu diferite obstacole legate de drepturile de autor cu ocazia digitalizării și a partajării patrimoniului cultural, cum ar fi costurile asociate achiziției drepturilor, lipsa unei expertize suficiente în materie de drepturi de autor în rândul profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural și limitări ale cooperării transfrontaliere între instituții. Prin urmare, au fost luate măsuri specifice la nivelul UE pentru a aborda astfel de provocări. De exemplu, Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului (16) privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală stabilește diverse dispoziții de modernizare a cadrului privind drepturile de autor care reglementează modul în care instituțiile de conservare a patrimoniului cultural își desfășoară activitatea în mediul digital. Una dintre cele mai importante modificări introduse de directivă este un cadru clar pentru digitalizarea și difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial pe care instituțiile de conservare a patrimoniului cultural le au în colecțiile lor. În plus, directiva introduce excepții armonizate și obligatorii pentru realizarea de copii în scopul conservării de către instituțiile de conservare a patrimoniului cultural și pentru extragerea textului și a datelor în scopul cercetării științifice. În cele din urmă, directiva clarifică statutul operelor de artă vizuală din domeniul public, cu scopul de a spori securitatea juridică. În special, noile norme privind drepturile de autor vor facilita o misiune principală de interes public a instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural prin îmbunătățirea conservării și a disponibilității patrimoniului cultural și prin facilitarea semnificativă a utilizării operelor care nu mai sunt disponibile în circuitul comercial în beneficiul culturii europene și al tuturor cetățenilor. Prin urmare, statele membre trebuie să asigure o punere în aplicare și o aplicare eficace a legislației UE privind drepturile de autor, astfel încât instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să poată beneficia pe deplin de cadrul privind drepturile de autor, astfel cum a fost actualizat în special prin Directiva (UE) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Instituțiile de conservare a patrimoniului cultural s-au confruntat cu diferite obstacole legate de drepturile de autor cu ocazia digitalizării și a partajării patrimoniului cultural, cum ar fi costurile asociate achiziției drepturilor, lipsa unei expertize suficiente în materie de drepturi de autor în rândul profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural și limitări ale cooperării transfrontaliere între instituții. Prin urmare, au fost luate măsuri specifice la nivelul UE pentru a aborda astfel de provocări. De exemplu, Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului (16) privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală stabilește diverse dispoziții de modernizare a cadrului privind drepturile de autor care reglementează modul în care instituțiile de conservare a patrimoniului cultural își desfășoară activitatea în mediul digital. Una dintre cele mai importante modificări introduse de directivă este un cadru clar pentru digitalizarea și difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial pe care instituțiile de conservare a patrimoniului cultural le au în colecțiile lor. În plus, directiva introduce excepții armonizate și obligatorii pentru realizarea de copii în scopul conservării de către instituțiile de conservare a patrimoniului cultural și pentru extragerea textului și a datelor în scopul cercetării științifice. În cele din urmă, directiva clarifică statutul operelor de artă vizuală din domeniul public, cu scopul de a spori securitatea juridică. În special, noile norme privind drepturile de autor vor facilita o misiune principală de interes public a instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural prin îmbunătățirea conservării și a disponibilității patrimoniului cultural și prin facilitarea semnificativă a utilizării operelor care nu mai sunt disponibile în circuitul comercial în beneficiul culturii europene și al tuturor cetățenilor. Prin urmare, statele membre trebuie să asigure o punere în aplicare și o aplicare eficace a legislației UE privind drepturile de autor, astfel încât instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să poată beneficia pe deplin de cadrul privind drepturile de autor, astfel cum a fost actualizat în special prin Directiva (UE) 2019/790.

| (17) | Biblioteca digitală europeană (Europeana) (17) a avut un rol esențial pentru consolidarea cooperării și a activităților de standardizare la nivel transfrontalier, în UE și în afara acesteia. Cadrele sale standardizate pentru partajarea online a conținutului digital și a metadatelor, în special Modelul de date Europeana (18), Declarațiile privind drepturile internaționale (19) și Cadrul de publicare Europeana (20) au fost preluate pe scară largă în sectorul patrimoniului cultural din Europa și la nivel internațional. De exemplu, Modelul de date Europeana permite o reprezentare standardizată a datelor furnizate în Europeana de către instituțiile de conservare a patrimoniului cultural din diferite domenii, utilizând formate diferite. Cadrul RightsStatements.org oferă un set de declarații standardizate privind drepturile care pot fi utilizate de instituțiile de conservare a patrimoniului cultural pentru a comunica publicului statutul privind drepturile de autor și reutilizarea obiectelor digitale. Cu toate acestea, interoperabilitatea rămâne un efort continuu în ceea ce privește formatele și standardele pentru conținutul digital și metadate, cum ar fi în cazul 3D sau al utilizării entităților contextuale și a fișierelor de autoritate pentru interoperabilitate semantică. În „Declarația privind cooperarea pentru promovarea digitalizării patrimoniului cultural” din aprilie 2019, statele membre au convenit să își intensifice eforturile pentru a dezvolta și promova în continuare standardele și cadrele de interoperabilitate în cadrul inițiativelor de digitalizare. Prin urmare, statele membre și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să își intensifice eforturile pentru a sprijini sau a adera la standardele și cadrele relevante în scopul accelerării schimbului și a reutilizării datelor. |
| --- | --- |

(17)

Biblioteca digitală europeană (Europeana) (17) a avut un rol esențial pentru consolidarea cooperării și a activităților de standardizare la nivel transfrontalier, în UE și în afara acesteia. Cadrele sale standardizate pentru partajarea online a conținutului digital și a metadatelor, în special Modelul de date Europeana (18), Declarațiile privind drepturile internaționale (19) și Cadrul de publicare Europeana (20) au fost preluate pe scară largă în sectorul patrimoniului cultural din Europa și la nivel internațional. De exemplu, Modelul de date Europeana permite o reprezentare standardizată a datelor furnizate în Europeana de către instituțiile de conservare a patrimoniului cultural din diferite domenii, utilizând formate diferite. Cadrul RightsStatements.org oferă un set de declarații standardizate privind drepturile care pot fi utilizate de instituțiile de conservare a patrimoniului cultural pentru a comunica publicului statutul privind drepturile de autor și reutilizarea obiectelor digitale. Cu toate acestea, interoperabilitatea rămâne un efort continuu în ceea ce privește formatele și standardele pentru conținutul digital și metadate, cum ar fi în cazul 3D sau al utilizării entităților contextuale și a fișierelor de autoritate pentru interoperabilitate semantică. În „Declarația privind cooperarea pentru promovarea digitalizării patrimoniului cultural” din aprilie 2019, statele membre au convenit să își intensifice eforturile pentru a dezvolta și promova în continuare standardele și cadrele de interoperabilitate în cadrul inițiativelor de digitalizare. Prin urmare, statele membre și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să își intensifice eforturile pentru a sprijini sau a adera la standardele și cadrele relevante în scopul accelerării schimbului și a reutilizării datelor.

| (18) | Crearea unui spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural va oferi instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural posibilitatea de a profita de avantajele care decurg din amploarea pieței unice, în conformitate cu Strategia europeană privind datele (21). Aceasta va încuraja reutilizarea conținutului și va stimula creativitatea în diferite sectoare, cu beneficii pentru întreaga economie și societate. În special, va oferi conținut de înaltă calitate și acces eficient, fiabil și ușor de utilizat la bunurile de patrimoniu cultural digital european; va consolida în continuare colaborările, parteneriatele și contactele cu rețeaua de parteneri de date (de exemplu, muzee, galerii, biblioteci, arhive din întreaga Europă), agregatori și experți care lucrează în domeniul patrimoniului cultural digital. Spațiul datelor se va baza pe actuala strategie Europeana pentru perioada 2020-2025 (22), al cărei scop este de a capacita instituțiile de conservare a patrimoniului cultural în transformarea lor digitală. |
| --- | --- |

(18)

Crearea unui spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural va oferi instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural posibilitatea de a profita de avantajele care decurg din amploarea pieței unice, în conformitate cu Strategia europeană privind datele (21). Aceasta va încuraja reutilizarea conținutului și va stimula creativitatea în diferite sectoare, cu beneficii pentru întreaga economie și societate. În special, va oferi conținut de înaltă calitate și acces eficient, fiabil și ușor de utilizat la bunurile de patrimoniu cultural digital european; va consolida în continuare colaborările, parteneriatele și contactele cu rețeaua de parteneri de date (de exemplu, muzee, galerii, biblioteci, arhive din întreaga Europă), agregatori și experți care lucrează în domeniul patrimoniului cultural digital. Spațiul datelor se va baza pe actuala strategie Europeana pentru perioada 2020-2025 (22), al cărei scop este de a capacita instituțiile de conservare a patrimoniului cultural în transformarea lor digitală.

| (19) | Europeana oferă în prezent acces la 52 de milioane de bunuri de patrimoniu cultural, dintre care 45 % pot fi reutilizate în diferite sectoare. Imaginile și textele reprezintă 97,5 % din bunuri; doar 2,47 % din bunuri reprezintă conținut audiovizual și 0,03 % sunt în 3D. O contribuție sporită a bunurilor digitalizate de înaltă calitate, cum ar fi cele în 3D, ar consolida inovarea și creația prin utilizarea și reutilizarea bunurilor de patrimoniu cultural digitalizate în diferite domenii-cheie (de exemplu, educație, orașe inteligente și modelare ecologică, turism durabil și sectoare culturale creative). Introducerea unui număr suplimentar de 40 de milioane de tipuri de bunuri de înaltă calitate, digitalizate și diversificate în spațiului datelor ar contribui la îmbogățirea materialului disponibil online și, în același timp, la o mai bună promovare a patrimoniului nostru cultural european. Această creștere ar permite, de asemenea, o reutilizare sporită și, prin urmare, potențiale noi servicii și aplicații. Este important ca instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să aducă contribuții semnificative la spațiul datelor, cu sprijinul statelor membre. |
| --- | --- |

(19)

Europeana oferă în prezent acces la 52 de milioane de bunuri de patrimoniu cultural, dintre care 45 % pot fi reutilizate în diferite sectoare. Imaginile și textele reprezintă 97,5 % din bunuri; doar 2,47 % din bunuri reprezintă conținut audiovizual și 0,03 % sunt în 3D. O contribuție sporită a bunurilor digitalizate de înaltă calitate, cum ar fi cele în 3D, ar consolida inovarea și creația prin utilizarea și reutilizarea bunurilor de patrimoniu cultural digitalizate în diferite domenii-cheie (de exemplu, educație, orașe inteligente și modelare ecologică, turism durabil și sectoare culturale creative). Introducerea unui număr suplimentar de 40 de milioane de tipuri de bunuri de înaltă calitate, digitalizate și diversificate în spațiului datelor ar contribui la îmbogățirea materialului disponibil online și, în același timp, la o mai bună promovare a patrimoniului nostru cultural european. Această creștere ar permite, de asemenea, o reutilizare sporită și, prin urmare, potențiale noi servicii și aplicații. Este important ca instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să aducă contribuții semnificative la spațiul datelor, cu sprijinul statelor membre.

| (20) | Agregatorii naționali, sectoriali sau tematici au un rol esențial în peisajul patrimoniului cultural, creând legături între diferiții actori din sectorul patrimoniului cultural și din afara acestuia, la nivel național și european. De exemplu, agregatorii naționali agregă și îmbogățesc conținutul pentru Europeana, oferă acces la bunurile de patrimoniu cultural din țara lor și le promovează și, de asemenea, pun în comun resurse și cunoștințe valoroase pentru sectorul patrimoniului cultural. Cu toate acestea, deși majoritatea agregatorilor din întreaga UE are un mandat oficial pentru activitățile desfășurate, mulți alții au încă nevoie de un astfel de mandat și se confruntă cu dificultăți în a asigura resurse suficiente și durabile sau sprijin organizațional. Statele membre ar trebui să abordeze această provocare prin consolidarea rolului agregatorilor, prin furnizarea unui sprijin adecvat și prin sprijinirea contribuției acestora la spațiul european comun al datelor pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(20)

Agregatorii naționali, sectoriali sau tematici au un rol esențial în peisajul patrimoniului cultural, creând legături între diferiții actori din sectorul patrimoniului cultural și din afara acestuia, la nivel național și european. De exemplu, agregatorii naționali agregă și îmbogățesc conținutul pentru Europeana, oferă acces la bunurile de patrimoniu cultural din țara lor și le promovează și, de asemenea, pun în comun resurse și cunoștințe valoroase pentru sectorul patrimoniului cultural. Cu toate acestea, deși majoritatea agregatorilor din întreaga UE are un mandat oficial pentru activitățile desfășurate, mulți alții au încă nevoie de un astfel de mandat și se confruntă cu dificultăți în a asigura resurse suficiente și durabile sau sprijin organizațional. Statele membre ar trebui să abordeze această provocare prin consolidarea rolului agregatorilor, prin furnizarea unui sprijin adecvat și prin sprijinirea contribuției acestora la spațiul european comun al datelor pentru patrimoniul cultural.

| (21) | Creșterea preconizată a numărului și a complexității bunurilor digitale va necesita soluții sigure, reziliente, eficiente și durabile bazate pe cloud pentru prelucrarea, accesarea și gestionarea unor astfel de seturi de date. Prin urmare, sprijinul (23) acordat de statele membre Federației europene a infrastructurii și serviciilor de tip cloud-to-edge va fi esențial pentru un acces eficace la bunurile de patrimoniu cultural digitalizate. |
| --- | --- |

(21)

Creșterea preconizată a numărului și a complexității bunurilor digitale va necesita soluții sigure, reziliente, eficiente și durabile bazate pe cloud pentru prelucrarea, accesarea și gestionarea unor astfel de seturi de date. Prin urmare, sprijinul (23) acordat de statele membre Federației europene a infrastructurii și serviciilor de tip cloud-to-edge va fi esențial pentru un acces eficace la bunurile de patrimoniu cultural digitalizate.

| (22) | Prezenta recomandare valorifică și înlocuiește Recomandarea 2011/711/UE, |
| --- | --- |

(22)

Prezenta recomandare valorifică și înlocuiește Recomandarea 2011/711/UE,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Scopul și domeniul de aplicare

| 1. | Scopul prezentei recomandări este de a pregăti terenul pentru un spațiu european comun al datelor pentru patrimoniul cultural („spațiul datelor”), ajutând astfel instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să își accelereze eforturile în materie de digitalizare și conservare și să valorifice oportunitățile create de transformarea digitală. Prezenta recomandare încurajează statele membre să instituie cadre adecvate pentru a consolida redresarea și transformarea sectorului și pentru a sprijini instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să devină mai reziliente în viitor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prezenta recomandare vizează toate tipurile de patrimoniu cultural (material, imaterial, natural, de proveniență digitală), inclusiv toate categoriile de patrimoniu cultural aflat în pericol. |
| --- | --- |

2.

Definiții

| 3. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  1. | „bunuri de patrimoniu cultural” înseamnă bunuri aparținând:






  (a) | patrimoniului cultural material, cum ar fi monumente, situri arheologice, materiale audio și audiovizuale, cărți, reviste, ziare, fotografii, obiecte de muzeu, documente de arhivă; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

1.

„bunuri de patrimoniu cultural” înseamnă bunuri aparținând:

(a)

patrimoniului cultural material, cum ar fi monumente, situri arheologice, materiale audio și audiovizuale, cărți, reviste, ziare, fotografii, obiecte de muzeu, documente de arhivă;

| (b) | patrimoniului cultural imaterial; |
| --- | --- |

(b)

patrimoniului cultural imaterial;

| (c) | patrimoniului natural, cum ar fi peisajele și siturile naturale, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Convenția privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural (24); |
| --- | --- |

(c)

patrimoniului natural, cum ar fi peisajele și siturile naturale, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Convenția privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural (24);

| (d) | patrimoniului de proveniență digitală; |
| --- | --- |

(d)

patrimoniului de proveniență digitală;

| 2. | „patrimoniu cultural imaterial” înseamnă practici, reprezentări, expresii, cunoștințe, competențe – precum și instrumentele, obiectele, artefactele și spațiile culturale asociate acestora – pe care comunitățile, grupurile și, în unele cazuri, persoanele fizice le recunosc ca parte a patrimoniului lor cultural, în sensul articolului 2 din Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial (25); |
| --- | --- |

2.

„patrimoniu cultural imaterial” înseamnă practici, reprezentări, expresii, cunoștințe, competențe – precum și instrumentele, obiectele, artefactele și spațiile culturale asociate acestora – pe care comunitățile, grupurile și, în unele cazuri, persoanele fizice le recunosc ca parte a patrimoniului lor cultural, în sensul articolului 2 din Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial (25);

| 3. | „de proveniență digitală” înseamnă bunurile create în format digital, cum ar fi operele de artă digitală sau animația digitală, muzeele virtuale, fără un echivalent analogic, sau conținutul cultural creat în afara instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural, cum ar fi pe platformele de comunicare socială sau în industria jocurilor; |
| --- | --- |

3.

„de proveniență digitală” înseamnă bunurile create în format digital, cum ar fi operele de artă digitală sau animația digitală, muzeele virtuale, fără un echivalent analogic, sau conținutul cultural creat în afara instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural, cum ar fi pe platformele de comunicare socială sau în industria jocurilor;

| 4. | „instituție de conservare a patrimoniului cultural” înseamnă o bibliotecă deschisă publicului sau un muzeu, o arhivă sau o instituție de conservare a patrimoniului cinematografic sau sonor, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 3 din Directiva (UE) 2019/790; |
| --- | --- |

4.

„instituție de conservare a patrimoniului cultural” înseamnă o bibliotecă deschisă publicului sau un muzeu, o arhivă sau o instituție de conservare a patrimoniului cinematografic sau sonor, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 3 din Directiva (UE) 2019/790;

| 5. | „digitalizare” înseamnă conversia bunurilor din format analogic în format digital; |
| --- | --- |

5.

„digitalizare” înseamnă conversia bunurilor din format analogic în format digital;

| 6. | „transformare digitală” înseamnă atât procesul, cât și rezultatul mobilizării tehnologiilor digitale pentru a transforma modul în care o organizație funcționează și aduce valoare; |
| --- | --- |

6.

„transformare digitală” înseamnă atât procesul, cât și rezultatul mobilizării tehnologiilor digitale pentru a transforma modul în care o organizație funcționează și aduce valoare;

| 7. | „conservare digitală” înseamnă un set de activități necesare pentru a se asigura că obiectele digitale pot fi localizate, puse la dispoziție, utilizate și înțelese în viitor. |
| --- | --- |

7.

„conservare digitală” înseamnă un set de activități necesare pentru a se asigura că obiectele digitale pot fi localizate, puse la dispoziție, utilizate și înțelese în viitor.

CAPITOLUL II

DIGITALIZAREA AVANSATĂ ȘI CONSERVAREA DIGITALĂ A PATRIMONIULUI CULTURAL

| 4. | Statele membre ar trebui să prevadă și/sau să actualizeze periodic o strategie digitală cuprinzătoare și orientată spre viitor pentru patrimoniul cultural la nivelul național sau regional relevant, pentru a accelera transformarea digitală a sectorului. Statele membre ar trebui să colaboreze cu toate părțile interesate, cum ar fi instituțiile de conservare a patrimoniului cultural și autoritățile competente, sau să ia măsuri în vederea colaborării cu acestea, pentru a pregăti strategia digitală și ar trebui să furnizeze resurse/sprijin pentru punerea sa în aplicare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Strategia națională ar trebui să conțină măsuri de sprijinire a instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural cu privire la adoptarea tehnologiilor avansate, cum ar fi 3D, inteligența artificială, realitatea augmentată, cloud computing, tehnologiile de date și tehnologia blockchain, pentru a asigura un proces mai eficient de digitalizare și conservare digitală, precum și un conținut de calitate superioară pentru un acces, o utilizare și o reutilizare mai largă. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Strategia digitală ar trebui să stabilească obiective clare în materie de digitalizare și conservare digitală. Aceste obiective ar trebui să se bazeze pe criterii obiective și clare, inclusiv:






  (a) | patrimoniul cultural aflat în pericol; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

patrimoniul cultural aflat în pericol;

| (b) | cele mai vizitate monumente, clădiri și situri culturale și de patrimoniu și |
| --- | --- |

(b)

cele mai vizitate monumente, clădiri și situri culturale și de patrimoniu și

| (c) | nivelul scăzut de digitalizare pentru anumite categorii de bunuri de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(c)

nivelul scăzut de digitalizare pentru anumite categorii de bunuri de patrimoniu cultural.

Până în 2030, statele membre ar trebui să digitalizeze în 3D toate monumentele și siturile care se încadrează la litera (a) și 50 % din cele care se încadrează la litera (b).

Până în 2025, statele membre ar trebui să digitalizeze 40 % din obiectivele globale pentru 2030.

Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că toate bunurile culturale digitalizate menționate la punctul 6 literele (a), (b) și (c) sunt, de asemenea, conservate digital.

| 7. | Atunci când planifică digitalizarea, statele membre și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să adopte o abordare holistică. O astfel de abordare ar trebui, de exemplu, să ia în considerare scopul digitalizării, grupurile-țintă de utilizatori, cea mai bună calitate accesibilă, conservarea digitală a bunurilor de patrimoniu cultural digitalizate, inclusiv aspecte precum formatele, stocarea, viitoarele actualizări la alte sisteme, întreținerea continuă și resursele financiare și de personal necesare pe termen lung. Strategia digitală ar trebui să prevadă un mandat clar și bine definit pentru agregatorii naționali sau regionali de a colabora cu instituțiile de conservare a patrimoniului cultural pentru a pune la dispoziție bunurile de patrimoniu cultural digitalizate prin Europeana și spațiul datelor. În special, statele membre ar trebui să consolideze rolul agregatorilor ca intermediari între Europeana și instituțiile de conservare a patrimoniului cultural și să încurajeze contribuția activă a acestora la spațiul datelor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Statele membre ar trebui să sprijine parteneriatele dintre sectorul patrimoniului cultural și alte sectoare, cum ar fi învățământul superior și educația și formarea profesională, industriile creative și turismul cultural durabil, pentru a stimula inovarea în ceea ce privește noi servicii și aplicații. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Statele membre ar trebui să faciliteze implicarea întreprinderilor mici și mijlocii pentru a sprijini transformarea digitală a sectorului patrimoniului cultural, în special în direcția digitalizării și a inovării bazate pe date. |
| --- | --- |

9.

| 10. | În cazul în care instituțiile de conservare a patrimoniului cultural încheie parteneriate cu sectorul privat, acestea ar trebui să se asigure că sunt stabilite condiții clare și echitabile pentru reutilizarea bunurilor digitalizate, în conformitate cu normele în materie de concurență și cu Directiva (UE) 2019/1024 și, în special, cu normele privind acordurile de exclusivitate prevăzute la articolul 12 din directiva respectivă, după caz. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a evalua deficitul de competențe digitale din acest sector, astfel încât instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să poată exploata pe deplin oportunitățile oferite de tehnologiile digitale avansate. În special, statele membre ar trebui să stabilească obiective ambițioase care să fie atinse până în 2030 pentru actualizarea competențelor și recalificarea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural, inclusiv în ceea ce privește gestionarea și analiza datelor, inteligența artificială, digitalizarea avansată și tehnologiile de realitate augmentată. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pentru a facilita transformarea digitală a instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural și pentru a contribui la extinderea accesului la patrimoniul cultural și la promovarea acestuia, se recomandă statelor membre să profite pe deplin de oportunitățile oferite de cadrul actual privind drepturile de autor prin:






  (a) | asigurarea punerii în aplicare corecte și eficace a dispozițiilor relevante ale UE privind drepturile de autor, în special a celor prevăzute de Directiva (UE) 2019/790; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

asigurarea punerii în aplicare corecte și eficace a dispozițiilor relevante ale UE privind drepturile de autor, în special a celor prevăzute de Directiva (UE) 2019/790;

| (b) | sprijinirea tuturor părților în ceea ce privește aplicarea practică eficientă a normelor naționale de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea tuturor părților în ceea ce privește aplicarea practică eficientă a normelor naționale de punere în aplicare;

| (c) | monitorizarea îndeaproape a normelor naționale de punere în aplicare pentru a garanta aplicarea cu succes a acestora și |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea îndeaproape a normelor naționale de punere în aplicare pentru a garanta aplicarea cu succes a acestora și

| (d) | sprijinirea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural în ceea ce privește dobândirea competențelor privind drepturile de autor și a celor legate de acordarea de licențe, precum și furnizarea de expertiză în domeniul drepturilor de autor. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural în ceea ce privește dobândirea competențelor privind drepturile de autor și a celor legate de acordarea de licențe, precum și furnizarea de expertiză în domeniul drepturilor de autor.

| 13. | Pentru a găsi răspunsuri comune la provocările comune legate de digitalizarea avansată și conservarea digitală, pentru a face schimb de bune practici, precum și pentru a prezenta și a promova cultura, valorile și poveștile de succes europene, statele membre ar trebui să încurajeze colaborarea transfrontalieră și parteneriatele cu instituțiile de conservare a patrimoniului cultural la nivel internațional, în complementaritate cu acțiunile promovate de UNESCO și de Consiliul Europei. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin toate posibilitățile de finanțare la nivel european și național pentru a accelera eforturile în materie de digitalizare și conservare. |
| --- | --- |

14.

CAPITOLUL III

PRINCIPII DIRECTOARE PRIVIND UN SPAȚIU EUROPEAN COMUN AL DATELOR PENTRU PATRIMONIUL CULTURAL

| 15. | Instituțiile de conservare a patrimoniului cultural ar trebui să adere la standardele și cadrele relevante, cum ar fi cele utilizate de inițiativa Europeana pentru partajarea conținutului digital și a metadatelor, inclusiv Modelul de date Europeana, RightsStatements.org și Cadrul de publicare Europeana, pentru a realiza interoperabilitatea la nivel european. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a promova și a facilita aderarea la astfel de standarde și cadre existente și viitoare și să colaboreze la nivel european pentru a le extinde în contextul spațiului datelor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Statele membre ar trebui să încurajeze activ instituțiile de conservare a patrimoniului cultural să își pună la dispoziție bunurile digitalizate prin intermediul Europeana și, astfel, să contribuie la spațiul datelor, în conformitate cu standardele și cadrele menționate la punctul 15 și cu obiectivele orientative prevăzute în anexa I și în anexa II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Contribuțiile din partea instituțiilor de conservare a patrimoniului cultural, menționate la punctul 16, ar trebui să includă, în special, bunurile de patrimoniu cultural digitalizate în 3D pentru a promova comorile culturale europene, a îmbunătăți reutilizarea potențială în domenii importante, cum ar fi științele sociale și umaniste, turismul cultural durabil, sectoarele culturale și creative, sau pentru a contribui la identificarea bunurilor culturale care sunt traficate ilicit. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Statele membre ar trebui să se asigure că, în urma politicilor pe care le aplică, datele rezultate din proiectele de digitalizare finanțate din fonduri publice devin și rămân ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile („principiile FAIR”) prin infrastructuri digitale (inclusiv spațiul datelor) pentru a accelera partajarea datelor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Toate finanțările publice pentru viitoarele proiecte de digitalizare a bunurilor de patrimoniu cultural ar trebui să fie condiționate de punerea la dispoziție a conținutului digitalizat în Europeana și în spațiul datelor, astfel cum se menționează la punctul 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a sprijini și a sensibiliza publicul larg cu privire la Europeana, în special în sectorul educației și în școli, inclusiv prin materiale educaționale. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Statele membre ar trebui să valorifice oportunitățile oferite de Federația europeană a infrastructurii și serviciilor de tip cloud-to-edge pentru a extinde stocarea, gestionarea și accesul la patrimoniul cultural digitalizat. |
| --- | --- |

21.

CAPITOLUL IV

MĂSURI SUBSECVENTE PREZENTEI RECOMANDĂRI

Statele membre ar trebui să informeze Comisia în termen de 24 de luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și, ulterior, o dată la doi ani, cu privire la măsurile întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare.

Adoptată la Bruxelles, 10 noiembrie 2021.

Pentru Comisie

Thierry BRETON

Membru al Comisiei

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  Raportul Organizației Mondiale a Turismului (UNWTO) privind sinergiile dintre turism și cultură.

2

(3)  SWD(2021) 351 final.

3

(4)  SWD(2021) 15 final.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  Inclusiv digitalizarea 2D.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe_ro

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/ro/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_ro

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

12

(13)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

13

(14)  COM(2020) 274 final.

14

(15)  COM(2021) 102 final.

15

(16)  Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (JO L 130, 17.5.2019, p. 92.

16

(17)  COM(2018) 612 final.

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM(2020) 66 final.

21

(22)  https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/2174be9e-ac58-11ea-bb7a-01aa75ed71a1

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  Convenția UNESCO privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural, Paris, 16 noiembrie 1972.

24

(25)  Convenția UNESCO din 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, Paris, 17 octombrie 2003.

25

---

ANEXA I

Obiective orientative pentru contribuția de conținut la Europeana și la spațiul datelor până în 2030 pentru fiecare stat membru (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de înregistrări la 1 februarie 2021 | Numărul de înregistrări de înaltă calitate (2) la 1 februarie 2021 | Noi înregistrări de înaltă calitate până în 2030 | Numărul total de înregistrări până în 2030
  [= A+C] | Numărul total de înregistrări de înaltă calitate până în 2030 (3)

  [= B+C] | Bunuri digitale în 3D până în 2030 (4) |
| Austria | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgia | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bulgaria | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Croația | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Cipru | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Cehia | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Danemarca | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Estonia | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finlanda | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Franța | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Germania | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Grecia | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Ungaria | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irlanda | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Italia | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Letonia | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Lituania | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Țările de Jos | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Polonia | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugalia | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| România | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovacia | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovenia | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Spania | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Suedia | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| UE 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Numărul de înregistrări la 1 februarie 2021

Numărul de înregistrări de înaltă calitate (2) la 1 februarie 2021

Noi înregistrări de înaltă calitate până în 2030

Numărul total de înregistrări până în 2030

[= A+C]

Numărul total de înregistrări de înaltă calitate până în 2030 (3)

[= B+C]

Bunuri digitale în 3D până în 2030 (4)

Austria

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgia

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bulgaria

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Croația

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Cipru

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Cehia

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Danemarca

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Estonia

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finlanda

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Franța

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Germania

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Grecia

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Ungaria

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irlanda

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Italia

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Letonia

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Lituania

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luxemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Țările de Jos

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Polonia

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugalia

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

România

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovacia

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovenia

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Spania

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Suedia

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

UE 27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Obiectivele orientative pentru fiecare stat membru sunt proporționale cu populația fiecărui stat membru și ajustate la PIB-ul pe cap de locuitor al statului membru (la standardul puterii de cumpărare – SPC).

(2)  Înregistrările de înaltă calitate îndeplinesc cerințele de nivel 2 sau superior (nivelul 2+) din Cadrul de publicare Europeana pentru conținut și cerințele de nivel A sau superior pentru metadate. Aceste standarde sunt necesare pentru a încuraja reutilizarea în diverse scopuri.

(3)  Statele membre sunt încurajate să amelioreze calitatea înregistrărilor de nivel 1, prin urmare numărul total de înregistrări de înaltă calitate poate crește în continuare.

(4)  40 % din noile înregistrări ar trebui să vizeze bunuri digitale în 3D. Numărul de bunuri digitale în 3D disponibile în prezent în Europeana este considerat neglijabil.

---

ANEXA II

Obiective intermediare pentru contribuția de conținut la Europeana și la spațiul datelor până în 2025 pentru fiecare stat membru

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de înregistrări la 1 februarie 2021 | Numărul de înregistrări de înaltă calitate (1) la 1 februarie 2021 | Înregistrări noi până în 2025 (2) | Numărul total de înregistrări până în 2025
  [= A+C] | Numărul total de înregistrări de înaltă calitate până în 2025 (3)

  [= B+C] | Bunuri în 3D până în 2025 (4) |
| Austria | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgia | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bulgaria | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Croația | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Cipru | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Cehia | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Danemarca | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Estonia | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finlanda | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Franța | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Germania | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Grecia | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Ungaria | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irlanda | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Italia | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Letonia | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Lituania | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Țările de Jos | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Polonia | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugalia | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| România | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovacia | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovenia | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Spania | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Suedia | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| UE 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Numărul de înregistrări la 1 februarie 2021

Numărul de înregistrări de înaltă calitate (1) la 1 februarie 2021

Înregistrări noi până în 2025 (2)

Numărul total de înregistrări până în 2025

[= A+C]

Numărul total de înregistrări de înaltă calitate până în 2025 (3)

[= B+C]

Bunuri în 3D până în 2025 (4)

Austria

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgia

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bulgaria

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Croația

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Cipru

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Cehia

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Danemarca

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Estonia

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finlanda

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Franța

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Germania

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Grecia

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Ungaria

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irlanda

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Italia

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Letonia

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Lituania

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luxemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Țările de Jos

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Polonia

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugalia

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

România

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovacia

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovenia

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Spania

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Suedia

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

UE 27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Înregistrările de înaltă calitate îndeplinesc cerințele de nivel 2 sau superior (nivelul 2+) din Cadrul de publicare Europeana pentru conținut și cerințele de nivel A sau superior pentru metadate. Aceste standarde sunt necesare pentru a încuraja reutilizarea în diverse scopuri.

(2)  Obiectiv intermediar: 40 % din obiectivele orientative până în 2030.

(3)  Statele membre sunt încurajate să îmbunătățească calitatea înregistrărilor de nivel 1, prin urmare numărul total de înregistrări de înaltă calitate poate crește în continuare.

(4)  Obiectiv intermediar pentru bunurile digitale în 3D: 15 % din obiectivele pentru 2030.

---