# Official Journal C 321/2009

| | ISSN 1725-2423
  doi:10.3000/17252423.C_2009.321.eng |
| --- | --- |
| Official Journal
  of the European Union | C 321 |
| | |
| English edition | Information and Notices | Volume 5229 December 2009 |

ISSN 1725-2423

doi:10.3000/17252423.C_2009.321.eng

Official Journal

of the European Union

C 321

English edition

Information and Notices

Volume 5229 December 2009

---

| Notice No | Contents | page |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutions, recommendations and opinions |
| | RESOLUTIONS |
| | Council |
| 2009/C 321/01 | Council Resolution of 18 December 2009 on a collaborative European approach to Network and Information Security | 1 |

Notice No

Contents

page

I   Resolutions, recommendations and opinions

RESOLUTIONS

Council

2009/C 321/01

Council Resolution of 18 December 2009 on a collaborative European approach to Network and Information Security

1

| | II   Information |
| --- | --- |
| | INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES |
| | Commission |
| 2009/C 321/02 | Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty — Cases where the Commission raises no objections (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

2009/C 321/02

Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty — Cases where the Commission raises no objections (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Notices |
| --- | --- |
| | NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES |
| | Commission |
| 2009/C 321/04 | Euro exchange rates | 10 |
| 2009/C 321/05 | Opinion of the Advisory Committee on restrictive agreements and dominant positions given at its 432nd meeting of 14 September 2007 concerning a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain | 11 |
| 2009/C 321/06 | Opinion of the Advisory Committee on restrictive practices and dominant positions given at its meeting of 28 September 2007 regarding a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38710 — Bitumen Spain (Pursuant to Articles 15 and 16 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Summary of Commission Decision of 3 October 2007 relating to a proceeding under Article 81 of the EC Treaty (Case COMP/38710 — Bitumen Spain) (notified under document C(2007) 4441 final) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Commission communication in the framework of the implementation of the Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast)(Publication of titles and references of harmonised standards under the Directive)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

2009/C 321/04

Euro exchange rates

10

2009/C 321/05

Opinion of the Advisory Committee on restrictive agreements and dominant positions given at its 432nd meeting of 14 September 2007 concerning a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain

11

2009/C 321/06

Opinion of the Advisory Committee on restrictive practices and dominant positions given at its meeting of 28 September 2007 regarding a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain (2)

12

2009/C 321/07

Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38710 — Bitumen Spain (Pursuant to Articles 15 and 16 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

(Pursuant to Articles 15 and 16 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

13

2009/C 321/08

Summary of Commission Decision of 3 October 2007 relating to a proceeding under Article 81 of the EC Treaty (Case COMP/38710 — Bitumen Spain) (notified under document C(2007) 4441 final)

(notified under document C(2007) 4441 final)

15

2009/C 321/09

Commission communication in the framework of the implementation of the Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast)(Publication of titles and references of harmonised standards under the Directive)
   (
  1
  )

(Publication of titles and references of harmonised standards under the Directive)

1

18

| | V   Announcements |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURES |
| | Council |
| 2009/C 321/10 | Extension of the period of validity of the shortlists of suitable candidates | 19 |
| | PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY |
| | Commission |
| 2009/C 321/11 | State aid — Romania — State aid C 28/09 (ex N 433/09) — Support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | OTHER ACTS |
| | Commission |
| 2009/C 321/14 | Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009 | 40 |

V   Announcements

ADMINISTRATIVE PROCEDURES

Council

2009/C 321/10

Extension of the period of validity of the shortlists of suitable candidates

19

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY

Commission

2009/C 321/11

State aid — Romania — State aid C 28/09 (ex N 433/09) — Support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

OTHER ACTS

Commission

2009/C 321/14

Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009

38

2009/C 321/15

Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text with EEA relevance |

---

(1)   Text with EEA relevance

1

| EN | |
| --- | --- |

EN

---

I Resolutions, recommendations and opinions

RESOLUTIONS

Council

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/1

---

COUNCIL RESOLUTION

of 18 December 2009

on a collaborative European approach to Network and Information Security

2009/C 321/01

THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

I.   HAVING REGARD TO:

| 1. | The Commission communication of 31 May 2006 on ‘A Strategy for a Secure Information Society’ putting forward a process of ‘dialogue, partnership and empowerment’ engaging Member States and private sector stakeholders; |
| --- | --- |

1.

The Commission communication of 31 May 2006 on ‘A Strategy for a Secure Information Society’ putting forward a process of ‘dialogue, partnership and empowerment’ engaging Member States and private sector stakeholders;

| 2. | The Commission communication of 12 December 2006 on ‘The European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP)’ aiming to improve the protection of critical infrastructures in the EU and creating an EU framework concerning the protection of critical infrastructures; |
| --- | --- |

2.

The Commission communication of 12 December 2006 on ‘The European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP)’ aiming to improve the protection of critical infrastructures in the EU and creating an EU framework concerning the protection of critical infrastructures;

| 3. | The Council Directive of 8 December 2008 on the identification and designation of European critical infrastructures and the assessment of the need to improve their protection; |
| --- | --- |

3.

The Council Directive of 8 December 2008 on the identification and designation of European critical infrastructures and the assessment of the need to improve their protection;

| 4. | The Council Resolution of 22 March 2007 on a Strategy for a Secure Information Society in Europe; |
| --- | --- |

4.

The Council Resolution of 22 March 2007 on a Strategy for a Secure Information Society in Europe;

| 5. | The Council conclusions of 19-20 April 2007 on a European Programme for Critical Infrastructure Protection; |
| --- | --- |

5.

The Council conclusions of 19-20 April 2007 on a European Programme for Critical Infrastructure Protection;

| 6. | The Commission communication of 30 March 2009 on Critical Information Infrastructure Protection (CIIP); |
| --- | --- |

6.

The Commission communication of 30 March 2009 on Critical Information Infrastructure Protection (CIIP);

| 7. | The ongoing debate, including the relevant public consultation, on the future of the European Network and Information Security Agency (ENISA) and its role in CIIP; |
| --- | --- |

7.

The ongoing debate, including the relevant public consultation, on the future of the European Network and Information Security Agency (ENISA) and its role in CIIP;

| 8. | The Presidency conclusions on CIIP of the Tallinn ministerial conference of 27-28 April 2009; |
| --- | --- |

8.

The Presidency conclusions on CIIP of the Tallinn ministerial conference of 27-28 April 2009;

| 9. | The Lisbon goals of competitiveness and growth and the work currently underway to review the Lisbon strategy; |
| --- | --- |

9.

The Lisbon goals of competitiveness and growth and the work currently underway to review the Lisbon strategy;

| 10. | The security measures proposed in the review of the Regulatory Framework on Electronic Communications Networks and Services; |
| --- | --- |

10.

The security measures proposed in the review of the Regulatory Framework on Electronic Communications Networks and Services;

| 11. | To ensure effective future policy on Network and Information Security, this resolution assumes that no conclusions have yet been reached on any amendments needed in the ENISA regulation. As the future of Network and Information Security policy is currently under review by the Commission, any outcome of this review, regarding any amendments to the ENISA regulation, should not be prejudiced by this resolution in advance of the publication by the Commission of its results. |
| --- | --- |

11.

To ensure effective future policy on Network and Information Security, this resolution assumes that no conclusions have yet been reached on any amendments needed in the ENISA regulation. As the future of Network and Information Security policy is currently under review by the Commission, any outcome of this review, regarding any amendments to the ENISA regulation, should not be prejudiced by this resolution in advance of the publication by the Commission of its results.

II.   NOTING THAT:

| 1. | Given the importance of electronic communications, infrastructures and services as a basis of economic and social activity, Network and Information Security (NIS) contributes to important values and objectives in society, such as democracy, privacy, economic growth, the free flow of ideas, and economic and political stability; |
| --- | --- |

1.

Given the importance of electronic communications, infrastructures and services as a basis of economic and social activity, Network and Information Security (NIS) contributes to important values and objectives in society, such as democracy, privacy, economic growth, the free flow of ideas, and economic and political stability;

| 2. | Information and communication technology systems, infrastructures and services, including the Internet, play a vital role for society, and their disruption has the potential to cause huge economic damage, underlining the importance of measures to increase protection and resilience aimed at ensuring continuation of critical services; |
| --- | --- |

2.

Information and communication technology systems, infrastructures and services, including the Internet, play a vital role for society, and their disruption has the potential to cause huge economic damage, underlining the importance of measures to increase protection and resilience aimed at ensuring continuation of critical services;

| 3. | Security incidents risk undermining user confidence. While severe disruptions of networks and information systems could have a major economic and social impact, everyday problems and nuisances also risk eroding public confidence in technology, networks and services; |
| --- | --- |

3.

Security incidents risk undermining user confidence. While severe disruptions of networks and information systems could have a major economic and social impact, everyday problems and nuisances also risk eroding public confidence in technology, networks and services;

| 4. | The threat landscape is evolving and growing, which increases the need to provide end-users, businesses and governments with electronic communications infrastructures that are robust and resilient by default and to identify the right incentives for the providers to do so in a timely manner; |
| --- | --- |

4.

The threat landscape is evolving and growing, which increases the need to provide end-users, businesses and governments with electronic communications infrastructures that are robust and resilient by default and to identify the right incentives for the providers to do so in a timely manner;

| 5. | There is a need to enhance and embed Network and Information Security in all policy areas and sectors of society, and to address the challenge of ensuring sufficient skills via both national and European actions and raising awareness among users of information and communication technology (ICT); |
| --- | --- |

5.

There is a need to enhance and embed Network and Information Security in all policy areas and sectors of society, and to address the challenge of ensuring sufficient skills via both national and European actions and raising awareness among users of information and communication technology (ICT);

| 6. | The completion and functioning of the Internal Market will require that network owners and service providers cooperate across borders, given that possible disruptive events in one Member State may also affect other Member States and the EU as a whole; |
| --- | --- |

6.

The completion and functioning of the Internal Market will require that network owners and service providers cooperate across borders, given that possible disruptive events in one Member State may also affect other Member States and the EU as a whole;

| 7. | New usage patterns, such as cloud computing and software as a service, put additional emphasis on the importance of Network and Information Security; |
| --- | --- |

7.

New usage patterns, such as cloud computing and software as a service, put additional emphasis on the importance of Network and Information Security;

| 8. | Network and Information Security serves the objective of all parties, in all sectors of society, to be able to trust the information systems, therefore a cross-sector and cross-border approach is needed; |
| --- | --- |

8.

Network and Information Security serves the objective of all parties, in all sectors of society, to be able to trust the information systems, therefore a cross-sector and cross-border approach is needed;

| 9. | With the increasing use of ICT in society, Network and Information Security is a prerequisite for the reliable, safe and secure delivery of public services, such as e-Government; |
| --- | --- |

9.

With the increasing use of ICT in society, Network and Information Security is a prerequisite for the reliable, safe and secure delivery of public services, such as e-Government;

| 10. | ENISA has the potential to build on the important role it already plays in Network and Information Security. |
| --- | --- |

10.

ENISA has the potential to build on the important role it already plays in Network and Information Security.

III.   UNDERLINES THAT:

| 1. | A high level of Network and Information Security in the EU is needed in order to support:






  (a) | the freedoms and rights of citizens, including the right to privacy; |
| --- | --- | --- |

1.

A high level of Network and Information Security in the EU is needed in order to support:

(a)

the freedoms and rights of citizens, including the right to privacy;

| (b) | an efficient society in terms of quality in information handling; |
| --- | --- |

(b)

an efficient society in terms of quality in information handling;

| (c) | the profitability and growth of trade and industry; |
| --- | --- |

(c)

the profitability and growth of trade and industry;

| (d) | citizens’ and organizations’ trust in information handling and ICT systems; |
| --- | --- |

(d)

citizens’ and organizations’ trust in information handling and ICT systems;

| 2. | The ICT sector is vital to most sectors of society making Network and Information Security a joint responsibility of all stakeholders, including operators, service providers, hardware and software providers, end-users, public bodies and national governments. |
| --- | --- |

2.

The ICT sector is vital to most sectors of society making Network and Information Security a joint responsibility of all stakeholders, including operators, service providers, hardware and software providers, end-users, public bodies and national governments.

IV.   RECOGNISES:

| 1. | The importance of an active and knowledgeable European Network and Information Security community that contributes to the increased collaboration between Member States and the private sector; |
| --- | --- |

1.

The importance of an active and knowledgeable European Network and Information Security community that contributes to the increased collaboration between Member States and the private sector;

| 2. | The advantages of a harmonised use, where appropriate, of international security standards across the EU for the purpose of NIS; |
| --- | --- |

2.

The advantages of a harmonised use, where appropriate, of international security standards across the EU for the purpose of NIS;

| 3. | The need for a collaborative European approach to Network and Information Security in the international arena as it is a global challenge; |
| --- | --- |

3.

The need for a collaborative European approach to Network and Information Security in the international arena as it is a global challenge;

| 4. | The importance for the Member States and the EU Institutions of the availability of reliable statistical data on the state of Network and Information Security in Europe; |
| --- | --- |

4.

The importance for the Member States and the EU Institutions of the availability of reliable statistical data on the state of Network and Information Security in Europe;

| 5. | The need for increased awareness and tools for risk management for all stakeholders; |
| --- | --- |

5.

The need for increased awareness and tools for risk management for all stakeholders;

| 6. | The importance of increasing efforts among Member States to raise awareness, to exchange good practice and to develop guidance for Member States; |
| --- | --- |

6.

The importance of increasing efforts among Member States to raise awareness, to exchange good practice and to develop guidance for Member States;

| 7. | The importance of multi-stakeholder models such as Public Private Partnerships (PPPs), built on a long term, bottom-up model to mitigate identified risks where such an approach delivers added value in helping to ensure a high level of network resilience; |
| --- | --- |

7.

The importance of multi-stakeholder models such as Public Private Partnerships (PPPs), built on a long term, bottom-up model to mitigate identified risks where such an approach delivers added value in helping to ensure a high level of network resilience;

| 8. | The vital role providers play in providing robust and resilient electronic communication infrastructures to society; |
| --- | --- |

8.

The vital role providers play in providing robust and resilient electronic communication infrastructures to society;

| 9. | The usefulness of exercises in Europe in the area of Network and Information Security, which can provide valuable lessons for network operators and service providers as well as for governments; |
| --- | --- |

9.

The usefulness of exercises in Europe in the area of Network and Information Security, which can provide valuable lessons for network operators and service providers as well as for governments;

| 10. | That National or Governmental Computer Emergency Response Teams (CERTs) or other response mechanisms that respond to threats and address vulnerabilities can contribute to a high level of resilience and a capability to withstand and remedy disruptions of Networks and Information Systems; |
| --- | --- |

10.

That National or Governmental Computer Emergency Response Teams (CERTs) or other response mechanisms that respond to threats and address vulnerabilities can contribute to a high level of resilience and a capability to withstand and remedy disruptions of Networks and Information Systems;

| 11. | The importance of exploring the strategic effects, risks and prospects for establishing CERTs for the EU institutions and consider the possible future role of ENISA in this matter; |
| --- | --- |

11.

The importance of exploring the strategic effects, risks and prospects for establishing CERTs for the EU institutions and consider the possible future role of ENISA in this matter;

| 12. | The work done by ENISA in the area of Network and Information Security to date and the need to further develop ENISA into an efficient body with clear benefits for the field of European Network and Information Security. |
| --- | --- |

12.

The work done by ENISA in the area of Network and Information Security to date and the need to further develop ENISA into an efficient body with clear benefits for the field of European Network and Information Security.

V.   STRESSES THAT:

| 1. | An enhanced and holistic European strategy for network and information security, with clearly delineated roles of the European Commission, the Member States and ENISA, is of vital importance to tackle current and future challenges; |
| --- | --- |

1.

An enhanced and holistic European strategy for network and information security, with clearly delineated roles of the European Commission, the Member States and ENISA, is of vital importance to tackle current and future challenges;

| 2. | After appropriate consultation and analysis consideration should be given in the legislative process to modernising and reinforcing ENISA with a mandate that ensures flexibility and oversight by Member States and the Commission, as well as an efficient role for private sector stakeholders’ representation. Its mandate should take into account the Regulatory Framework on Electronic Communications, Networks and Services and be in line with the ambitions set out in the Lisbon Agenda and include goals related to research, innovation, competitiveness, economic growth and ensuring trust; |
| --- | --- |

2.

After appropriate consultation and analysis consideration should be given in the legislative process to modernising and reinforcing ENISA with a mandate that ensures flexibility and oversight by Member States and the Commission, as well as an efficient role for private sector stakeholders’ representation. Its mandate should take into account the Regulatory Framework on Electronic Communications, Networks and Services and be in line with the ambitions set out in the Lisbon Agenda and include goals related to research, innovation, competitiveness, economic growth and ensuring trust;

| 3. | ENISA could support the policy development and implementation roles of the Commission and the Member States, in particular in bridging the gap between technology and policy and should work closely with Member States and other stakeholders to ensure that its activities are well aligned with EU priorities; |
| --- | --- |

3.

ENISA could support the policy development and implementation roles of the Commission and the Member States, in particular in bridging the gap between technology and policy and should work closely with Member States and other stakeholders to ensure that its activities are well aligned with EU priorities;

| 4. | ENISA, under a revised mandate, should serve as the EU’s centre of expertise in EU related Network and Information Security matters. As such European institutions should seek and take the utmost account of its opinion when developing and implementing policies having a potential impact in this field; |
| --- | --- |

4.

ENISA, under a revised mandate, should serve as the EU’s centre of expertise in EU related Network and Information Security matters. As such European institutions should seek and take the utmost account of its opinion when developing and implementing policies having a potential impact in this field;

| 5. | ENISA could also be able, upon request, to assist Member States to improve their own Network and Information Security capabilities and their ability to cope with security incidents. |
| --- | --- |

5.

ENISA could also be able, upon request, to assist Member States to improve their own Network and Information Security capabilities and their ability to cope with security incidents.

VI.   INVITES THE MEMBER STATES TO:

| 1. | Continue work to increase end-user confidence in ICTs through awareness-raising campaigns; |
| --- | --- |

1.

Continue work to increase end-user confidence in ICTs through awareness-raising campaigns;

| 2. | Organise national exercises and/or participate in regular European exercises in the area of Network and Information Security, noting the need for extensive planning due to the complexity of the area and the involvement of the private sector. ENISA could, upon request, assist the Member States in this regard. The scope and geographical dimension of exercises should naturally evolve over time and should be based on recognised risks; |
| --- | --- |

2.

Organise national exercises and/or participate in regular European exercises in the area of Network and Information Security, noting the need for extensive planning due to the complexity of the area and the involvement of the private sector. ENISA could, upon request, assist the Member States in this regard. The scope and geographical dimension of exercises should naturally evolve over time and should be based on recognised risks;

| 3. | Create Computer Emergency Response Teams (CERTs) in Member States that have not yet developed such a capability and to reinforce the cooperation between national CERTs on a European level. ENISA could assist the Member States in this regard; |
| --- | --- |

3.

Create Computer Emergency Response Teams (CERTs) in Member States that have not yet developed such a capability and to reinforce the cooperation between national CERTs on a European level. ENISA could assist the Member States in this regard;

| 4. | Increase efforts on education, training and research programmes in Network and Information Security in order to ensure the availability in the EU of the necessary technical skills and professionals as well as increase the professionalism of those in that field; |
| --- | --- |

4.

Increase efforts on education, training and research programmes in Network and Information Security in order to ensure the availability in the EU of the necessary technical skills and professionals as well as increase the professionalism of those in that field;

| 5. | To jointly react when there is a cross-border incident and to increase their ability to do it appropriately, which requires strengthening the dialogue between the decision makers involved, especially on confidentiality issues. |
| --- | --- |

5.

To jointly react when there is a cross-border incident and to increase their ability to do it appropriately, which requires strengthening the dialogue between the decision makers involved, especially on confidentiality issues.

VII.   INVITES THE COMMISSION TO:

| 1. | Support Member States, as appropriate, in the implementation of this Resolution; |
| --- | --- |

1.

Support Member States, as appropriate, in the implementation of this Resolution;

| 2. | Regularly inform the European Parliament and the Council on initiatives taken at EU level relating to Network and Information Security; |
| --- | --- |

2.

Regularly inform the European Parliament and the Council on initiatives taken at EU level relating to Network and Information Security;

| 3. | In collaboration with ENISA, initiate an awareness raising campaign among European public and private actors regarding the importance of appropriate risk management with regard to Network and Information Security; |
| --- | --- |

3.

In collaboration with ENISA, initiate an awareness raising campaign among European public and private actors regarding the importance of appropriate risk management with regard to Network and Information Security;

| 4. | Continue, in collaboration with the Member States, to identify incentives for providers of electronic communication infrastructures to deliver default robust and resilient infrastructures to end-users, businesses and governments; |
| --- | --- |

4.

Continue, in collaboration with the Member States, to identify incentives for providers of electronic communication infrastructures to deliver default robust and resilient infrastructures to end-users, businesses and governments;

| 5. | In collaboration with the Member States, develop methods that will allow for a comparable evaluation to take place at EU level of the socio-economic impact of incidents and of the efficiency of preventive measures; |
| --- | --- |

5.

In collaboration with the Member States, develop methods that will allow for a comparable evaluation to take place at EU level of the socio-economic impact of incidents and of the efficiency of preventive measures;

| 6. | Encourage and improve multi-stakeholder models, which need to have a clear added value benefiting end-users and industry; |
| --- | --- |

6.

Encourage and improve multi-stakeholder models, which need to have a clear added value benefiting end-users and industry;

| 7. | Come forward with a holistic strategy on Network and Information Security (1), including proposals on a reinforced and flexible mandate for ENISA as well as strengthened oversight of the Member States and the Commission; |
| --- | --- |

7.

Come forward with a holistic strategy on Network and Information Security (1), including proposals on a reinforced and flexible mandate for ENISA as well as strengthened oversight of the Member States and the Commission;

| 8. | Carry out an analysis, in collaboration with the Member States, on Computer Emergency Response Teams (CERTs) in order to identify in which areas further cooperation is called for; |
| --- | --- |

8.

Carry out an analysis, in collaboration with the Member States, on Computer Emergency Response Teams (CERTs) in order to identify in which areas further cooperation is called for;

| 9. | Continue investigation towards a common or interoperable approach for EU institutions in the procurement of secure ICT systems and services. |
| --- | --- |

9.

Continue investigation towards a common or interoperable approach for EU institutions in the procurement of secure ICT systems and services.

VIII.   CALLS ON ENISA TO:

| 1. | Continue to actively support Member States, the European Commission, and other relevant stakeholders in implementing European network and information security policies and the action plan on CIIP; |
| --- | --- |

1.

Continue to actively support Member States, the European Commission, and other relevant stakeholders in implementing European network and information security policies and the action plan on CIIP;

| 2. | Work in collaboration with Member States, the Commission and statistical bodies, on the development of a framework of statistical data on the state of Network and Information Security in Europe. |
| --- | --- |

2.

Work in collaboration with Member States, the Commission and statistical bodies, on the development of a framework of statistical data on the state of Network and Information Security in Europe.

IX.   INVITES STAKEHOLDERS TO:

| 1. | Intensify efforts to enhance the level of Network and Information Security, in particular with regard to delivering reliable, trustworthy and easy to use products and services; |
| --- | --- |

1.

Intensify efforts to enhance the level of Network and Information Security, in particular with regard to delivering reliable, trustworthy and easy to use products and services;

| 2. | Inform users properly on security risks associated with products and services and how they can protect themselves; |
| --- | --- |

2.

Inform users properly on security risks associated with products and services and how they can protect themselves;

| 3. | Take all appropriate technical and organisational measures to safeguard the continuation, integrity and confidentiality of electronic communications networks and services; |
| --- | --- |

3.

Take all appropriate technical and organisational measures to safeguard the continuation, integrity and confidentiality of electronic communications networks and services;

| 4. | Continue to work on standardisation of Network and Information Security to strive to find harmonised and interoperable solutions; |
| --- | --- |

4.

Continue to work on standardisation of Network and Information Security to strive to find harmonised and interoperable solutions;

| 5. | Participate with Member States on exercises to provide appropriate responses to emergencies. |
| --- | --- |

5.

Participate with Member States on exercises to provide appropriate responses to emergencies.

---

(1)  The Commission suggests to add here the word ‘possibly’.

---

II Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/5

---

Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty

Cases where the Commission raises no objections

(Text with EEA relevance)

2009/C 321/02

| Date of adoption of the decision | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 370/09 |
| Member State | Finland |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Legal basis | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Type of measure | Individual aid |
| Objective | Environmental protection |
| Form of aid | Tax allowance |
| Budget | Overall budget: EUR 2,69 million |
| Intensity | — |
| Duration (period) | 1.4.2009-31.3.2011 |
| Economic sectors | Energy |
| Name and address of the granting authority | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Date of adoption of the decision

30.10.2009

Reference number of State Aid

N 370/09

Member State

Finland

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Legal basis

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Type of measure

Individual aid

Objective

Environmental protection

Form of aid

Tax allowance

Budget

Overall budget: EUR 2,69 million

Intensity

—

Duration (period)

1.4.2009-31.3.2011

Economic sectors

Energy

Name and address of the granting authority

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_en.htm

| Date of adoption of the decision | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 522/09 |
| Member State | Austria |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Legal basis | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Restructuring of firms in difficulty |
| Form of aid | Guarantee |
| Budget | Annual budget: EUR 4 million; Overall budget: EUR 12 million |
| Intensity | Measure does not constitute aid |
| Duration (period) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economic sectors | Hotels and restaurants (tourism), Service activities |
| Name and address of the granting authority | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Date of adoption of the decision

26.10.2009

Reference number of State Aid

N 522/09

Member State

Austria

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Legal basis

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Type of measure

Aid scheme

Objective

Restructuring of firms in difficulty

Form of aid

Guarantee

Budget

Annual budget: EUR 4 million; Overall budget: EUR 12 million

Intensity

Measure does not constitute aid

Duration (period)

10.10.2009-9.10.2012

Economic sectors

Hotels and restaurants (tourism), Service activities

Name and address of the granting authority

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_en.htm

| Date of adoption of the decision | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 523/09 |
| Member State | Lithuania |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Legal basis | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Aid to remedy serious disturbances in the economy |
| Form of aid | Direct grant |
| Budget | Overall budget: LTL 345 808 974 |
| Intensity | — |
| Duration (period) | Until 31.12.2010 |
| Economic sectors | All sectors |
| Name and address of the granting authority | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Date of adoption of the decision

13.11.2009

Reference number of State Aid

N 523/09

Member State

Lithuania

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Legal basis

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Type of measure

Aid scheme

Objective

Aid to remedy serious disturbances in the economy

Form of aid

Direct grant

Budget

Overall budget: LTL 345 808 974

Intensity

—

Duration (period)

Until 31.12.2010

Economic sectors

All sectors

Name and address of the granting authority

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_en.htm

| Date of adoption of the decision | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 534/09 |
| Member State | Austria |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Legal basis | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Restructuring of firms in difficulty |
| Form of aid | Interest subsidy, Guarantee, Soft loan |
| Budget | Annual budget: EUR 1,2 million; Overall budget: EUR 3,6 million |
| Intensity | — |
| Duration (period) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economic sectors | All sectors |
| Name and address of the granting authority | Niederösterreich |
| Other information | — |

Date of adoption of the decision

17.11.2009

Reference number of State Aid

N 534/09

Member State

Austria

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Legal basis

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Type of measure

Aid scheme

Objective

Restructuring of firms in difficulty

Form of aid

Interest subsidy, Guarantee, Soft loan

Budget

Annual budget: EUR 1,2 million; Overall budget: EUR 3,6 million

Intensity

—

Duration (period)

10.10.2009-9.10.2012

Economic sectors

All sectors

Name and address of the granting authority

Niederösterreich

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_en.htm

| Date of adoption of the decision | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 548/09 |
| Member State | Austria |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Legal basis | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Rescue of firms in difficulty, Restructuring of firms in difficulty |
| Form of aid | Guarantee, Soft loan, Direct grant |
| Budget | Annual budget: EUR 1 million; Overall budget: EUR 3 million |
| Intensity | — |
| Duration (period) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economic sectors | All sectors |
| Name and address of the granting authority | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Date of adoption of the decision

17.11.2009

Reference number of State Aid

N 548/09

Member State

Austria

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Legal basis

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Type of measure

Aid scheme

Objective

Rescue of firms in difficulty, Restructuring of firms in difficulty

Form of aid

Guarantee, Soft loan, Direct grant

Budget

Annual budget: EUR 1 million; Overall budget: EUR 3 million

Intensity

—

Duration (period)

10.10.2009-9.10.2012

Economic sectors

All sectors

Name and address of the granting authority

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_en.htm

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/9

---

Non-opposition to a notified concentration

(Case COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(Text with EEA relevance)

2009/C 321/03

On 17 December 2009, the Commission decided not to oppose the above notified concentration and to declare it compatible with the common market. This decision is based on Article 6(1)(b) of Council Regulation (EC) No 139/2004. The full text of the decision is available only in English and will be made public after it is cleared of any business secrets it may contain. It will be available:

| — | in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes, |
| --- | --- |

—

in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes,

| — | in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32009M5719. EUR-Lex is the on-line access to the European law. |
| --- | --- |

—

in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32009M5719. EUR-Lex is the on-line access to the European law.

---

IV Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/10

---

Euro exchange rates (1)

28 December 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Currency | Exchange rate |
| --- | --- | --- |
| USD | US dollar | 1,4405 |
| JPY | Japanese yen | 131,86 |
| DKK | Danish krone | 7,4429 |
| GBP | Pound sterling | 0,90143 |
| SEK | Swedish krona | 10,3965 |
| CHF | Swiss franc | 1,4888 |
| ISK | Iceland króna | |
| NOK | Norwegian krone | 8,3440 |
| BGN | Bulgarian lev | 1,9558 |
| CZK | Czech koruna | 26,418 |
| EEK | Estonian kroon | 15,6466 |
| HUF | Hungarian forint | 273,30 |
| LTL | Lithuanian litas | 3,4528 |
| LVL | Latvian lats | 0,7085 |
| PLN | Polish zloty | 4,1610 |
| RON | Romanian leu | 4,2020 |
| TRY | Turkish lira | 2,1777 |
| AUD | Australian dollar | 1,6222 |
| CAD | Canadian dollar | 1,5069 |
| HKD | Hong Kong dollar | 11,1713 |
| NZD | New Zealand dollar | 2,0312 |
| SGD | Singapore dollar | 2,0256 |
| KRW | South Korean won | 1 682,66 |
| ZAR | South African rand | 10,8203 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,8386 |
| HRK | Croatian kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonesian rupiah | 13 615,30 |
| MYR | Malaysian ringgit | 4,9409 |
| PHP | Philippine peso | 66,735 |
| RUB | Russian rouble | 42,7550 |
| THB | Thai baht | 48,103 |
| BRL | Brazilian real | 2,4994 |
| MXN | Mexican peso | 18,4989 |
| INR | Indian rupee | 67,0850 |

Currency

Exchange rate

USD

US dollar

1,4405

JPY

Japanese yen

131,86

DKK

Danish krone

7,4429

GBP

Pound sterling

0,90143

SEK

Swedish krona

10,3965

CHF

Swiss franc

1,4888

ISK

Iceland króna

NOK

Norwegian krone

8,3440

BGN

Bulgarian lev

1,9558

CZK

Czech koruna

26,418

EEK

Estonian kroon

15,6466

HUF

Hungarian forint

273,30

LTL

Lithuanian litas

3,4528

LVL

Latvian lats

0,7085

PLN

Polish zloty

4,1610

RON

Romanian leu

4,2020

TRY

Turkish lira

2,1777

AUD

Australian dollar

1,6222

CAD

Canadian dollar

1,5069

HKD

Hong Kong dollar

11,1713

NZD

New Zealand dollar

2,0312

SGD

Singapore dollar

2,0256

KRW

South Korean won

1 682,66

ZAR

South African rand

10,8203

CNY

Chinese yuan renminbi

9,8386

HRK

Croatian kuna

7,3140

IDR

Indonesian rupiah

13 615,30

MYR

Malaysian ringgit

4,9409

PHP

Philippine peso

66,735

RUB

Russian rouble

42,7550

THB

Thai baht

48,103

BRL

Brazilian real

2,4994

MXN

Mexican peso

18,4989

INR

Indian rupee

67,0850

---

(1)  Source: reference exchange rate published by the ECB.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/11

---

Opinion of the Advisory Committee on restrictive agreements and dominant positions given at its 432nd meeting of 14 September 2007 concerning a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain

2009/C 321/05

| 1. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the facts as an agreement and/or concerted practice within the meaning of Article 81 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

1.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the facts as an agreement and/or concerted practice within the meaning of Article 81 of the EC Treaty.

| 2. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the product and the geographic area affected by the cartel. |
| --- | --- |

2.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the product and the geographic area affected by the cartel.

| 3. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that the cartel constitutes a single and continuous infringement. |
| --- | --- |

3.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that the cartel constitutes a single and continuous infringement.

| 4. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that the agreement and/or concerted practice between bitumen suppliers in Spain were capable of having an appreciable effect upon trade between Member States. |
| --- | --- |

4.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that the agreement and/or concerted practice between bitumen suppliers in Spain were capable of having an appreciable effect upon trade between Member States.

| 5. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that Repsol and Cepsa played a leadership role in the cartel. |
| --- | --- |

5.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that Repsol and Cepsa played a leadership role in the cartel.

| 6. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that Nynäs and Petrogal participated to a lesser extent in certain aspects of the cartel. |
| --- | --- |

6.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment that Nynäs and Petrogal participated to a lesser extent in certain aspects of the cartel.

| 7. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the applications made under the 2002 Leniency Notice. |
| --- | --- |

7.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment of the applications made under the 2002 Leniency Notice.

| 8. | The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment as regards the addressees of the draft decision, specifically with reference to imputation of liability to parent companies of the groups concerned. |
| --- | --- |

8.

The members of the Advisory Committee agree with the European Commission assessment as regards the addressees of the draft decision, specifically with reference to imputation of liability to parent companies of the groups concerned.

| 9. | The members of the Advisory Committee recommend the publication of its Opinion in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

9.

The members of the Advisory Committee recommend the publication of its Opinion in the Official Journal of the European Union.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/12

---

Opinion of the Advisory Committee on restrictive practices and dominant positions given at its meeting of 28 September 2007 regarding a draft decision relating to Case COMP/38710 – Bitumen Spain (2)

Rapporteur: Latvia

2009/C 321/06

| 1. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the basic amounts of the fines. |
| --- | --- |

1.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the basic amounts of the fines.

| 2. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the increase of the basic amount to ensure a sufficient deterrent effect. |
| --- | --- |

2.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the increase of the basic amount to ensure a sufficient deterrent effect.

| 3. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the increase of the basic amount due to aggravating circumstances. |
| --- | --- |

3.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the increase of the basic amount due to aggravating circumstances.

| 4. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the reduction of the basic amount due to attenuating circumstances. |
| --- | --- |

4.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the reduction of the basic amount due to attenuating circumstances.

| 5. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the reductions of the fines based on the 2002 Leniency Notice. |
| --- | --- |

5.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the reductions of the fines based on the 2002 Leniency Notice.

| 6. | The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the final amounts of the fines. |
| --- | --- |

6.

The members of the Advisory Committee agree with the Commission on the final amounts of the fines.

| 7. | The members of the Advisory Committee recommend the publication of its opinion in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

7.

The members of the Advisory Committee recommend the publication of its opinion in the Official Journal of the European Union.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/13

---

Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38710 — Bitumen Spain

(Pursuant to Articles 15 and 16 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

2009/C 321/07

The draft decision in the above mentioned case gives rise to the following observations.

The investigation started following an immunity application from BP on 20 June 2002 under the Commission notice on immunity from fines and reduction of fines in cartel cases (the Leniency Notice) (1). The application covered alleged anti-competitive behaviour in the bitumen sector in the Netherlands, Belgium and Spain (2). On 19 July 2002 the Commission granted BP conditional immunity.

Unannounced inspections were carried out on 1 and 2 October 2002 at the premises of BP España SA, Composán Construcción SA, Nynäs Petróleo SA, Petrogal Española SA, Petrogal SA, Galp Energia, SGPS SA, Productos Asfálticos SA, Probisa Tecnología y Construccíon SA and Repsol YFP Lubricantes y Especialidades SA.

Subsequently, Repsol and Proas applied for leniency under the Leniency Notice and, by letters dated [...] (3), the relevant Commission services informed them of its intention to apply a reduction of fine within the bands specified in point 23 of the Leniency Notice.

On 22 August 2006 the Commission adopted a Statement of Objections, which was addressed to 13 legal entities belonging to five different undertakings (Repsol, Proas, BP, Nynäs and Petrogal). In the Statement of Objections, the Commission took the preliminary view that from at least 1 March 1991 to at least 1 October 2002 the undertakings concerned had participated in a single complex and continuous infringement of Article 81(1) EC and announced its intention to adopt an infringement decision and to impose fines. According to the Commission the parties had agreed on market quotas, volume and customer allocation, exchanged sensitive market information, established a compensation mechanism and agreed on prices. The cartel covered the territory of Spain, excluding the Canary Islands. Moreover, in the Statement of Objections the Commission took the preliminary view that BP had failed to meet its obligations under the Leniency Notice and that a final decision whether or not the Commission would grant BP immunity from fines would be taken in the final decision.

Proas, Petrogal and Nynäs requested an extension of the deadline to reply to the Statement of Objections. While I partially granted the requests of Proas and Nynäs I rejected Petrogal’s request, as it failed to adequately justify it. All parties replied in due time.

The addressees of the Statement of Objections were granted access to the file in the form of a CD-ROM. Oral statements and documents submitted to the Commission in the framework of the Leniency Notice, were made accessible at the Commission’s premises.

Petrogal and Nynäs requested further access to non-accessible documents in the file relating to similar/neighbouring products and/or other geographic markets, which were not part of the objections raised in the SO.

In my view, access to file is a tool to ensure that the parties’ rights of defence are fully adhered to and can therefore only relate to information related to the factual and legal circumstances contained in the SO on which the Commission bases its objections. After examining Petrogal’s and Nynäs’ requests I concluded that the requested documents were objectively unrelated to the allegation of facts and of law contained in the SO and that, accordingly, access to those documents was not required for the proper exercise of their rights of defence.

Moreover, Nynäs complained about the practical arrangements under which access was granted to the file on the Commission’s premises and claimed that they hamper the proper exercise of their rights of defence. In particular, Nynäs claimed that transcripts of interviews were inaccurate with parts omitted and hence unreliable.

In a letter dated 31 October 2006 I informed Nynäs that, in my view, access to file at the Commission premises for particularly sensitive documents submitted by leniency applicants had been organised in such a way that it protected the legitimate interest of leniency applicants while at the same time safeguarding Nynäs right to be heard. With regard to alleged inaccurate transcripts I took particular note of the fact that Nynäs had subsequently been granted access to the original tapes and that, therefore, the issue had been resolved in terms of due process. Accordingly, I concluded that the access arrangements had not impaired the proper exercise of Nynäs rights of defence.

At the request of the parties an oral hearing was held in accordance with Article 12 of Commission Regulation 773/2004 on 12 December 2006. All addresses of the SO, except Cepsa, Repsol YFP S.A. and Repsol Petróleo S.A. attended the hearing.

In light of the written replies to the Statement of Objections and presentations at the oral hearing the duration of the participation in the infringement, as described in the Statement of Objections, has been reduced for Petrogal. In addition, following further submissions by BP in response to the Statement of Objections, the Commission has found that BP has fulfilled all conditions under the Leniency Notice and would hence qualify for immunity from any fines that would otherwise have been imposed on it.

In my opinion the draft decision relates only to objections in respect of which the parties have been afforded the opportunity to make known their views.

I consider that the parties right be right to be heard has been respected in this case for all participants to the proceedings.

Brussels, 20 September 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  OJ C 45, 19.2.2002, p. 3.

1

(2)  Initially, the alleged anti-competitive activities were subject to a common investigation. However, during the investigation it become clear that the behaviour in the three different Member States were not objectively linked to each other and the investigation was split into three different cases.

2

(3)  2.8.2006 (corrigendum — 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/15

---

Summary of Commission Decision

of 3 October 2007

relating to a proceeding under Article 81 of the EC Treaty

(Case COMP/38710 — Bitumen Spain)

(notified under document C(2007) 4441 final)

(Only the English and Spanish texts are authentic)

2009/C 321/08

On 3 October 2007, the Commission adopted a decision relating to a proceeding under Article 81 of the EC Treaty. In accordance with the provisions of Article 30 of Council Regulation (EC) No 1/2003
   (1), the Commission herewith publishes the names of the parties and the main content of the decision, including any penalties imposed, having regard to the legitimate interest of undertakings in the protection of their business secrets. A non-confidential version of the full text of the decision will be made available in the authentic languages of the case at the Directorate General for Competition’s website:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   INTRODUCTION

| (1) | The Decision imposes a fine on five undertakings for infringing Article 81 of the Treaty. From 1991 to 2002, these undertakings took part in an agreement to share the market and coordinate prices for penetration bitumen on the Spanish market. |
| --- | --- |

(1)

The Decision imposes a fine on five undertakings for infringing Article 81 of the Treaty. From 1991 to 2002, these undertakings took part in an agreement to share the market and coordinate prices for penetration bitumen on the Spanish market.

2.   CASE DESCRIPTION

2.1.   Summary of the infringement

| (2) | The Decision concerns a single and continuous infringement of Article 81 of the Treaty consisting of market sharing and price coordination on the market for penetration bitumen. The infringement constitutes by its very nature one of the worst kinds of violations of Article 81 of the Treaty. |
| --- | --- |

(2)

The Decision concerns a single and continuous infringement of Article 81 of the Treaty consisting of market sharing and price coordination on the market for penetration bitumen. The infringement constitutes by its very nature one of the worst kinds of violations of Article 81 of the Treaty.

| (3) | The infringement started at least as early as March 1991 and lasted at least until October 2002. It covered the territory of Spain (excluding the Canary Islands). |
| --- | --- |

(3)

The infringement started at least as early as March 1991 and lasted at least until October 2002. It covered the territory of Spain (excluding the Canary Islands).

| (4) | The value of the Spanish market for penetration bitumen in 2001, the last full year of the infringement, was approximately EUR 286 million. |
| --- | --- |

(4)

The value of the Spanish market for penetration bitumen in 2001, the last full year of the infringement, was approximately EUR 286 million.

| (5) | The undertakings concerned by the Decision (five undertakings, 13 legal entities) are Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (‘BP’), Nynäs and Petrogal-Galp. During the infringement, these undertakings jointly controlled over 90 % of the Spanish market for penetration bitumen. |
| --- | --- |

(5)

The undertakings concerned by the Decision (five undertakings, 13 legal entities) are Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (‘BP’), Nynäs and Petrogal-Galp. During the infringement, these undertakings jointly controlled over 90 % of the Spanish market for penetration bitumen.

| (6) | Bitumen is a by-product produced during the distillation of oil. Around 85 % of the bitumen produced in the EU is used for road construction as an adhesive in the production of asphalt where it is used to bind stones together. The remaining 15 % is used in other fields of construction, for example in industrial applications such as roofing. About 80 % of the bitumen used for road construction is not subject to further processing: this is called penetration bitumen. The remaining 20 % of bitumen used in road construction consists of bitumen which is further processed, such as bitumen emulsions and modified bitumen. The product covered by the Decision is penetration bitumen, that is, bitumen used for road construction without any further processing. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen is a by-product produced during the distillation of oil. Around 85 % of the bitumen produced in the EU is used for road construction as an adhesive in the production of asphalt where it is used to bind stones together. The remaining 15 % is used in other fields of construction, for example in industrial applications such as roofing. About 80 % of the bitumen used for road construction is not subject to further processing: this is called penetration bitumen. The remaining 20 % of bitumen used in road construction consists of bitumen which is further processed, such as bitumen emulsions and modified bitumen. The product covered by the Decision is penetration bitumen, that is, bitumen used for road construction without any further processing.

| (7) | The addressees of the Decision participated to different extents in a cartel by which they:






  — | established market quotas, |
| --- | --- | --- |

(7)

The addressees of the Decision participated to different extents in a cartel by which they:

—

established market quotas,

| — | on the basis of the market quotas, allocated volumes and customers to each participant, |
| --- | --- |

—

on the basis of the market quotas, allocated volumes and customers to each participant,

| — | monitored the implementation of the market and customer sharing agreements and, to that effect, exchanged sensitive market information, |
| --- | --- |

—

monitored the implementation of the market and customer sharing agreements and, to that effect, exchanged sensitive market information,

| — | established a compensation mechanism to correct deviations from the market and customer sharing agreements, |
| --- | --- |

—

established a compensation mechanism to correct deviations from the market and customer sharing agreements,

| — | agreed on the variation of bitumen prices and the moment at which the new prices would apply. |
| --- | --- |

—

agreed on the variation of bitumen prices and the moment at which the new prices would apply.

| (8) | The price coordination activities were undertaken to support the market sharing arrangements, as they ensured that price differentials among suppliers would not disrupt the volume and customer allocation agreed. |
| --- | --- |

(8)

The price coordination activities were undertaken to support the market sharing arrangements, as they ensured that price differentials among suppliers would not disrupt the volume and customer allocation agreed.

| (9) | Discussions on market sharing and price variations were held around a so-called ‘asphalt table’ where cartel members participated on a bilateral or multilateral basis. |
| --- | --- |

(9)

Discussions on market sharing and price variations were held around a so-called ‘asphalt table’ where cartel members participated on a bilateral or multilateral basis.

| (10) | Market sharing discussions were held annually to estimate and distribute the market for the following year. The document which, at the end of the annual negotiations at the ‘asphalt table’, reflected the market sharing agreement with an allocation of volumes and customers to each participant was called ‘PTT’ or ‘Petete’. |
| --- | --- |

(10)

Market sharing discussions were held annually to estimate and distribute the market for the following year. The document which, at the end of the annual negotiations at the ‘asphalt table’, reflected the market sharing agreement with an allocation of volumes and customers to each participant was called ‘PTT’ or ‘Petete’.

| (11) | With regard to price variations and the moment of their implementation, these were generally agreed by Repsol and Proas, who subsequently informed the other cartel participants of the decisions reached. |
| --- | --- |

(11)

With regard to price variations and the moment of their implementation, these were generally agreed by Repsol and Proas, who subsequently informed the other cartel participants of the decisions reached.

2.2.   Addressees and duration of the infringement

| (12) | The addressees of the Decision and the duration of their participation in the infringement are as follows:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1 March 1991—1 October 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1 March 1991—1 October 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1 March 1991—1 October 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1 March 1991—1 October 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1 March 1991—1 October 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1 August 1991—20 June 2002 |
| BP España S.A.: | 1 August 1991—20 June 2002 |
| BP plc: | 1 August 1991—20 June 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1 March 1991—1 October 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 May 1991—1 October 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31 January 1995—1 October 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31 January 1995—1 October 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22 April 1999—1 October 2002 |

(12)

The addressees of the Decision and the duration of their participation in the infringement are as follows:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1 March 1991—1 October 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1 March 1991—1 October 2002

Repsol YPF S.A.:

1 March 1991—1 October 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1 March 1991—1 October 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1 March 1991—1 October 2002

BP Oil España S.A.:

1 August 1991—20 June 2002

BP España S.A.:

1 August 1991—20 June 2002

BP plc:

1 August 1991—20 June 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1 March 1991—1 October 2002

AB Nynäs Petroleum:

22 May 1991—1 October 2002

Galp Energia España S.A.:

31 January 1995—1 October 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31 January 1995—1 October 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22 April 1999—1 October 2002

2.3.   Remedies

2.3.1.   Basic amount of the fines

2.3.1.1.   Gravity

| (13) | The infringement is limited to one Member State, which nevertheless constitutes a substantial part of the internal market. Although its actual impact on the market cannot be measured, the infringement is qualified as very serious because of its nature. |
| --- | --- |

(13)

The infringement is limited to one Member State, which nevertheless constitutes a substantial part of the internal market. Although its actual impact on the market cannot be measured, the infringement is qualified as very serious because of its nature.

2.3.1.2.   Differential treatment

| (14) | As there is considerable disparity between the turnovers on the Spanish bitumen market of the various cartel participants, a differential treatment in the form of groupings is applied to take account of each undertaking’s effective economic capacity to damage competition. |
| --- | --- |

(14)

As there is considerable disparity between the turnovers on the Spanish bitumen market of the various cartel participants, a differential treatment in the form of groupings is applied to take account of each undertaking’s effective economic capacity to damage competition.

| (15) | To that effect the undertakings are classified into three categories according to their market share (based on sales value) for the product concerned in Spain in 2001, the last full year of the infringement. |
| --- | --- |

(15)

To that effect the undertakings are classified into three categories according to their market share (based on sales value) for the product concerned in Spain in 2001, the last full year of the infringement.

2.3.1.3.   Sufficient deterrence

| (16) | In order to set the amount of the fine at a level which ensures that it has a sufficient deterrent effect, a multiplying factor is applied to the fines imposed on BP (1,8) and Repsol (1,2) in view of the overall size of these undertakings. |
| --- | --- |

(16)

In order to set the amount of the fine at a level which ensures that it has a sufficient deterrent effect, a multiplying factor is applied to the fines imposed on BP (1,8) and Repsol (1,2) in view of the overall size of these undertakings.

2.3.1.4.   Duration

| (17) | Individual percentage increases are applied according to the duration of the participation in the infringement of each legal entity as described above. |
| --- | --- |

(17)

Individual percentage increases are applied according to the duration of the participation in the infringement of each legal entity as described above.

2.3.2.   Aggravating circumstances: role of leader

| (18) | Repsol and Proas were a significant driving force of the cartel and acted as co-leaders. This justified an increase of 30 % in the basic amount to be imposed on each of these undertakings on account of leadership. |
| --- | --- |

(18)

Repsol and Proas were a significant driving force of the cartel and acted as co-leaders. This justified an increase of 30 % in the basic amount to be imposed on each of these undertakings on account of leadership.

2.3.3.   Attenuating circumstances: limited involvement in certain aspects of the infringement

| (19) | Nynäs and Petrogal claimed an attenuating circumstance on account of their having played a passive or ‘follow my leader’ role in the infringement. The Decision rejects this claim, as these companies actually participated on an annual basis in market sharing discussions for the following year. It does, however, apply a 10 % reduction to the fine to take account of the fact that the participation of Nynäs and Petrogal in certain aspects of the infringement, notably the monitoring and compensation mechanisms as well as the price coordination activities, was less regular and active than that of the other participants. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs and Petrogal claimed an attenuating circumstance on account of their having played a passive or ‘follow my leader’ role in the infringement. The Decision rejects this claim, as these companies actually participated on an annual basis in market sharing discussions for the following year. It does, however, apply a 10 % reduction to the fine to take account of the fact that the participation of Nynäs and Petrogal in certain aspects of the infringement, notably the monitoring and compensation mechanisms as well as the price coordination activities, was less regular and active than that of the other participants.

2.3.4.   Application of the 10 % turnover limit

| (20) | The 10 % worldwide turnover limit provided for in Article 23(2) of Regulation No 1/2003 has been applied to the fines calculated as appropriate. |
| --- | --- |

(20)

The 10 % worldwide turnover limit provided for in Article 23(2) of Regulation No 1/2003 has been applied to the fines calculated as appropriate.

2.3.5.   Application of the 2002 Leniency Notice

2.3.5.1.   Immunity

| (21) | The case was opened on the basis of an immunity application filed by BP pursuant to the Leniency Notice (2). In the Statement of Objections addressed to BP the Commission provisionally found that BP had failed to meet its cooperation obligations under point 11(a) of the Leniency Notice and that a final decision on whether or not the Commission would grant BP immunity from fines would be taken in any final decision adopted. |
| --- | --- |

(21)

The case was opened on the basis of an immunity application filed by BP pursuant to the Leniency Notice (2). In the Statement of Objections addressed to BP the Commission provisionally found that BP had failed to meet its cooperation obligations under point 11(a) of the Leniency Notice and that a final decision on whether or not the Commission would grant BP immunity from fines would be taken in any final decision adopted.

| (22) | In view of the circumstances of the case, the Decision ultimately concludes that BP cooperated genuinely, fully, on a continuous basis and expeditiously throughout the administrative procedure and that it provided the Commission with all evidence as soon as it came in its possession or was available to it, thereby fulfilling the conditions set out in point 11(a) of the Leniency Notice. BP also met its obligations pursuant to points 11(b) and (c) of the Leniency Notice as it ended its involvement in the infringement no later than the time at which it submitted evidence under point 8(a) of the Leniency Notice and did not take steps to coerce other undertakings to participate in the infringement. |
| --- | --- |

(22)

In view of the circumstances of the case, the Decision ultimately concludes that BP cooperated genuinely, fully, on a continuous basis and expeditiously throughout the administrative procedure and that it provided the Commission with all evidence as soon as it came in its possession or was available to it, thereby fulfilling the conditions set out in point 11(a) of the Leniency Notice. BP also met its obligations pursuant to points 11(b) and (c) of the Leniency Notice as it ended its involvement in the infringement no later than the time at which it submitted evidence under point 8(a) of the Leniency Notice and did not take steps to coerce other undertakings to participate in the infringement.

| (23) | The Decision therefore considers that BP fulfilled all conditions of point 11 of the Leniency Notice and that it thus qualifies for immunity from any fines that would otherwise have been imposed on it. |
| --- | --- |

(23)

The Decision therefore considers that BP fulfilled all conditions of point 11 of the Leniency Notice and that it thus qualifies for immunity from any fines that would otherwise have been imposed on it.

2.3.5.2.   Reduction of fines

| (24) | Repsol and Proas filed an application for a reduction of fines under the Leniency Notice. The Commission accorded a reduction of the fine of 40 % and 25 % to each of these undertakings respectively. These percentages of reduction take into account that these undertakings: (i) provided significant added value, but (ii) came forward at a late stage in the proceeding and only after the Commission had sent detailed requests for information. |
| --- | --- |

(24)

Repsol and Proas filed an application for a reduction of fines under the Leniency Notice. The Commission accorded a reduction of the fine of 40 % and 25 % to each of these undertakings respectively. These percentages of reduction take into account that these undertakings: (i) provided significant added value, but (ii) came forward at a late stage in the proceeding and only after the Commission had sent detailed requests for information.

3.   DECISION

| (25) | The undertakings indicated below infringed Article 81 of the Treaty by participating, during the periods indicated, in a complex of agreements and concerted practices in the penetration bitumen business which covered the territory of Spain (excluding the Canary islands) and which consisted in market sharing arrangements and price coordination:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. and Repsol YPF S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002;
  Productos Asfálticos S.A. and Compañía Española de Petróleos S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. and BP plc, from 1 August 1991 to 20 June 2002;
  Nynäs Petróleo S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002; AB Nynäs Petroleum, from 22 May 1991 to 1 October 2002;
  Galp Energia España S.A. and Petróleos de Portugal S.A., from 31 January 1995 to 1 October 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., from 22 April 1999 to 1 October 2002. |
| --- | --- |

(25)

The undertakings indicated below infringed Article 81 of the Treaty by participating, during the periods indicated, in a complex of agreements and concerted practices in the penetration bitumen business which covered the territory of Spain (excluding the Canary islands) and which consisted in market sharing arrangements and price coordination:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. and Repsol YPF S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002;

Productos Asfálticos S.A. and Compañía Española de Petróleos S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. and BP plc, from 1 August 1991 to 20 June 2002;

Nynäs Petróleo S.A., from 1 March 1991 to 1 October 2002; AB Nynäs Petroleum, from 22 May 1991 to 1 October 2002;

Galp Energia España S.A. and Petróleos de Portugal S.A., from 31 January 1995 to 1 October 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., from 22 April 1999 to 1 October 2002.

| (26) | For the infringement described, the following fines are imposed:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. and Repsol YPF S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 80 496 000;
  Productos Asfálticos S.A. and Compañía Española de Petróleos S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 83 850 000;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. and BP plc, jointly and severally liable for the payment of EUR 0;
  Nynäs Petróleo S.A.: EUR 10 642 500; of which, AB Nynäs Petroleum, jointly and severally liable for the payment of EUR 10 395 000; and
  Galp Energia España S.A. and Petróleos de Portugal S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 8 662 500; of which, Galp Energia, SGPS, S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 6 435 000. |
| --- | --- |

(26)

For the infringement described, the following fines are imposed:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. and Repsol YPF S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 80 496 000;

Productos Asfálticos S.A. and Compañía Española de Petróleos S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 83 850 000;

BP Oil España S.A., BP España S.A. and BP plc, jointly and severally liable for the payment of EUR 0;

Nynäs Petróleo S.A.: EUR 10 642 500; of which, AB Nynäs Petroleum, jointly and severally liable for the payment of EUR 10 395 000; and

Galp Energia España S.A. and Petróleos de Portugal S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 8 662 500; of which, Galp Energia, SGPS, S.A., jointly and severally liable for the payment of EUR 6 435 000.

| (27) | The undertakings listed above are ordered to immediately bring to an end the infringement insofar as they have not already done so and are ordered to refrain from repeating any act or conduct as described in the Decision and from any act or conduct having the same or similar object or effect. |
| --- | --- |

(27)

The undertakings listed above are ordered to immediately bring to an end the infringement insofar as they have not already done so and are ordered to refrain from repeating any act or conduct as described in the Decision and from any act or conduct having the same or similar object or effect.

---

(1)  OJ L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  OJ C 45, 19.2.2002, p. 3.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/18

---

Commission communication in the framework of the implementation of the Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council on machinery, and amending Directive 95/16/EC (recast)

(Text with EEA relevance)

(Publication of titles and references of harmonised standards under the Directive)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Reference and title of the harmonised standard
  (and reference document) | First publication OJ | Reference of superseded standard | Date of cessation of presumption of conformity of superseded standard
  Note 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Refuse collection vehicles and their associated lifting devices — General requirements and safety requirements — Part 1: Rear-end loaded refuse collection vehicles | This is the first publication | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Refuse collection vehicles and associated lifting devices — General requirements and safety requirements — Part 2: Side loaded refuse collection vehicles | This is the first publication | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Safety of machinery — Safety-related parts of control systems — Part 1: General principles for design (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Reference and title of the harmonised standard

(and reference document)

First publication OJ

Reference of superseded standard

Date of cessation of presumption of conformity of superseded standard

Note 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Refuse collection vehicles and their associated lifting devices — General requirements and safety requirements — Part 1: Rear-end loaded refuse collection vehicles

This is the first publication

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Refuse collection vehicles and associated lifting devices — General requirements and safety requirements — Part 2: Side loaded refuse collection vehicles

This is the first publication

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Safety of machinery — Safety-related parts of control systems — Part 1: General principles for design (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Note 1: | Generally the date of cessation of presumption of conformity will be the date of withdrawal (‘dow’), set by the European Standardisation Organisation, but attention of users of these standards is drawn to the fact that in certain exceptional cases this can be otherwise. |
| --- | --- |

Note 1:

Generally the date of cessation of presumption of conformity will be the date of withdrawal (‘dow’), set by the European Standardisation Organisation, but attention of users of these standards is drawn to the fact that in certain exceptional cases this can be otherwise.

Note:

| — | Any information concerning the availability of the standards can be obtained either from the European Standardisation Organisations or from the national standardisation bodies of which the list is annexed to the Directive 98/34/EC of the European Parliament and Council amended by the Directive 98/48/EC. |
| --- | --- |

—

Any information concerning the availability of the standards can be obtained either from the European Standardisation Organisations or from the national standardisation bodies of which the list is annexed to the Directive 98/34/EC of the European Parliament and Council amended by the Directive 98/48/EC.

| — | Publication of the references in the Official Journal of the European Union does not imply that the standards are available in all the Community languages. |
| --- | --- |

—

Publication of the references in the Official Journal of the European Union does not imply that the standards are available in all the Community languages.

More information about harmonised standards on the Internet at:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  The date of cessation of presumption of conformity of the superseded standard, initially fixed on 28.12.2009, has been postponed for two years.

(2)  ESO: European Standardisation Organisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Announcements

ADMINISTRATIVE PROCEDURES

Council

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/19

---

Extension of the period of validity of the shortlists of suitable candidates

2009/C 321/10

By decision of the Deputy Secretary-General of the Council of the European Union, the validity of the following shortlists of suitable candidates, drawn up following the open competitions listed below, is extended:

Article 1: until 31 December 2010:

| Council/A/393 | to establish a reserve recruitment list of Greek-speaking administrators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 98 of 6 April 2000; |
| --- | --- |
| Council/A/394 | to establish a reserve recruitment list of Portuguese-speaking administrators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 99 of 7 April 2000; |
| Council/A/397 | to establish a reserve recruitment list of administrators in the field of security engineering and in the field of security screening and clearance, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 169 A of 13 June 2001; |
| Council/A/400 | to establish a reserve recruitment list of administrators for the physical security unit of the Security Office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001; |
| Council/A/401 | to establish a reserve recruitment list of administrators for the data security and systems accreditation audit unit of the Security Office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001; |
| Council/A/406 | to establish a reserve recruitment list of principal administrators for the Information Systems Security Office (Infosec) — assistants to the head of the Infosec office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001; |
| Council/A/408 | to establish a reserve recruitment list of principal administrators in the buildings policy and projects department of the Buildings Division, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 315 A of 9 November 2001; |
| Council/A/415 | to establish a reserve recruitment list for the post of Head of Department of preventive healthcare and safety at work, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 170 A of 16 July 2002; |
| Council/LA/398 | to establish a reserve recruitment list of English-speaking translators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 198 of 13 July 2001; |
| Council/C/413 | to establish a reserve recruitment list of Finnish-speaking secretaries, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 49 of 2 February 2002; |
| Council/C/407 | to establish a reserve recruitment list of clerical assistants for the Information Systems Security Office (Infosec), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001; |
| Council/420/AD5 | to establish a reserve recruitment list of junior administrators in the field of security (Private Office/Security: external security/mission protection), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005; |
| Council/421/AD5 | to establish a reserve recruitment list of junior administrators in the field of security (Private Office/Security: Internal Protection Service), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005; |
| Council/422/AST3 | to establish a reserve recruitment list of assistants in the field of security (Private Office/Security: Internal Protection Service), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005; |
| Council/425/AD9 | to establish a reserve recruitment list of senior administrators in the field of information technology (CIS Directorate: Production Solutions Unit), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005; |
| Council/427/AD8 | to fill a vacancy for an administrator in the field of the European Security and Defence Policy (ESDP), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 108 A of 12 May 2007; |
| Council/428/AD12 | to fill a vacancy for a head of unit in the field of security, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 150 A of 4 July 2007. |

Council/A/393

to establish a reserve recruitment list of Greek-speaking administrators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 98 of 6 April 2000;

Council/A/394

to establish a reserve recruitment list of Portuguese-speaking administrators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 99 of 7 April 2000;

Council/A/397

to establish a reserve recruitment list of administrators in the field of security engineering and in the field of security screening and clearance, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 169 A of 13 June 2001;

Council/A/400

to establish a reserve recruitment list of administrators for the physical security unit of the Security Office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001;

Council/A/401

to establish a reserve recruitment list of administrators for the data security and systems accreditation audit unit of the Security Office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001;

Council/A/406

to establish a reserve recruitment list of principal administrators for the Information Systems Security Office (Infosec) — assistants to the head of the Infosec office, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001;

Council/A/408

to establish a reserve recruitment list of principal administrators in the buildings policy and projects department of the Buildings Division, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 315 A of 9 November 2001;

Council/A/415

to establish a reserve recruitment list for the post of Head of Department of preventive healthcare and safety at work, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 170 A of 16 July 2002;

Council/LA/398

to establish a reserve recruitment list of English-speaking translators, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 198 of 13 July 2001;

Council/C/413

to establish a reserve recruitment list of Finnish-speaking secretaries, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 49 of 2 February 2002;

Council/C/407

to establish a reserve recruitment list of clerical assistants for the Information Systems Security Office (Infosec), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 300 A of 26 October 2001;

Council/420/AD5

to establish a reserve recruitment list of junior administrators in the field of security (Private Office/Security: external security/mission protection), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005;

Council/421/AD5

to establish a reserve recruitment list of junior administrators in the field of security (Private Office/Security: Internal Protection Service), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005;

Council/422/AST3

to establish a reserve recruitment list of assistants in the field of security (Private Office/Security: Internal Protection Service), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005;

Council/425/AD9

to establish a reserve recruitment list of senior administrators in the field of information technology (CIS Directorate: Production Solutions Unit), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 316 A of 13 December 2005;

Council/427/AD8

to fill a vacancy for an administrator in the field of the European Security and Defence Policy (ESDP), the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 108 A of 12 May 2007;

Council/428/AD12

to fill a vacancy for a head of unit in the field of security, the notice of which was published in
  Official Journal of the European Communities C 150 A of 4 July 2007.

---

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY

Commission

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/21

---

STATE AID — ROMANIA

State aid C 28/09 (ex N 433/09) — Support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

2009/C 321/11

By means of the letter dated 15 September 2009 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified Romania of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

These comments will be communicated to Romania. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

TEXT OF SUMMARY

I.   PROCEDURE

| 1. | By electronic notification of 17 July 2009, the Romanian authorities informed the Commission about their intention to provide two support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (‘Oltchim’), a petrochemical company in which the Romanian State owns a majority stake of 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

By electronic notification of 17 July 2009, the Romanian authorities informed the Commission about their intention to provide two support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (‘Oltchim’), a petrochemical company in which the Romanian State owns a majority stake of 54,8 %.

II.   DESCRIPTION

| 2. | Oltchim is one of the largest petrochemical companies in Romania and South-East Europe. At the end of 2007, Oltchim's total debt to Romanian State amounted to RON 538 million (approximately EUR 135 million). |
| --- | --- |

2.

Oltchim is one of the largest petrochemical companies in Romania and South-East Europe. At the end of 2007, Oltchim's total debt to Romanian State amounted to RON 538 million (approximately EUR 135 million).

| 3. | The two notified measures are (i) a debt-for-equity swap for the value of EUR 135 million; and (ii) a State guarantee covering up to 80 % of a commercial loan totalling EUR 424 million, to be used for investments necessary for the implementation of the company's development plan. |
| --- | --- |

3.

The two notified measures are (i) a debt-for-equity swap for the value of EUR 135 million; and (ii) a State guarantee covering up to 80 % of a commercial loan totalling EUR 424 million, to be used for investments necessary for the implementation of the company's development plan.

| 4. | In the view of the Romanian authorities neither of the two measures involves State aid, given that the State acts as a market economy operator. |
| --- | --- |

4.

In the view of the Romanian authorities neither of the two measures involves State aid, given that the State acts as a market economy operator.

III.   ASSESSMENT

| 5. | The Commission doubts that these two State measures do not involve State aid in the sense of Article 87(1) EC. |
| --- | --- |

5.

The Commission doubts that these two State measures do not involve State aid in the sense of Article 87(1) EC.

| 6. | The Commission has to examine whether the two planned measures satisfy the private market operator test, as argued by Romania. In particular, the Commission has to establish whether the support given by the State to Oltchim in its quality of main shareholder and respectively of main creditor is comparable to what a private market operator would choose to do in similar circumstances. |
| --- | --- |

6.

The Commission has to examine whether the two planned measures satisfy the private market operator test, as argued by Romania. In particular, the Commission has to establish whether the support given by the State to Oltchim in its quality of main shareholder and respectively of main creditor is comparable to what a private market operator would choose to do in similar circumstances.

| 7. | As regards the compatibility the Commission considers at this stage that the three measures at stake cannot be found compatible under neither the regional aid guideline (1), the rescue and restructuring guidelines (2) nor the temporary framework (3). |
| --- | --- |

7.

As regards the compatibility the Commission considers at this stage that the three measures at stake cannot be found compatible under neither the regional aid guideline (1), the rescue and restructuring guidelines (2) nor the temporary framework (3).

IV.   CONCLUSION

| 8. | In the light of the foregoing considerations, the Commission has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 88(2) of the EC Treaty in relation to the measures described. |
| --- | --- |

8.

In the light of the foregoing considerations, the Commission has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 88(2) of the EC Treaty in relation to the measures described.

TEXT OF LETTER

‘Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.’ |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.’

---

(1)  Guidelines on national regional aid for 2007-2013, OJ C 54, 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty, OJ C 244, 1.10.2004, p. 2.

2

(3)  Communication from the commission — Temporary Community framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis, OJ C 83, 7.4.2009, p. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/36

---

Prior notification of a concentration

(Case COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(Text with EEA relevance)

2009/C 321/12

| 1. | On 10 December 2009, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) (the ‘EC Merger Regulation’) by which Liberty Global Europe N.V. (‘LGE’, Netherlands) belonging to Liberty Global Inc. (‘LGI’, USA) acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Regulation control of the whole of Unitymedia GmbH (‘Unitymedia’, Germany) by way purchase of shares. |
| --- | --- |

1.

On 10 December 2009, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) (the ‘EC Merger Regulation’) by which Liberty Global Europe N.V. (‘LGE’, Netherlands) belonging to Liberty Global Inc. (‘LGI’, USA) acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Regulation control of the whole of Unitymedia GmbH (‘Unitymedia’, Germany) by way purchase of shares.

| 2. | The business activities of the undertakings concerned are:






  — | for LGE: operator of cable networks in 9 EU member states also active, through a subsidiary, in TV content production, |
| --- | --- | --- |

2.

The business activities of the undertakings concerned are:

—

for LGE: operator of cable networks in 9 EU member states also active, through a subsidiary, in TV content production,

| — | for Unitymedia: a regional broadband cable network operator in the German federal states of North Rhine-Westphalia (NRW) and Hesse, also active, through a subsidiary, in the provision of pay TV services. |
| --- | --- |

—

for Unitymedia: a regional broadband cable network operator in the German federal states of North Rhine-Westphalia (NRW) and Hesse, also active, through a subsidiary, in the provision of pay TV services.

| 3. | On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of Regulation (EC) No 139/2004. However, the final decision on this point is reserved. |
| --- | --- |

3.

On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of Regulation (EC) No 139/2004. However, the final decision on this point is reserved.

| 4. | The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.
  Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301 or 22967244) or by post, under reference number COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, to the following address:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.

Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301 or 22967244) or by post, under reference number COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, to the following address:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OJ L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/37

---

Prior notification of a concentration

(Case COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Text with EEA relevance)

2009/C 321/13

| 1. | On 16 December 2009, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1), by which the undertaking Deutsche Bank AG acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Regulation sole control of the whole of Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

On 16 December 2009, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1), by which the undertaking Deutsche Bank AG acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Regulation sole control of the whole of Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | The business activities of the undertakings concerned are:






  — | Deutsche Bank AG: deposit and lending operations, securities deposit and custody services, payment services, private banking, asset management and investment banking for private individuals, companies and institutions, |
| --- | --- | --- |

2.

The business activities of the undertakings concerned are:

—

Deutsche Bank AG: deposit and lending operations, securities deposit and custody services, payment services, private banking, asset management and investment banking for private individuals, companies and institutions,

| — | Sal. Oppenheim: deposit and lending operations, private banking, asset management, investment banking, securities deposit and custody services and export financing for private individuals, companies and institutions. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: deposit and lending operations, private banking, asset management, investment banking, securities deposit and custody services and export financing for private individuals, companies and institutions.

| 3. | On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of Regulation (EC) No 139/2004. However, it reserves the right to make a final decision on this point. |
| --- | --- |

3.

On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of Regulation (EC) No 139/2004. However, it reserves the right to make a final decision on this point.

| 4. | The Commission invites interested third parties to submit to it their observations on the proposed concentration.
  Observations must reach the Commission not later than ten days following the date on which this notification is published. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301 or 22967244) or by post, under reference number COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, to the following address:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

The Commission invites interested third parties to submit to it their observations on the proposed concentration.

Observations must reach the Commission not later than ten days following the date on which this notification is published. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301 or 22967244) or by post, under reference number COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, to the following address:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OJ L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

OTHER ACTS

Commission

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/38

---

Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009 (1)

2009/C 321/14

According to Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009, an application for recognition of a traditional term shall be published in the Official Journal, Series C, in order to inform third parties of the existence of such an application, with the view of possibly objecting to the recognition and protection of the traditional term applied for.

PUBLICATION OF AN APPLICATION FOR RECOGNITION OF A TRADITIONAL TERM ACCORDING TO ARTICLE 33 OF COMMISSION REGULATION (EC) No 607/2009

| Date of receipt | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Number of pages | 1 |
| Language of the application | English |
| File number | TDT/CZ/N0003 |

Date of receipt

30.11.2009

Number of pages

1

Language of the application

English

File number

TDT/CZ/N0003

Applicant:

| Competent authority of the Member State | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Competent authority of the Member State

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denomination: CLARET

Traditional term under Article 118u(1)(b) of Regulation (EC) No 1234/2007

Language:

| — | Article 31(1)(b) of Commission Regulation (EC) No 607/2009 |
| --- | --- |

—

Article 31(1)(b) of Commission Regulation (EC) No 607/2009

List of protected designations of origin or geographical indications concerned:

| — | All Czech protected designation of origin listed in the Register |
| --- | --- |

—

All Czech protected designation of origin listed in the Register

Grapevine products categories:

| — | Wine (Annex XIb of Council Regulation (EC) No 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Wine (Annex XIb of Council Regulation (EC) No 1234/2007)

Definition:

| — | Wine produced from the black grapes without fermentation on skins. |
| --- | --- |

—

Wine produced from the black grapes without fermentation on skins.

---

(1)  OJ L 193, 24.7.2009, p. 60.

---

| 29.12.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 321/40

---

Publication of the application for recognition of a traditional term as provided for in Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009 (1)

2009/C 321/15

According to Article 33 of Commission Regulation (EC) No 607/2009, an application for recognition of a traditional term shall be published in the Official Journal, Series C, in order to inform third parties of the existence of such an application, with the view of possibly objecting to the recognition and protection of the traditional term applied for.

PUBLICATION OF AN APPLICATION FOR RECOGNITION OF A TRADITIONAL TERM ACCORDING TO ARTICLE 33 OF COMMISSION REGULATION (EC) No 607/2009

| Date of receipt | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Number of pages | 1 |
| Language of the application | English |
| File number | TDT/CZ/N0002 |

Date of receipt

30.11.2009

Number of pages

1

Language of the application

English

File number

TDT/CZ/N0002

Applicant:

| Competent authority of the Member State | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Competent authority of the Member State

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denomination: SUR LIE

Traditional term under Article 118u(1)(b) of Regulation (EC) No 1234/2007

Language:

| — | Article 31(1)(b) of Commission Regulation (EC) No 607/2009 |
| --- | --- |

—

Article 31(1)(b) of Commission Regulation (EC) No 607/2009

List of protected designations of origin or geographical indications concerned:

| — | All Czech protected designation of origin listed in the Register |
| --- | --- |

—

All Czech protected designation of origin listed in the Register

Grapevine products categories:

| — | Wine (Annex XIb of Council Regulation (EC) No 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Wine (Annex XIb of Council Regulation (EC) No 1234/2007)

Definition:

| — | Wine during the production was left on less for a period of at least six months. |
| --- | --- |

—

Wine during the production was left on less for a period of at least six months.

---

(1)  OJ L 193, 24.7.2009, p. 60.

---