# Uradni list L 330/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 330 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6420. september 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 330

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6420. september 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III)

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1530 z dne 12. julija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (
  1
  ) | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1531 z dne 17. septembra 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, etirimol, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  ) | 44 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/1532 z dne 17. septembra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede vključitve 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin-2,4-diona na seznam Unije aromatičnih snovi (
  1
  ) | 69 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1533 z dne 17. septembra 2021 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 (
  1
  ) | 72 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1530 z dne 12. julija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (
  1
  )

1

27

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1531 z dne 17. septembra 2021 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, etirimol, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  )

Bacillus pumilus

Pseudomonas

1

44

*

Uredba Komisije (EU) 2021/1532 z dne 17. septembra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede vključitve 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin-2,4-diona na seznam Unije aromatičnih snovi (
  1
  )

H

1

69

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1533 z dne 17. septembra 2021 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 (
  1
  )

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/1

---

UREDBA (EU) 2021/1529 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. septembra 2021

o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je prenehala veljati 31. decembra 2020. Da bi se ohranila učinkovitost zunanjega delovanja Unije, bi bilo treba ohraniti okvir za načrtovanje in zagotavljanje zunanje pomoči za obdobje med 2021 in 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je prenehala veljati 31. decembra 2020. Da bi se ohranila učinkovitost zunanjega delovanja Unije, bi bilo treba ohraniti okvir za načrtovanje in zagotavljanje zunanje pomoči za obdobje med 2021 in 2027.

| (2) | Cilj instrumenta za predpristopno pomoč je pripraviti upravičenke na prihodnje članstvo v Uniji in jih podpreti v pristopnem procesu. Zato je nujno imeti namenski instrument za predpristopno pomoč za upravičenke s seznama iz Priloge I za obdobje med 2021 in 2027 (IPA III) v podporo širitvi, pri čemer je treba zagotoviti, da so njegovi cilji in delovanje skladni s splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), vključno s spoštovanjem temeljnih pravic in načel ter varstvom in spodbujanjem človekovih pravic, demokracije in pravne države, in jih dopolnjujejo. Ta instrument bi moral dopolnjevati tudi Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI), vzpostavljen na podlagi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(2)

Cilj instrumenta za predpristopno pomoč je pripraviti upravičenke na prihodnje članstvo v Uniji in jih podpreti v pristopnem procesu. Zato je nujno imeti namenski instrument za predpristopno pomoč za upravičenke s seznama iz Priloge I za obdobje med 2021 in 2027 (IPA III) v podporo širitvi, pri čemer je treba zagotoviti, da so njegovi cilji in delovanje skladni s splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), vključno s spoštovanjem temeljnih pravic in načel ter varstvom in spodbujanjem človekovih pravic, demokracije in pravne države, in jih dopolnjujejo. Ta instrument bi moral dopolnjevati tudi Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI), vzpostavljen na podlagi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (3) | Člen 49 PEU določa, da lahko za članstvo v Uniji zaprosi vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ter si prizadeva za spodbujanje teh vrednot. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost med ženskami in moškimi. |
| --- | --- |

(3)

Člen 49 PEU določa, da lahko za članstvo v Uniji zaprosi vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ter si prizadeva za spodbujanje teh vrednot. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost med ženskami in moškimi.

| (4) | Evropska država, ki je zaprosila za pristop k Uniji, lahko postane članica Unije šele, ko je potrjeno, da izpolnjuje vsa merila za pristop, ki jih je junija 1993 določil Evropski svet v Københavnu (v nadaljnjem besedilu: københavnska merila), ter pod pogojem, da je Unija novo članico zmožna vključiti. Københavnska merila se nanašajo na stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, na obstoj delujočega tržnega gospodarstva in sposobnost obvladovanja pritiskov konkurence in tržnih sil v Uniji ter na zmožnost prevzema ne le pravic, ampak tudi obveznosti iz Pogodb, vključno z zavezanostjo ciljem politične, ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(4)

Evropska država, ki je zaprosila za pristop k Uniji, lahko postane članica Unije šele, ko je potrjeno, da izpolnjuje vsa merila za pristop, ki jih je junija 1993 določil Evropski svet v Københavnu (v nadaljnjem besedilu: københavnska merila), ter pod pogojem, da je Unija novo članico zmožna vključiti. Københavnska merila se nanašajo na stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, na obstoj delujočega tržnega gospodarstva in sposobnost obvladovanja pritiskov konkurence in tržnih sil v Uniji ter na zmožnost prevzema ne le pravic, ampak tudi obveznosti iz Pogodb, vključno z zavezanostjo ciljem politične, ekonomske in monetarne unije.

| (5) | Širitvena politika Unije je strateška naložba v mir, varnost, stabilnost in blaginjo v Evropi ter izboljšuje položaj Unije pri odzivanju na svetovne izzive. Zagotavlja tudi večje gospodarske in trgovinske priložnosti v obojestransko korist Unije in prosilk, hkrati pa zagotavlja postopno preobrazbo upravičenk. Možnost članstva v Uniji ima močan preobrazbeni učinek, ki vključuje pozitivne demokratične, politične, gospodarske in družbene spremembe. |
| --- | --- |

(5)

Širitvena politika Unije je strateška naložba v mir, varnost, stabilnost in blaginjo v Evropi ter izboljšuje položaj Unije pri odzivanju na svetovne izzive. Zagotavlja tudi večje gospodarske in trgovinske priložnosti v obojestransko korist Unije in prosilk, hkrati pa zagotavlja postopno preobrazbo upravičenk. Možnost članstva v Uniji ima močan preobrazbeni učinek, ki vključuje pozitivne demokratične, politične, gospodarske in družbene spremembe.

| (6) | Širitveni proces temelji na uveljavljenih merilih ter poštenih in strogih pogojih. Vsaka upravičenka je ocenjena glede na lastne dosežke. Cilj ocenjevanja doseženega napredka in ugotavljanja pomanjkljivosti je upravičenkam s seznama iz Priloge I zagotoviti spodbude in smernice za nadaljnje prizadevanje pri sprejemanju potrebnih daljnosežnih reform. Da bi se možnost širitve uresničila, je še naprej bistvena trdna zavezanost temu, da se najprej obravnavajo temeljne prvine. Pristop, v skladu s katerim se najprej obravnavajo temeljne prvine, povezuje pravno državo in temeljne pravice z dvema drugima ključnima področjema v pristopnem procesu: z ekonomskim upravljanjem (okrepljen poudarek na gospodarskem razvoju in večji konkurenčnosti) ter s krepitvijo demokratičnih institucij in reformo javne uprave. Vsaka od navedenih treh temeljnih prvin je odločilnega pomena za procese reform v upravičenkah s seznama iz Priloge I ter obravnava ključne pomisleke prebivalcev. Napredek v pristopnem procesu je odvisen od tega, kako posamezna prosilka spoštuje vrednote Unije, in od njene zmožnosti, da sprejme in izvede potrebne reforme za uskladitev svojih političnih, institucionalnih, pravnih, upravnih in gospodarskih sistemov s pravili, standardi, politikami in praksami v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Širitveni proces temelji na uveljavljenih merilih ter poštenih in strogih pogojih. Vsaka upravičenka je ocenjena glede na lastne dosežke. Cilj ocenjevanja doseženega napredka in ugotavljanja pomanjkljivosti je upravičenkam s seznama iz Priloge I zagotoviti spodbude in smernice za nadaljnje prizadevanje pri sprejemanju potrebnih daljnosežnih reform. Da bi se možnost širitve uresničila, je še naprej bistvena trdna zavezanost temu, da se najprej obravnavajo temeljne prvine. Pristop, v skladu s katerim se najprej obravnavajo temeljne prvine, povezuje pravno državo in temeljne pravice z dvema drugima ključnima področjema v pristopnem procesu: z ekonomskim upravljanjem (okrepljen poudarek na gospodarskem razvoju in večji konkurenčnosti) ter s krepitvijo demokratičnih institucij in reformo javne uprave. Vsaka od navedenih treh temeljnih prvin je odločilnega pomena za procese reform v upravičenkah s seznama iz Priloge I ter obravnava ključne pomisleke prebivalcev. Napredek v pristopnem procesu je odvisen od tega, kako posamezna prosilka spoštuje vrednote Unije, in od njene zmožnosti, da sprejme in izvede potrebne reforme za uskladitev svojih političnih, institucionalnih, pravnih, upravnih in gospodarskih sistemov s pravili, standardi, politikami in praksami v Uniji.

| (7) | Dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje sta temeljna elementa procesa širitve ter sta ključna za varnost in stabilnost Unije kot celote. Pomembno je tudi dokončno, vključujoče in zavezujoče reševanje dvostranskih sporov. |
| --- | --- |

(7)

Dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje sta temeljna elementa procesa širitve ter sta ključna za varnost in stabilnost Unije kot celote. Pomembno je tudi dokončno, vključujoče in zavezujoče reševanje dvostranskih sporov.

| (8) | Sprejemanje temeljnih evropskih vrednot in zavezanost tem vrednotam je izbira, ki je nujna za vse partnerice, ki želijo postati članice Unije. V skladu s tem bi morale partnerice prevzeti odgovornost in se v celoti zavezati evropskim vrednotam, hkrati pa tudi ohranjati svetovni red, ki temelji na pravilih in vrednotah, ter si odločno prizadevati za potrebne reforme v interesu svojih prebivalcev. To vključuje postopno usklajevanje s skupno zunanjo in varnostno politiko Unije, zlasti kar zadeva vprašanja, pri katerih so v igri pomembni skupni interesi, na primer omejevalni ukrepi ter obravnavanje dezinformacij in drugih hibridnih groženj. |
| --- | --- |

(8)

Sprejemanje temeljnih evropskih vrednot in zavezanost tem vrednotam je izbira, ki je nujna za vse partnerice, ki želijo postati članice Unije. V skladu s tem bi morale partnerice prevzeti odgovornost in se v celoti zavezati evropskim vrednotam, hkrati pa tudi ohranjati svetovni red, ki temelji na pravilih in vrednotah, ter si odločno prizadevati za potrebne reforme v interesu svojih prebivalcev. To vključuje postopno usklajevanje s skupno zunanjo in varnostno politiko Unije, zlasti kar zadeva vprašanja, pri katerih so v igri pomembni skupni interesi, na primer omejevalni ukrepi ter obravnavanje dezinformacij in drugih hibridnih groženj.

| (9) | Komisija je v sporočilu z dne 6. februarja 2018 z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ poudarila veliko in na uspešnosti temelječo možnost članstva v Uniji za države Zahodnega Balkana. Komisija je 5. februarja 2020 v sporočilu z naslovom „Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan“, ki ga je odobril Svet, predstavila revidirano metodologijo za pristopni proces. Komisija je predstavila tudi gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan za dolgoročnejše okrevanje po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v sporočilu z dne 6. februarja 2018 z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ poudarila veliko in na uspešnosti temelječo možnost članstva v Uniji za države Zahodnega Balkana. Komisija je 5. februarja 2020 v sporočilu z naslovom „Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan“, ki ga je odobril Svet, predstavila revidirano metodologijo za pristopni proces. Komisija je predstavila tudi gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan za dolgoročnejše okrevanje po krizi zaradi COVID-19.

| (10) | Unija in njene države članice so v Izjavi iz Sofije z dne 17. maja 2018 in Zagrebški izjavi z dne 6. maja 2020 ponovno potrdile svojo nedvoumno podporo evropski perspektivi Zahodnega Balkana ter prizadevanja na vseh ravneh za podporo politični, gospodarski in družbeni preobrazbi v tej regiji. Unija in njene države članice so v Zagrebški izjavi ponovno izrazile trdno solidarnost s partnericami z Zahodnega Balkana, zlasti v kontekstu krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(10)

Unija in njene države članice so v Izjavi iz Sofije z dne 17. maja 2018 in Zagrebški izjavi z dne 6. maja 2020 ponovno potrdile svojo nedvoumno podporo evropski perspektivi Zahodnega Balkana ter prizadevanja na vseh ravneh za podporo politični, gospodarski in družbeni preobrazbi v tej regiji. Unija in njene države članice so v Zagrebški izjavi ponovno izrazile trdno solidarnost s partnericami z Zahodnega Balkana, zlasti v kontekstu krize zaradi COVID-19.

| (11) | Evropski svet je Republiki Albaniji, Islandiji, Črni gori, Republiki Severni Makedoniji, Republiki Srbiji in Republiki Turčiji podelil status države kandidatke. Potrdil je evropsko perspektivo Zahodnega Balkana na podlagi stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ki ostaja skupni okvir za odnose z Zahodnim Balkanom. Brez poseganja v stališča o statusu ali katero koli prihodnjo odločitev, ki jo bo sprejel Evropski svet ali Svet, se lahko tiste upravičenke, za katere velja taka evropska perspektiva in ki nimajo podeljenega statusa države kandidatke, štejejo za potencialne kandidatke le za namene te uredbe. Marca 2015 je vlada Islandije zaprosila Unijo, naj Islandije ne obravnava več kot državo kandidatko, čeprav prošnje za članstvo Islandije uradno ni umaknila. |
| --- | --- |

(11)

Evropski svet je Republiki Albaniji, Islandiji, Črni gori, Republiki Severni Makedoniji, Republiki Srbiji in Republiki Turčiji podelil status države kandidatke. Potrdil je evropsko perspektivo Zahodnega Balkana na podlagi stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ki ostaja skupni okvir za odnose z Zahodnim Balkanom. Brez poseganja v stališča o statusu ali katero koli prihodnjo odločitev, ki jo bo sprejel Evropski svet ali Svet, se lahko tiste upravičenke, za katere velja taka evropska perspektiva in ki nimajo podeljenega statusa države kandidatke, štejejo za potencialne kandidatke le za namene te uredbe. Marca 2015 je vlada Islandije zaprosila Unijo, naj Islandije ne obravnava več kot državo kandidatko, čeprav prošnje za članstvo Islandije uradno ni umaknila.

| (12) | Pomoč bi bilo treba zagotoviti tudi v skladu s sporazumi, ki jih je Unija sklenila z upravičenkami s seznama iz Priloge I. Pomoč na podlagi te uredbe bi morala biti usmerjena zlasti v pomoč upravičenkam s seznama iz Priloge I pri krepitvi demokratičnih institucij in pravne države, reformah sodstva in javne uprave, spoštovanju temeljnih pravic, tudi temeljnih pravic pripadnikov manjšin, ter spodbujanju enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije, vključno v zvezi z osebami v ranljivem položaju, otroci ali invalidi. Pomoč bi morala podpirati tudi razvoj socialnega tržnega gospodarstva v skladu s ključnimi načeli in pravicami, opredeljenimi v evropskem stebru socialnih pravic, svečano razglašenem in podpisanem dne 17. novembra 2017 s strani Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6). S pomočjo se ne bi smeli podpirati ukrepi, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali socialne izključenosti. |
| --- | --- |

(12)

Pomoč bi bilo treba zagotoviti tudi v skladu s sporazumi, ki jih je Unija sklenila z upravičenkami s seznama iz Priloge I. Pomoč na podlagi te uredbe bi morala biti usmerjena zlasti v pomoč upravičenkam s seznama iz Priloge I pri krepitvi demokratičnih institucij in pravne države, reformah sodstva in javne uprave, spoštovanju temeljnih pravic, tudi temeljnih pravic pripadnikov manjšin, ter spodbujanju enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije, vključno v zvezi z osebami v ranljivem položaju, otroci ali invalidi. Pomoč bi morala podpirati tudi razvoj socialnega tržnega gospodarstva v skladu s ključnimi načeli in pravicami, opredeljenimi v evropskem stebru socialnih pravic, svečano razglašenem in podpisanem dne 17. novembra 2017 s strani Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6). S pomočjo se ne bi smeli podpirati ukrepi, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali socialne izključenosti.

| (13) | Dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje so bistveni elementi širitvenega procesa, zato bi morala pomoč še naprej podpirati tudi prizadevanja upravičenk iz Priloge I za spodbujanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, med drugim z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Ti programi bi morali poleg tega prispevati k veliki vidnosti pomoči v Uniji in v upravičenkah s seznama iz Priloge I. Pomoč na podlagi te uredbe bi morala okrepiti tudi gospodarski in socialni razvoj upravičenk ter gospodarsko upravljanje, spodbuditi gospodarsko povezovanje z enotnim trgom Unije, vključno s carinskim sodelovanjem, spodbuditi odprto in pravično trgovino, ki podpira program pametne, trajnostne in vključujoče rasti, tudi z izvajanjem politike za regionalni razvoj in kohezijske politike, kmetijske politike in politike za razvoj podeželja ter socialne politike in politike zaposlovanja, vključno z mobilnostjo delovne sile, z razvojem digitalnega gospodarstva in družbe ter s spodbujanjem raziskav in inovacij, tudi v okviru vodilne pobude Digitalna agenda za Zahodni Balkan iz leta 2018. |
| --- | --- |

(13)

Dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje so bistveni elementi širitvenega procesa, zato bi morala pomoč še naprej podpirati tudi prizadevanja upravičenk iz Priloge I za spodbujanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, med drugim z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Ti programi bi morali poleg tega prispevati k veliki vidnosti pomoči v Uniji in v upravičenkah s seznama iz Priloge I. Pomoč na podlagi te uredbe bi morala okrepiti tudi gospodarski in socialni razvoj upravičenk ter gospodarsko upravljanje, spodbuditi gospodarsko povezovanje z enotnim trgom Unije, vključno s carinskim sodelovanjem, spodbuditi odprto in pravično trgovino, ki podpira program pametne, trajnostne in vključujoče rasti, tudi z izvajanjem politike za regionalni razvoj in kohezijske politike, kmetijske politike in politike za razvoj podeželja ter socialne politike in politike zaposlovanja, vključno z mobilnostjo delovne sile, z razvojem digitalnega gospodarstva in družbe ter s spodbujanjem raziskav in inovacij, tudi v okviru vodilne pobude Digitalna agenda za Zahodni Balkan iz leta 2018.

| (14) | Ukrepi v okviru IPA III bi morali podpirati spravo, vzpostavljanje miru in preprečevanje konfliktov, in sicer s prizadevanji za mediacijo, ukrepi za krepitev zaupanja in procesi za spodbujanje pravice, iskanja resnice, odškodnin in jamstev za neponavljanje kršitev. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi v okviru IPA III bi morali podpirati spravo, vzpostavljanje miru in preprečevanje konfliktov, in sicer s prizadevanji za mediacijo, ukrepi za krepitev zaupanja in procesi za spodbujanje pravice, iskanja resnice, odškodnin in jamstev za neponavljanje kršitev.

| (15) | Pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba uporabiti tudi za krepitev zdravstvene varnosti in pripravljenosti na izredne razmere na področju javnega zdravja ter za obvladovanje – v dopolnjevanju z drugimi instrumenti Unije – velikega gospodarskega šoka, ki ga je povzročil izbruh COVID-19, in za ublažitev njegovih hudih socialno-ekonomskih učinkov z mobilizacijo virov za pospešitev gospodarskega okrevanja regije. |
| --- | --- |

(15)

Pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba uporabiti tudi za krepitev zdravstvene varnosti in pripravljenosti na izredne razmere na področju javnega zdravja ter za obvladovanje – v dopolnjevanju z drugimi instrumenti Unije – velikega gospodarskega šoka, ki ga je povzročil izbruh COVID-19, in za ublažitev njegovih hudih socialno-ekonomskih učinkov z mobilizacijo virov za pospešitev gospodarskega okrevanja regije.

| (16) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade, tudi mlade zaposlene, hkrati pa zagotoviti, da takšne priložnosti prispevajo k družbeno-gospodarskemu razvoju upravičenk s seznama iz Priloge I. Cilj pomoči na podlagi te uredbe bi moralo biti tudi reševanje problema bega možganov. |
| --- | --- |

(16)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade, tudi mlade zaposlene, hkrati pa zagotoviti, da takšne priložnosti prispevajo k družbeno-gospodarskemu razvoju upravičenk s seznama iz Priloge I. Cilj pomoči na podlagi te uredbe bi moralo biti tudi reševanje problema bega možganov.

| (17) | Upravičenke s seznama iz Priloge I in tudi Unija bi morale jasno sporočati, kako si Unija prek financiranja v okviru IPA III prizadeva, da bi podprla napredek pri izvajanju reform v zadevnih upravičenkah. V zvezi s tem bi morala Unija okrepiti prizadevanja na področju komuniciranja in kampanj, da bi zagotovila vidnost financiranja v okviru IPA III. |
| --- | --- |

(17)

Upravičenke s seznama iz Priloge I in tudi Unija bi morale jasno sporočati, kako si Unija prek financiranja v okviru IPA III prizadeva, da bi podprla napredek pri izvajanju reform v zadevnih upravičenkah. V zvezi s tem bi morala Unija okrepiti prizadevanja na področju komuniciranja in kampanj, da bi zagotovila vidnost financiranja v okviru IPA III.

| (18) | Unija bi morala na podlagi izkušenj svojih držav članic podpirati upravičenke s seznama iz Priloge I pri njihovi tranziciji z namenom pristopa. Takšno sodelovanje bi moralo biti usmerjeno zlasti na izmenjavo izkušenj, ki so jih države članice pridobile v svojem lastnem procesu reform. |
| --- | --- |

(18)

Unija bi morala na podlagi izkušenj svojih držav članic podpirati upravičenke s seznama iz Priloge I pri njihovi tranziciji z namenom pristopa. Takšno sodelovanje bi moralo biti usmerjeno zlasti na izmenjavo izkušenj, ki so jih države članice pridobile v svojem lastnem procesu reform.

| (19) | Krepitev pravne države, vključno z neodvisnim sodstvom, bojem proti korupciji, pranju denarja in organiziranemu kriminalu, ter preglednost, dobro upravljanje na vseh ravneh in reforma javne uprave, tudi na področju javnih naročil, konkurence in državne pomoči, ostajajo ključni izzivi in so bistvenega pomena za približevanje upravičenk Uniji in njihovo pripravljenost na prevzem vseh obveznosti članstva Unije. Glede na dolgoročnejšo naravo reform, ki se izvajajo na teh področjih, in potrebo po doslednem doseganju rezultatov bi se bilo treba s finančno pomočjo na podlagi te uredbe čim prej odzvati na ta vprašanja. |
| --- | --- |

(19)

Krepitev pravne države, vključno z neodvisnim sodstvom, bojem proti korupciji, pranju denarja in organiziranemu kriminalu, ter preglednost, dobro upravljanje na vseh ravneh in reforma javne uprave, tudi na področju javnih naročil, konkurence in državne pomoči, ostajajo ključni izzivi in so bistvenega pomena za približevanje upravičenk Uniji in njihovo pripravljenost na prevzem vseh obveznosti članstva Unije. Glede na dolgoročnejšo naravo reform, ki se izvajajo na teh področjih, in potrebo po doslednem doseganju rezultatov bi se bilo treba s finančno pomočjo na podlagi te uredbe čim prej odzvati na ta vprašanja.

| (20) | Komisija bi morala v skladu z načelom participativne demokracije v vsaki od upravičenk s seznama iz Priloge I spodbujati krepitev parlamentarnih zmogljivosti, izvajanje parlamentarnega nadzora, demokratične postopke in pravično zastopništvo. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala v skladu z načelom participativne demokracije v vsaki od upravičenk s seznama iz Priloge I spodbujati krepitev parlamentarnih zmogljivosti, izvajanje parlamentarnega nadzora, demokratične postopke in pravično zastopništvo.

| (21) | Močnejše strateško in operativno sodelovanje med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I na področju varnosti je ključnega pomena za učinkovito in uspešno obravnavanje varnostnih in terorističnih groženj ter groženj organiziranega kriminala. |
| --- | --- |

(21)

Močnejše strateško in operativno sodelovanje med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I na področju varnosti je ključnega pomena za učinkovito in uspešno obravnavanje varnostnih in terorističnih groženj ter groženj organiziranega kriminala.

| (22) | Mednarodno in regionalno sodelovanje na področju migracij, vključno z nadaljnjo krepitvijo zmogljivosti za upravljanje meja in migracij, zagotavljanjem dostopa do mednarodne zaščite, izmenjevanjem relevantnih informacij, krepitvijo nadzora meje in prizadevanj za obvladovanje nedovoljenih migracij, obravnavanjem prisilnega razseljevanja ter bojem proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi, je pomemben vidik sodelovanja med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I. |
| --- | --- |

(22)

Mednarodno in regionalno sodelovanje na področju migracij, vključno z nadaljnjo krepitvijo zmogljivosti za upravljanje meja in migracij, zagotavljanjem dostopa do mednarodne zaščite, izmenjevanjem relevantnih informacij, krepitvijo nadzora meje in prizadevanj za obvladovanje nedovoljenih migracij, obravnavanjem prisilnega razseljevanja ter bojem proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi, je pomemben vidik sodelovanja med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I.

| (23) | Izboljšati bi bilo treba komunikacijske zmogljivosti upravičenk s seznama iz Priloge I, da bi se zagotovila javna podpora in razumevanje vrednot Unije ter koristi in obveznosti, ki jih prinaša morebitno članstvo v Uniji, hkrati pa se spopade z dezinformacijami. |
| --- | --- |

(23)

Izboljšati bi bilo treba komunikacijske zmogljivosti upravičenk s seznama iz Priloge I, da bi se zagotovila javna podpora in razumevanje vrednot Unije ter koristi in obveznosti, ki jih prinaša morebitno članstvo v Uniji, hkrati pa se spopade z dezinformacijami.

| (24) | Potrebno bi bilo, da Unija prevzame vodilno vlogo v prehodu na zdrav planet in bolj povezan svet. Evropski zeleni dogovor iz Sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 zagotavlja obnovljeno zavezo in nov strateški okvir za dosego tega globalnega cilja. Unija bi morala uporabiti svoj vpliv, strokovno znanje in finančno pomoč, da bi upravičenke s seznama iz Priloge I spodbudila, da se ji pridružijo na poti k trajnosti. Ta uredba bi morala zato spodbujati zeleno agendo s krepitvijo varstva okolja, prispevanjem k blažitvi podnebnih sprememb in povečanju odpornosti nanje ter pospeševanjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

(24)

Potrebno bi bilo, da Unija prevzame vodilno vlogo v prehodu na zdrav planet in bolj povezan svet. Evropski zeleni dogovor iz Sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 zagotavlja obnovljeno zavezo in nov strateški okvir za dosego tega globalnega cilja. Unija bi morala uporabiti svoj vpliv, strokovno znanje in finančno pomoč, da bi upravičenke s seznama iz Priloge I spodbudila, da se ji pridružijo na poti k trajnosti. Ta uredba bi morala zato spodbujati zeleno agendo s krepitvijo varstva okolja, prispevanjem k blažitvi podnebnih sprememb in povečanju odpornosti nanje ter pospeševanjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo.

| (25) | Upravičenke s seznama iz Priloge I morajo biti bolje pripravljene, da se odzovejo na svetovne izzive, kot so trajnostni razvoj in podnebne spremembe, ter se uskladiti s prizadevanji Unije za obravnavanje teh vprašanj. Ker se je treba proti podnebnim spremembam boriti skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (7), in uresničevanjem ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral IPA III prispevati k širšemu upoštevanju podnebnih ukrepov v politikah Unije in k doseganju skupnega cilja, da se 30 % proračunskih odhodkov Unije nameni podnebnim ciljem, in ambiciji, da se v letu 2024 odhodkom na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, pri čemer je treba upoštevati obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti. Pričakuje se, da bo z ukrepi v okviru IPA III 18 % skupnih finančnih sredstev IPA III namenjenih podnebnim ciljem, pri čemer naj bi se ta odstotek do leta 2027 povečal na 20 %. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem IPA III, skupni prispevek iz IPA III pa bi moral biti predmet ustreznih postopkov ocenjevanja in pregleda. |
| --- | --- |

(25)

Upravičenke s seznama iz Priloge I morajo biti bolje pripravljene, da se odzovejo na svetovne izzive, kot so trajnostni razvoj in podnebne spremembe, ter se uskladiti s prizadevanji Unije za obravnavanje teh vprašanj. Ker se je treba proti podnebnim spremembam boriti skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (7), in uresničevanjem ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral IPA III prispevati k širšemu upoštevanju podnebnih ukrepov v politikah Unije in k doseganju skupnega cilja, da se 30 % proračunskih odhodkov Unije nameni podnebnim ciljem, in ambiciji, da se v letu 2024 odhodkom na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, pri čemer je treba upoštevati obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti. Pričakuje se, da bo z ukrepi v okviru IPA III 18 % skupnih finančnih sredstev IPA III namenjenih podnebnim ciljem, pri čemer naj bi se ta odstotek do leta 2027 povečal na 20 %. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem IPA III, skupni prispevek iz IPA III pa bi moral biti predmet ustreznih postopkov ocenjevanja in pregleda.

| (26) | Ukrepi v okviru IPA III bi morali podpirati izvajanje agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete septembra 2015, kot univerzalne agende, h kateri so Unija in njene države članice v celoti zavezane in ki so jo potrdile vse upravičenke s seznama iz Priloge I. Da bi se dosegli ti cilji, bi morali ukrepi v okviru IPA III poleg ukrepov, pri katerih je podnebje eden od glavnih ciljev, po možnosti vključevati cilje okoljske trajnosti in podnebnih sprememb v vse sektorje, s posebnim poudarkom na varstvu okolja in boju proti čezmejnemu onesnaževanju, ter spodbujati zeleno rast v okviru nacionalnih in lokalnih strategij, vključno s podpiranjem trajnostnih meril pri javnih naročilih. Ukrepi v okviru IPA III bi morali biti skladni z načelom, da se ne povzroča škode, in bi morali biti čim bolj skladni s taksonomijo Unije, zlasti za zagotovitev trajnostnosti naložb na Zahodnem Balkanu in v Turčiji. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi v okviru IPA III bi morali podpirati izvajanje agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete septembra 2015, kot univerzalne agende, h kateri so Unija in njene države članice v celoti zavezane in ki so jo potrdile vse upravičenke s seznama iz Priloge I. Da bi se dosegli ti cilji, bi morali ukrepi v okviru IPA III poleg ukrepov, pri katerih je podnebje eden od glavnih ciljev, po možnosti vključevati cilje okoljske trajnosti in podnebnih sprememb v vse sektorje, s posebnim poudarkom na varstvu okolja in boju proti čezmejnemu onesnaževanju, ter spodbujati zeleno rast v okviru nacionalnih in lokalnih strategij, vključno s podpiranjem trajnostnih meril pri javnih naročilih. Ukrepi v okviru IPA III bi morali biti skladni z načelom, da se ne povzroča škode, in bi morali biti čim bolj skladni s taksonomijo Unije, zlasti za zagotovitev trajnostnosti naložb na Zahodnem Balkanu in v Turčiji.

| (27) | Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba slediti načeloma enakosti spolov ter opolnomočenja žensk in deklic ter si prizadevati za varstvo in promoviranje pravic žensk in deklic v skladu z akcijskimi načrti EU za enakost spolov ter ustreznimi sklepi Sveta in mednarodnimi konvencijami, tudi sklepi Sveta o ženskah, miru in varnosti z dne 10. decembra 2018. Krepitev enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic v zunanjem delovanju Unije ter povečanje prizadevanj za doseganje minimalnih standardov uspešnosti, opredeljenih v akcijskih načrtih EU za enakost spolov, bi morala voditi v spolno občutljiv in transformativen pristop v okviru sodelovanja med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I. Enakost spolov bi bilo treba upoštevati in ji nameniti osrednje mesto v celotnem izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba slediti načeloma enakosti spolov ter opolnomočenja žensk in deklic ter si prizadevati za varstvo in promoviranje pravic žensk in deklic v skladu z akcijskimi načrti EU za enakost spolov ter ustreznimi sklepi Sveta in mednarodnimi konvencijami, tudi sklepi Sveta o ženskah, miru in varnosti z dne 10. decembra 2018. Krepitev enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic v zunanjem delovanju Unije ter povečanje prizadevanj za doseganje minimalnih standardov uspešnosti, opredeljenih v akcijskih načrtih EU za enakost spolov, bi morala voditi v spolno občutljiv in transformativen pristop v okviru sodelovanja med Unijo in upravičenkami s seznama iz Priloge I. Enakost spolov bi bilo treba upoštevati in ji nameniti osrednje mesto v celotnem izvajanju te uredbe.

| (28) | Ta uredba za celotno obdobje trajanja IPA III določa finančna sredstva, ki v letnem proračunskem postopku za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (8). |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba za celotno obdobje trajanja IPA III določa finančna sredstva, ki v letnem proračunskem postopku za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (8).

| (29) | Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost, doslednost in dopolnjevanje svoje pomoči, zlasti z rednimi posvetovanji in pogostimi izmenjavami informacij v različnih fazah cikla zagotavljanja pomoči, tudi na lokalni ravni. Sprejeti bi bilo treba tudi potrebne ukrepe za izboljšanje usklajevanja in dopolnjevanja z drugimi donatorji, tudi prek rednih posvetovanj. Komisija bi morala zagotoviti, da se z ustreznimi deležniki iz upravičenk s seznama iz Priloge I, vključno z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi oziroma regionalnimi organi, opravijo ustrezna posvetovanja in da so jim pravočasno na voljo relevantne informacije, kar jim omogoča dejavno vlogo pri oblikovanju in izvajanju programov ter povezanih postopkih njihovega spremljanja. Civilna družba bi morala imeti večjo vlogo v programih, ki se izvajajo prek vladnih organov, pa tudi kot neposredna prejemnica pomoči Unije. Pomoč Unije bi morala podpirati tudi zagovornike človekovih pravic. |
| --- | --- |

(29)

Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost, doslednost in dopolnjevanje svoje pomoči, zlasti z rednimi posvetovanji in pogostimi izmenjavami informacij v različnih fazah cikla zagotavljanja pomoči, tudi na lokalni ravni. Sprejeti bi bilo treba tudi potrebne ukrepe za izboljšanje usklajevanja in dopolnjevanja z drugimi donatorji, tudi prek rednih posvetovanj. Komisija bi morala zagotoviti, da se z ustreznimi deležniki iz upravičenk s seznama iz Priloge I, vključno z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi oziroma regionalnimi organi, opravijo ustrezna posvetovanja in da so jim pravočasno na voljo relevantne informacije, kar jim omogoča dejavno vlogo pri oblikovanju in izvajanju programov ter povezanih postopkih njihovega spremljanja. Civilna družba bi morala imeti večjo vlogo v programih, ki se izvajajo prek vladnih organov, pa tudi kot neposredna prejemnica pomoči Unije. Pomoč Unije bi morala podpirati tudi zagovornike človekovih pravic.

| (30) | Prednostne naloge ukrepov za doseganje ciljev na ustreznih področjih politike, podprtih na podlagi te uredbe, bi bilo treba določiti v programskem okviru, ki ga vzpostavi Komisija za trajanje večletnega finančnega okvira Unije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programski okvir IPA). Programski okvir IPA bi bilo treba vzpostaviti v partnerstvu z upravičenkami s seznama iz Priloge I v skladu s splošnim okvirom politike in načeli, pa tudi splošnimi in specifičnimi cilji, določenimi v tej uredbi, in bi moral ustrezno upoštevati zadevne nacionalne strategije. V programskem okviru IPA bi bilo treba opredeliti področja, na katerih se bo zagotavljala pomoč, z okvirno dodelitvijo sredstev po posameznih področjih podpore, vključno z oceno odhodkov, povezanih s podnebjem. |
| --- | --- |

(30)

Prednostne naloge ukrepov za doseganje ciljev na ustreznih področjih politike, podprtih na podlagi te uredbe, bi bilo treba določiti v programskem okviru, ki ga vzpostavi Komisija za trajanje večletnega finančnega okvira Unije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programski okvir IPA). Programski okvir IPA bi bilo treba vzpostaviti v partnerstvu z upravičenkami s seznama iz Priloge I v skladu s splošnim okvirom politike in načeli, pa tudi splošnimi in specifičnimi cilji, določenimi v tej uredbi, in bi moral ustrezno upoštevati zadevne nacionalne strategije. V programskem okviru IPA bi bilo treba opredeliti področja, na katerih se bo zagotavljala pomoč, z okvirno dodelitvijo sredstev po posameznih področjih podpore, vključno z oceno odhodkov, povezanih s podnebjem.

| (31) | V skupnem interesu Unije in upravičenk s seznama iz Priloge I je, da se okrepijo prizadevanja teh upravičenk za reformo njihovih političnih, pravnih in gospodarskih sistemov z namenom, da postanejo članice Unije. Pomoč bi morala temeljiti na pristopu, ki temelji na uspešnosti, in na načelu pravičnega deleža, da bi se zagotovil napredek v vseh upravičenkah s seznama iz Priloge I. Pomoč bi morala biti ciljno usmerjena in prilagojena specifičnim razmeram, pri čemer se upoštevajo vsa dodatna prizadevanja, potrebna za uresničitev ciljev te uredbe. Potrebe in zmogljivosti upravičenk s seznama iz Priloge I bi se morale v skladu z načelom pravičnega deleža upoštevati tudi zato, da raven pomoči ne bi bila nesorazmerno nizka v primerjavi z drugimi upravičenkami. Obseg in intenzivnost pomoči na podlagi te uredbe bi morala biti odvisna od uspešnosti upravičenk s seznama iz Priloge I, zlasti njihove zavezanosti reformam in napredka pri njihovem izvajanju, zlasti na področju pravne države in temeljnih pravic, demokratičnih institucij in reforme javne uprave, gospodarskega razvoja in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(31)

V skupnem interesu Unije in upravičenk s seznama iz Priloge I je, da se okrepijo prizadevanja teh upravičenk za reformo njihovih političnih, pravnih in gospodarskih sistemov z namenom, da postanejo članice Unije. Pomoč bi morala temeljiti na pristopu, ki temelji na uspešnosti, in na načelu pravičnega deleža, da bi se zagotovil napredek v vseh upravičenkah s seznama iz Priloge I. Pomoč bi morala biti ciljno usmerjena in prilagojena specifičnim razmeram, pri čemer se upoštevajo vsa dodatna prizadevanja, potrebna za uresničitev ciljev te uredbe. Potrebe in zmogljivosti upravičenk s seznama iz Priloge I bi se morale v skladu z načelom pravičnega deleža upoštevati tudi zato, da raven pomoči ne bi bila nesorazmerno nizka v primerjavi z drugimi upravičenkami. Obseg in intenzivnost pomoči na podlagi te uredbe bi morala biti odvisna od uspešnosti upravičenk s seznama iz Priloge I, zlasti njihove zavezanosti reformam in napredka pri njihovem izvajanju, zlasti na področju pravne države in temeljnih pravic, demokratičnih institucij in reforme javne uprave, gospodarskega razvoja in konkurenčnosti.

| (32) | Če je iz zadevnih kazalnikov razvidno, da upravičenka s seznama iz Priloge I bistveno nazaduje ali da nikakor ne dosega napredka na področjih, ki jih zajema pristop, da se najprej obravnavajo temeljne prvine, bi bilo treba ustrezno spremeniti obseg in intenzivnost pomoči, pri čemer to ne bi smelo vplivati na pooblastila Sveta, da na podlagi odločitve o prekinitvi ali omejitvi – delni ali popolni – gospodarskih in finančnih odnosov z eno ali več tretjimi državami v skladu s členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme omejevalne ukrepe, in brez poseganja v pooblastilo Komisije, da v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) začasno ustavi plačila ali izvajanje sporazumov o financiranju. Ustrezno bi bilo treba upoštevati, kako upravičenke spoštujejo načela Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava. |
| --- | --- |

(32)

Če je iz zadevnih kazalnikov razvidno, da upravičenka s seznama iz Priloge I bistveno nazaduje ali da nikakor ne dosega napredka na področjih, ki jih zajema pristop, da se najprej obravnavajo temeljne prvine, bi bilo treba ustrezno spremeniti obseg in intenzivnost pomoči, pri čemer to ne bi smelo vplivati na pooblastila Sveta, da na podlagi odločitve o prekinitvi ali omejitvi – delni ali popolni – gospodarskih in finančnih odnosov z eno ali več tretjimi državami v skladu s členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme omejevalne ukrepe, in brez poseganja v pooblastilo Komisije, da v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) začasno ustavi plačila ali izvajanje sporazumov o financiranju. Ustrezno bi bilo treba upoštevati, kako upravičenke spoštujejo načela Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava.

| (33) | Komisija bi morala vsako leto oceniti izvajanje programskega okvira IPA in opisati, kako sta bila uveljavljena pristop, ki temelji na uspešnosti, ter pristop pravičnega deleža. Ta ocena bi morala vključevati tudi stanje glede ravni financiranja za posamezen cilj in za posamezno upravičenko s seznama iz Priloge I. Obenem bi morala odboru, ustanovljenem s to uredbo, omogočiti, da ima ustrezne informacije, da pomaga Komisiji. |
| --- | --- |

(33)

Komisija bi morala vsako leto oceniti izvajanje programskega okvira IPA in opisati, kako sta bila uveljavljena pristop, ki temelji na uspešnosti, ter pristop pravičnega deleža. Ta ocena bi morala vključevati tudi stanje glede ravni financiranja za posamezen cilj in za posamezno upravičenko s seznama iz Priloge I. Obenem bi morala odboru, ustanovljenem s to uredbo, omogočiti, da ima ustrezne informacije, da pomaga Komisiji.

| (34) | Komisija bi morala poskrbeti, da so vzpostavljeni jasni mehanizmi spremljanja in ocenjevanja, da se zagotovi dejansko prevzemanje odgovornosti in preglednost pri izvrševanju proračuna Unije ter učinkovito ocenjevanje napredka pri uresničevanju ciljev te uredbe. Kadar koli je to mogoče in ustrezno, bi bilo treba rezultate ukrepov Unije spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, za posamezno državo prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem IPA III. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala poskrbeti, da so vzpostavljeni jasni mehanizmi spremljanja in ocenjevanja, da se zagotovi dejansko prevzemanje odgovornosti in preglednost pri izvrševanju proračuna Unije ter učinkovito ocenjevanje napredka pri uresničevanju ciljev te uredbe. Kadar koli je to mogoče in ustrezno, bi bilo treba rezultate ukrepov Unije spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, preglednih, za posamezno državo prilagojenih in merljivih kazalnikov, prilagojenih posebnostim in ciljem IPA III.

| (35) | Prehod od neposrednega upravljanja predpristopnih sredstev s strani Komisije k posrednemu upravljanju s strani upravičenk bi moral potekati postopno in skladno z ustreznimi zmogljivostmi teh upravičenk, ob upoštevanju načel dobrega upravljanja. Komisija bi morala sprejeti ustrezne nadzorne ukrepe, s katerimi se zagotovi zaščita finančnih interesov Unije, in bi morala imeti možnost, da po potrebi ta prehod zaustavi in obrne. Pri zagotavljanju pomoči bi bilo treba še naprej uporabljati strukture in instrumente, ki so se izkazali kot koristni v predpristopnem procesu. |
| --- | --- |

(35)

Prehod od neposrednega upravljanja predpristopnih sredstev s strani Komisije k posrednemu upravljanju s strani upravičenk bi moral potekati postopno in skladno z ustreznimi zmogljivostmi teh upravičenk, ob upoštevanju načel dobrega upravljanja. Komisija bi morala sprejeti ustrezne nadzorne ukrepe, s katerimi se zagotovi zaščita finančnih interesov Unije, in bi morala imeti možnost, da po potrebi ta prehod zaustavi in obrne. Pri zagotavljanju pomoči bi bilo treba še naprej uporabljati strukture in instrumente, ki so se izkazali kot koristni v predpristopnem procesu.

| (36) | Unija bi si morala prizadevati za najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in s tem za optimizacijo učinka svojega zunanjega delovanja. To bi bilo treba doseči z usklajenostjo, doslednostjo in dopolnjevanjem z instrumenti Unije za zunanje financiranje ter prek ustvarjanja sinergij z drugimi politikami in programi Unije, kot so Obzorje Evropa – okvirni program za raziskave in inovacije, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Erasmus+, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta (11), program Ustvarjalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta (12), evropski zeleni dogovor, Sklad za pravični prehod, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (14), po potrebi vključno z usklajenostjo in dopolnjevanjem z makrofinančno pomočjo. |
| --- | --- |

(36)

Unija bi si morala prizadevati za najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in s tem za optimizacijo učinka svojega zunanjega delovanja. To bi bilo treba doseči z usklajenostjo, doslednostjo in dopolnjevanjem z instrumenti Unije za zunanje financiranje ter prek ustvarjanja sinergij z drugimi politikami in programi Unije, kot so Obzorje Evropa – okvirni program za raziskave in inovacije, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Erasmus+, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta (11), program Ustvarjalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta (12), evropski zeleni dogovor, Sklad za pravični prehod, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (14), po potrebi vključno z usklajenostjo in dopolnjevanjem z makrofinančno pomočjo.

| (37) | Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi moralo biti v okviru IPA III mogoče prispevati k ukrepom v okviru drugih programov, kolikor prispevki ne krijejo istih stroškov. |
| --- | --- |

(37)

Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi moralo biti v okviru IPA III mogoče prispevati k ukrepom v okviru drugih programov, kolikor prispevki ne krijejo istih stroškov.

| (38) | Sredstva Unije v okviru IPA III bi bilo treba uporabiti za financiranje ukrepov v okviru mednarodne razsežnosti Erasmus+, ki bi se morali izvajati v skladu z Uredbo (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

(38)

Sredstva Unije v okviru IPA III bi bilo treba uporabiti za financiranje ukrepov v okviru mednarodne razsežnosti Erasmus+, ki bi se morali izvajati v skladu z Uredbo (EU) 2021/817.

| (39) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in zlasti določajo postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in posrednega izvrševanja, ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(39)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in zlasti določajo postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in posrednega izvrševanja, ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (40) | Ker je spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države bistveno za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije, kot je navedeno v finančni uredbi, bi se v primeru poslabšanja stanja demokracije, človekovih pravic ali pravne države v upravičenki s seznama iz Priloge I pomoč lahko začasno ustavila. |
| --- | --- |

(40)

Ker je spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države bistveno za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije, kot je navedeno v finančni uredbi, bi se v primeru poslabšanja stanja demokracije, človekovih pravic ali pravne države v upravičenki s seznama iz Priloge I pomoč lahko začasno ustavila.

| (41) | Vrste financiranja in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi morale biti izbrane glede na to, ali je z njimi mogoče uresničiti specifične cilje ukrepov in doseči rezultate, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Vrste financiranja in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi morale biti izbrane glede na to, ali je z njimi mogoče uresničiti specifične cilje ukrepov in doseči rezultate, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (42) | Unija bi morala za izvajanje svojega zunanjega delovanja še naprej uporabljati skupna pravila. Pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja so določena v Uredbi (EU) 2021/947. Določiti bi bilo treba še dodatne podrobne določbe za obravnavanje specifičnih razmer, zlasti na področjih politik za čezmejno sodelovanje, kmetijstvo in razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(42)

Unija bi morala za izvajanje svojega zunanjega delovanja še naprej uporabljati skupna pravila. Pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja so določena v Uredbi (EU) 2021/947. Določiti bi bilo treba še dodatne podrobne določbe za obravnavanje specifičnih razmer, zlasti na področjih politik za čezmejno sodelovanje, kmetijstvo in razvoj podeželja.

| (43) | Zunanji ukrepi se pogosto izvajajo v izredno nestabilnem okolju, ki zahteva nenehno in hitro prilagajanje spreminjajočim se potrebam partnerjev Unije in globalnim izzivom, kot so človekove pravice, demokracija in dobro upravljanje, varnost in stabilnost, podnebne spremembe in okolje ter nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje in temeljni vzroki zanje. Združevanje načela predvidljivosti s potrebo po hitrem odzivanju na nove potrebe posledično pomeni, da je treba prilagoditi finančno izvajanje programov. Da bi se povečala sposobnost Unije za odzivanje na nepredvidene potrebe ob hkratnem spoštovanju načela, da se proračun Unije določa vsako leto, bi morala ta uredba ohraniti prožnost, ki jo finančna uredba že dovoljuje za druge politike, in sicer za prenose in ponovno dodeljevanje dodeljenih sredstev ob upoštevanju ciljev iz te uredbe. S tem bi se zagotovila učinkovita poraba sredstev Unije, tako za državljane Unije kot tudi za upravičenke s seznama iz Priloge I, in da bi se s tem kar najbolj povečala sredstva Unije, ki so na voljo za posredovanja v okviru zunanjega delovanja Unije. |
| --- | --- |

(43)

Zunanji ukrepi se pogosto izvajajo v izredno nestabilnem okolju, ki zahteva nenehno in hitro prilagajanje spreminjajočim se potrebam partnerjev Unije in globalnim izzivom, kot so človekove pravice, demokracija in dobro upravljanje, varnost in stabilnost, podnebne spremembe in okolje ter nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje in temeljni vzroki zanje. Združevanje načela predvidljivosti s potrebo po hitrem odzivanju na nove potrebe posledično pomeni, da je treba prilagoditi finančno izvajanje programov. Da bi se povečala sposobnost Unije za odzivanje na nepredvidene potrebe ob hkratnem spoštovanju načela, da se proračun Unije določa vsako leto, bi morala ta uredba ohraniti prožnost, ki jo finančna uredba že dovoljuje za druge politike, in sicer za prenose in ponovno dodeljevanje dodeljenih sredstev ob upoštevanju ciljev iz te uredbe. S tem bi se zagotovila učinkovita poraba sredstev Unije, tako za državljane Unije kot tudi za upravičenke s seznama iz Priloge I, in da bi se s tem kar najbolj povečala sredstva Unije, ki so na voljo za posredovanja v okviru zunanjega delovanja Unije.

| (44) | Novi Evropski sklad za trajnostni razvoj plus (EFSD+), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/947, ki nadgrajuje svojega predhodnika, bi moral pomeniti celovit finančni sveženj, ki zagotavlja zmogljivost financiranja v obliki nepovratnih sredstev, proračunskih jamstev in drugih finančnih instrumentov po vsem svetu, tudi upravičenkam s seznama iz Priloge I. Upravljanje operacij EFSD+, ki pokrivajo Zahodni Balkan in se izvajajo na podlagi te uredbe, bi moral zagotavljati naložbeni okvir za Zahodni Balkan. Usmerjevalni odbor naložbenega okvira za Zahodni Balkan trenutno vključuje upravičenke z Zahodnega Balkana iz Priloge I, ki prispevajo v Evropski skupni sklad za Zahodni Balkan, ustrezne finančne institucije in ustrezne regionalne organizacije, kot je ustrezno. Posebni strateški odbor za operacije EFSD+, ki pokrivajo Zahodni Balkan, bi moral biti še naprej enako vključujoč. |
| --- | --- |

(44)

Novi Evropski sklad za trajnostni razvoj plus (EFSD+), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/947, ki nadgrajuje svojega predhodnika, bi moral pomeniti celovit finančni sveženj, ki zagotavlja zmogljivost financiranja v obliki nepovratnih sredstev, proračunskih jamstev in drugih finančnih instrumentov po vsem svetu, tudi upravičenkam s seznama iz Priloge I. Upravljanje operacij EFSD+, ki pokrivajo Zahodni Balkan in se izvajajo na podlagi te uredbe, bi moral zagotavljati naložbeni okvir za Zahodni Balkan. Usmerjevalni odbor naložbenega okvira za Zahodni Balkan trenutno vključuje upravičenke z Zahodnega Balkana iz Priloge I, ki prispevajo v Evropski skupni sklad za Zahodni Balkan, ustrezne finančne institucije in ustrezne regionalne organizacije, kot je ustrezno. Posebni strateški odbor za operacije EFSD+, ki pokrivajo Zahodni Balkan, bi moral biti še naprej enako vključujoč.

| (45) | Jamstvo za zunanje delovanje, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/947, podpira operacije EFSD+, IPA III pa bi moral prispevati k potrebam po oblikovanju rezervacij v zvezi z operacijami v korist upravičenk s seznama iz Priloge I, vključno z oblikovanjem rezervacij in obveznostmi, ki izhajajo iz posojil v obliki makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

(45)

Jamstvo za zunanje delovanje, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/947, podpira operacije EFSD+, IPA III pa bi moral prispevati k potrebam po oblikovanju rezervacij v zvezi z operacijami v korist upravičenk s seznama iz Priloge I, vključno z oblikovanjem rezervacij in obveznostmi, ki izhajajo iz posojil v obliki makrofinančne pomoči.

| (46) | Pomembno je zagotoviti, da se programi čezmejnega sodelovanja izvajajo skladno z okvirom, opredeljenim v programih za zunanje delovanje, ter Uredbi (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (15). V tej uredbi bi bilo treba določiti posebne določbe o sofinanciranju. |
| --- | --- |

(46)

Pomembno je zagotoviti, da se programi čezmejnega sodelovanja izvajajo skladno z okvirom, opredeljenim v programih za zunanje delovanje, ter Uredbi (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (15). V tej uredbi bi bilo treba določiti posebne določbe o sofinanciranju.

| (47) | Letni ali večletni akcijski načrti ter ukrepi iz te uredbe so programi dela na podlagi finančne uredbe. Letne ali večletne akcijske načrte sestavljajo sklopi ukrepov, ki so združeni v posamezen dokument. |
| --- | --- |

(47)

Letni ali večletni akcijski načrti ter ukrepi iz te uredbe so programi dela na podlagi finančne uredbe. Letne ali večletne akcijske načrte sestavljajo sklopi ukrepov, ki so združeni v posamezen dokument.

| (48) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (17), (Euratom, ES) št. 2185/96 (18) in (EU) 2017/1939 (19) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen, da izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnih koli drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (20). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Tudi upravičenke s seznama iz Priloge I bi morale o nepravilnostih, vključno z goljufijami, ki so bile predmet prve upravne ali sodne ugotovitve, nemudoma poročati Komisiji in jo obveščati o poteku upravnih in pravnih postopkov. Da bi bilo to poročanje usklajeno z dobrimi praksami v državah članicah, bi moralo potekati z elektronskimi sredstvi, z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti, ki ga je vzpostavila Komisija. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (17), (Euratom, ES) št. 2185/96 (18) in (EU) 2017/1939 (19) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen, da izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnih koli drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (20). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Tudi upravičenke s seznama iz Priloge I bi morale o nepravilnostih, vključno z goljufijami, ki so bile predmet prve upravne ali sodne ugotovitve, nemudoma poročati Komisiji in jo obveščati o poteku upravnih in pravnih postopkov. Da bi bilo to poročanje usklajeno z dobrimi praksami v državah članicah, bi moralo potekati z elektronskimi sredstvi, z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti, ki ga je vzpostavila Komisija.

| (49) | Pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati pregledno, odgovorno in nepolitično. Komisija bi morala to pozorno spremljati, tudi na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(49)

Pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati pregledno, odgovorno in nepolitično. Komisija bi morala to pozorno spremljati, tudi na lokalni ravni.

| (50) | Komuniciranje spodbuja demokratično razpravo, krepi institucionalni nadzor in skrben pregled nad financiranjem Unije ter prispeva k večji verodostojnosti Unije. Unija in upravičenke do njenih sredstev bi morale izboljšati prepoznavnost njenega delovanja in bi morale ustrezno komunicirati o dodani vrednosti njene podpore. V zvezi s tem bi morali sporazumi, sklenjeni s prejemnicami sredstev Unije, v skladu s finančno uredbo vsebovati obveznosti, ki zagotavljajo ustrezno prepoznavnost, Komisija pa bi morala ob neizpolnjevanju teh obveznosti ustrezno in pravočasno ukrepati. |
| --- | --- |

(50)

Komuniciranje spodbuja demokratično razpravo, krepi institucionalni nadzor in skrben pregled nad financiranjem Unije ter prispeva k večji verodostojnosti Unije. Unija in upravičenke do njenih sredstev bi morale izboljšati prepoznavnost njenega delovanja in bi morale ustrezno komunicirati o dodani vrednosti njene podpore. V zvezi s tem bi morali sporazumi, sklenjeni s prejemnicami sredstev Unije, v skladu s finančno uredbo vsebovati obveznosti, ki zagotavljajo ustrezno prepoznavnost, Komisija pa bi morala ob neizpolnjevanju teh obveznosti ustrezno in pravočasno ukrepati.

| (51) | Da bi se upoštevale vse spremembe v okviru politike širitve ali bistven razvoj v upravičenkah s seznama iz Priloge I, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo in posodobitev tematskih prednostnih nalog pri zagotavljanju pomoči iz prilog II in III ter sprejme delegirani akt za dopolnitev te uredbe, ki določa nekatere specifične cilje in tematske prednostne naloge pomoči. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (21). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(51)

Da bi se upoštevale vse spremembe v okviru politike širitve ali bistven razvoj v upravičenkah s seznama iz Priloge I, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo in posodobitev tematskih prednostnih nalog pri zagotavljanju pomoči iz prilog II in III ter sprejme delegirani akt za dopolnitev te uredbe, ki določa nekatere specifične cilje in tematske prednostne naloge pomoči. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (21). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (52) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, zlasti glede posebnih pogojev in struktur za posredno upravljanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I in glede izvajanja pomoči za razvoj podeželja, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Pri vzpostavljanju enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene z upravljanjem in izvajanjem dosedanje predpristopne pomoči. Te enotne pogoje bi bilo treba na podlagi novih okoliščin po potrebi spremeniti. |
| --- | --- |

(52)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, zlasti glede posebnih pogojev in struktur za posredno upravljanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I in glede izvajanja pomoči za razvoj podeželja, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Pri vzpostavljanju enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene z upravljanjem in izvajanjem dosedanje predpristopne pomoči. Te enotne pogoje bi bilo treba na podlagi novih okoliščin po potrebi spremeniti.

| (53) | Odbor, ustanovljen na podlagi te uredbe, bi moral biti pristojen tudi za pravne akte ter zaveze iz Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 (23) in Uredbe (EU) št. 231/2014 ter za izvajanje člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 389/2006 (24). |
| --- | --- |

(53)

Odbor, ustanovljen na podlagi te uredbe, bi moral biti pristojen tudi za pravne akte ter zaveze iz Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 (23) in Uredbe (EU) št. 231/2014 ter za izvajanje člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 389/2006 (24).

| (54) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(54)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (55) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(55)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavlja instrument za predpristopno pomoč (IPA III) za obdobje večletnega finančnega okvira 2021–2027.

V njej so določeni cilji IPA III, proračun za obdobje 2021–2027, oblike pomoči Unije in pravila za zagotavljanje take pomoči.

Člen 2

Opredelitev pojma

Za namene te uredbe „čezmejno sodelovanje“ pomeni sodelovanje med:

| (a) | državami članicami in upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi, kot je navedeno v členu 3(1), točka (b), Uredbe (EU) 2021/1059; |
| --- | --- |

(a)

državami članicami in upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi, kot je navedeno v členu 3(1), točka (b), Uredbe (EU) 2021/1059;

| (b) | dvema ali več upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi ali |
| --- | --- |

(b)

dvema ali več upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi ali

| (c) | upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi ter državami in ozemlji iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(c)

upravičenkami s seznama iz Priloge I k tej uredbi ter državami in ozemlji iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/947.

Člen 3

Cilji IPA III

1.   Splošni cilj IPA III je podpirati upravičenke s seznama iz Priloge I pri sprejemanju in izvajanju političnih, institucionalnih, pravnih, upravnih, socialnih in gospodarskih reform, ki so potrebne, da bi te upravičenke spoštovale vrednote Unije in se postopno uskladile s pravili, standardi, politikami in praksami (v nadaljnjem besedilu: pravni red) Unije z namenom pridobitve članstva Unije v prihodnosti, kar bi prispevalo k vzajemni stabilnosti, varnosti, miru in blaginji.

2.   IPA III ima naslednje specifične cilje:

| (a) | okrepitev pravne države, demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno z zavzemanjem za neodvisno sodstvo, okrepljeno varnostjo ter bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spoštovanje mednarodnega prava, svobodo medijev in akademsko svobodo ter spodbudno okolje za civilno družbo; spodbujanje nediskriminacije in strpnosti; zagotovitev spoštovanja pravic pripadnikov manjšin in spodbujanje enakosti spolov ter izboljšanje upravljanja migracij, vključno z upravljanjem meja in obravnavanjem neregularnih migracij, ter obravnavanje prisilnega razseljevanja; |
| --- | --- |

(a)

okrepitev pravne države, demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno z zavzemanjem za neodvisno sodstvo, okrepljeno varnostjo ter bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spoštovanje mednarodnega prava, svobodo medijev in akademsko svobodo ter spodbudno okolje za civilno družbo; spodbujanje nediskriminacije in strpnosti; zagotovitev spoštovanja pravic pripadnikov manjšin in spodbujanje enakosti spolov ter izboljšanje upravljanja migracij, vključno z upravljanjem meja in obravnavanjem neregularnih migracij, ter obravnavanje prisilnega razseljevanja;

| (b) | povečanje učinkovitosti javne uprave ter podpiranje preglednosti, strukturnih reform in dobrega upravljanja na vseh ravneh, tudi na področju javnih naročil in državne pomoči; |
| --- | --- |

(b)

povečanje učinkovitosti javne uprave ter podpiranje preglednosti, strukturnih reform in dobrega upravljanja na vseh ravneh, tudi na področju javnih naročil in državne pomoči;

| (c) | oblikovanje pravil, standardov, politik in praks upravičenk s seznama iz Priloge I v skladu s pravili, standardi, politikami in praksami Unije ter utrditev regionalnega sodelovanja, sprave in dobrih sosedskih odnosov, pa tudi medosebnih stikov in strateške komunikacije; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje pravil, standardov, politik in praks upravičenk s seznama iz Priloge I v skladu s pravili, standardi, politikami in praksami Unije ter utrditev regionalnega sodelovanja, sprave in dobrih sosedskih odnosov, pa tudi medosebnih stikov in strateške komunikacije;

| (d) | okrepitev gospodarskega in socialnega razvoja ter kohezije, s posebnim poudarkom na mladih, vključno s kakovostnim izobraževanjem in politikami zaposlovanja, podpiranjem naložb in razvoja zasebnega sektorja s poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP), pa tudi kmetijstva in razvoja podeželja; |
| --- | --- |

(d)

okrepitev gospodarskega in socialnega razvoja ter kohezije, s posebnim poudarkom na mladih, vključno s kakovostnim izobraževanjem in politikami zaposlovanja, podpiranjem naložb in razvoja zasebnega sektorja s poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP), pa tudi kmetijstva in razvoja podeželja;

| (e) | okrepitev varstva okolja, povečanje odpornosti na podnebne spremembe, pospešitev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, razvoj digitalnega gospodarstva in družbe ter okrepitev trajnostne povezljivosti v vseh njenih razsežnostih; |
| --- | --- |

(e)

okrepitev varstva okolja, povečanje odpornosti na podnebne spremembe, pospešitev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, razvoj digitalnega gospodarstva in družbe ter okrepitev trajnostne povezljivosti v vseh njenih razsežnostih;

| (f) | podpora teritorialni koheziji ter čezmejnemu sodelovanju prek kopenskih in morskih meja, vključno s transnacionalnim in medregionalnim sodelovanjem. |
| --- | --- |

(f)

podpora teritorialni koheziji ter čezmejnemu sodelovanju prek kopenskih in morskih meja, vključno s transnacionalnim in medregionalnim sodelovanjem.

3.   V skladu s specifičnimi cilji lahko pomoč po potrebi zajema naslednje tematske prednostne naloge:

| (a) | čimprejšnja vzpostavitev in spodbujanje ustreznega delovanja institucij, potrebnih za zagotovitev pravne države, in nadaljnja krepitev demokratičnih institucij; |
| --- | --- |

(a)

čimprejšnja vzpostavitev in spodbujanje ustreznega delovanja institucij, potrebnih za zagotovitev pravne države, in nadaljnja krepitev demokratičnih institucij;

| (b) | krepitev zmogljivosti za soočanje z migracijskimi izzivi na regionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti za soočanje z migracijskimi izzivi na regionalni in mednarodni ravni;

| (c) | povečanje zmogljivosti za strateško komunikacijo, vključno z obveščanjem javnosti o reformah, ki so potrebne za izpolnjevanje meril za članstvo v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

povečanje zmogljivosti za strateško komunikacijo, vključno z obveščanjem javnosti o reformah, ki so potrebne za izpolnjevanje meril za članstvo v Uniji;

| (d) | izboljšanje dobrega upravljanja in reforma javne uprave v skladu z načeli javne uprave; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje dobrega upravljanja in reforma javne uprave v skladu z načeli javne uprave;

| (e) | krepitev fiskalnega in gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

krepitev fiskalnega in gospodarskega upravljanja;

| (f) | krepitev vseh vidikov dobrih sosedskih odnosov, regionalne stabilnosti in medsebojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(f)

krepitev vseh vidikov dobrih sosedskih odnosov, regionalne stabilnosti in medsebojnega sodelovanja;

| (g) | krepitev zmogljivosti Unije in njenih partnerjev za preprečevanje konfliktov, graditev miru in obvladovanje potreb pred krizo in po njej; |
| --- | --- |

(g)

krepitev zmogljivosti Unije in njenih partnerjev za preprečevanje konfliktov, graditev miru in obvladovanje potreb pred krizo in po njej;

| (h) | krepitev zmogljivosti, neodvisnosti in pluralnosti organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

(h)

krepitev zmogljivosti, neodvisnosti in pluralnosti organizacij civilne družbe;

| (i) | spodbujanje usklajevanja pravil, standardov, politik in praks upravičenk s pravili, standardi, politikami in praksami Unije; |
| --- | --- |

(i)

spodbujanje usklajevanja pravil, standardov, politik in praks upravičenk s pravili, standardi, politikami in praksami Unije;

| (j) | spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic; |
| --- | --- |

(j)

spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic;

| (k) | krepitev dostopa do in kakovosti izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja na vseh ravneh ter nudenje podpore kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in športu; |
| --- | --- |

(k)

krepitev dostopa do in kakovosti izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja na vseh ravneh ter nudenje podpore kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in športu;

| (l) | spodbujanje kakovostnih delovnih mest in dostopa do trga dela; |
| --- | --- |

(l)

spodbujanje kakovostnih delovnih mest in dostopa do trga dela;

| (m) | spodbujanje socialne zaščite in vključevanja ter odpravljanje revščine; |
| --- | --- |

(m)

spodbujanje socialne zaščite in vključevanja ter odpravljanje revščine;

| (n) | spodbujanje pametnega, trajnostnega, vključujočega in varnega prometa, odpravljanje ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah ter krepitev energetske varnosti in diverzifikacije virov energije; |
| --- | --- |

(n)

spodbujanje pametnega, trajnostnega, vključujočega in varnega prometa, odpravljanje ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah ter krepitev energetske varnosti in diverzifikacije virov energije;

| (o) | izboljšanje okolja zasebnega sektorja in konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP; |
| --- | --- |

(o)

izboljšanje okolja zasebnega sektorja in konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP;

| (p) | izboljšanje dostopa do digitalnih tehnologij in storitev ter krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; |
| --- | --- |

(p)

izboljšanje dostopa do digitalnih tehnologij in storitev ter krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij;

| (q) | prizadevanje za zanesljivo in varno preskrbo s hrano in vodo; |
| --- | --- |

(q)

prizadevanje za zanesljivo in varno preskrbo s hrano in vodo;

| (r) | varstvo okolja in izboljšanje kakovosti okolja; |
| --- | --- |

(r)

varstvo okolja in izboljšanje kakovosti okolja;

| (s) | sodelovanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I pri miroljubni uporabi jedrske energije na področju zdravja, kmetijstva in varnosti hrane; |
| --- | --- |

(s)

sodelovanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I pri miroljubni uporabi jedrske energije na področju zdravja, kmetijstva in varnosti hrane;

| (t) | povečanje sposobnosti agroživilskega in ribiškega sektorja za obvladovanje pritiska konkurence in tržnih sil. |
| --- | --- |

(t)

povečanje sposobnosti agroživilskega in ribiškega sektorja za obvladovanje pritiska konkurence in tržnih sil.

4.   Z namenom spodbujanja dobrih sosedskih odnosov, pospešitve povezovanja Unije in spodbujanja družbeno-gospodarskega razvoja je lahko pomoč za čezmejno sodelovanje med upravičenkami s seznama iz Priloge I po potrebi namenjena naslednjim tematskim prednostnim nalogam:

| (a) | spodbujanju čezmejnega zaposlovanja, mobilnosti delovne sile ter socialne in kulturne vključenosti; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju čezmejnega zaposlovanja, mobilnosti delovne sile ter socialne in kulturne vključenosti;

| (b) | varovanju okolja in spodbujanju prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitvi teh sprememb ter preprečevanju in obvladovanju tveganja; |
| --- | --- |

(b)

varovanju okolja in spodbujanju prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitvi teh sprememb ter preprečevanju in obvladovanju tveganja;

| (c) | spodbujanju trajnostnega prometa in izboljšanju javnih infrastruktur; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju trajnostnega prometa in izboljšanju javnih infrastruktur;

| (d) | spodbujanj digitalnega gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanj digitalnega gospodarstva in družbe;

| (e) | spodbujanju turizma ter ohranjanju in promoviranju kulturne in naravne dediščine; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanju turizma ter ohranjanju in promoviranju kulturne in naravne dediščine;

| (f) | vlaganju v mlade, šport, izobraževanje ter znanje in spretnosti; |
| --- | --- |

(f)

vlaganju v mlade, šport, izobraževanje ter znanje in spretnosti;

| (g) | spodbujanju lokalnega in regionalnega upravljanja; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanju lokalnega in regionalnega upravljanja;

| (h) | promoviranju čezmejnih pobud za spodbujanje sprave in tranzicijske pravičnosti; |
| --- | --- |

(h)

promoviranju čezmejnih pobud za spodbujanje sprave in tranzicijske pravičnosti;

| (i) | krepitvi konkurenčnosti, poslovnega okolja ter razvoja MSP, trgovine in naložb; |
| --- | --- |

(i)

krepitvi konkurenčnosti, poslovnega okolja ter razvoja MSP, trgovine in naložb;

| (j) | krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja, inovacij ter digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

(j)

krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja, inovacij ter digitalnih tehnologij.

5.   Tematske prednostne naloge pri zagotavljanju pomoči glede na potrebe in zmogljivosti upravičenk s seznama iz Priloge I so podrobno razdelane v Prilogi II. Tematske prednostne naloge pri čezmejnem sodelovanju med upravičenkami s seznama iz Priloge I so podrobneje določene v Prilogi III. Vsaka od teh tematskih prednostnih nalog lahko prispeva k doseganju več specifičnih ciljev.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da pred sprejetjem programskega okvira IPA sprejme delegirani akt v skladu s členoma 14 in 15 za dopolnitev te uredbe z določitvijo nekaterih specifičnih ciljev in tematskih prednostnih nalog pomoči v zvezi z zadevami iz odstavka 3, točke (a) do (m) in točka (r), ter odstavka 4, točke (a) do (j), tega člena.

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje IPA III za obdobje 2021–2027 znašajo 14 162 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se lahko uporabi za financiranje podpornih ukrepov za izvajanje IPA III, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi, v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/947.

Člen 5

Določbe o povezavah z drugimi programi

1.   Pri izvajanju te uredbe se zagotovijo doslednost, sinergije in dopolnjevanje z drugimi področji zunanjega delovanja Unije in drugimi relevantnimi politikami in programi Unije ter skladnost politike v interesu razvoja.

2.   Uredba (EU) 2021/947 se uporablja za dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi te uredbe, kadar se ta uredba nanjo sklicuje.

3.   IPA III prispeva sredstva za ukrepe, ki se izvajajo in upravljajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/817. Za uporabo navedenih sredstev se uporablja Uredba (EU) 2021/817. V ta namen se prispevek IPA III vključi v enotni programski dokument iz člena 13(6) Uredbe (EU) 2021/947, ki se sprejme v skladu s postopki iz navedene uredbe. Ta programski dokument vsebuje okvirni minimalni znesek, ki se dodeli ukrepom, opredeljenim na podlagi Uredbe (EU) 2021/817.

4.   Pomoč na podlagi te uredbe se lahko zagotovi za vrste dejavnosti, ki so določene v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, katerih specifični cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (25), Evropskega socialnega sklada plus, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (26), in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

5.   Evropski sklad za regionalni razvoj prispeva k programom ali ukrepom, opredeljenim za čezmejno sodelovanje med upravičenkami s seznama iz Priloge I in eno ali več držav članic. Te programe in ukrepe sprejme Komisija v skladu s členom 17(3) te uredbe. Znesek prispevka iz sredstev IPA III, dodeljenih za čezmejno sodelovanje (IPA III - CBC), kakor je opredeljeno v členu 10(3) Uredbe (EU) 2021/1059, se določi v skladu z navedenim členom. Programi IPA III - CBC se upravljajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/1059.

6.   IPA III lahko prispeva k programom ali ukrepom transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, ki so opredeljeni in se izvajajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/1059, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, ter v katerih sodelujejo upravičenke s seznama iz Priloge I k tej uredbi.

Kadar program ali ukrep transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja podpira tudi NDICI, se predhodno financiranje izplača v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) 2021/947.

7.   Kadar je primerno, lahko k ukrepom, opredeljenim na podlagi te uredbe v skladu s členom 9, prispevajo drugi programi Unije, pod pogojem, da prispevki ne krijejo istih stroškov. Prav tako lahko ta uredba prispeva k ukrepom, opredeljenim na podlagi drugih programov Unije, pod pogojem, da prispevki ne krijejo istih stroškov. V takih primerih se v programu dela za navedene ukrepe določi, kateri sklop pravil se uporablja.

8.   Kadar je to ustrezno utemeljeno, se Komisija lahko za zagotovitev usklajenosti in učinkovitosti financiranja Unije ali za spodbujanje regionalnega sodelovanja odloči, da upravičenost do načrtov in ukrepov iz člena 9(1) razširi na države, ozemlja ali regije, ki sicer ne bi bili upravičeni do financiranja na podlagi člena 3(1), pod pogojem, da ima načrt ali ukrep, ki se bo izvedel, globalni, regionalni ali čezmejni pomen.

POGLAVJE II

Strateško načrtovanje

Člen 6

Okvir politike in splošna načela

1.   Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo okvir širitvene politike, ki sta ga opredelila Evropski svet in Svet, sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos z upravičenkami iz Priloge I, pa tudi resolucije Evropskega parlamenta, sporočila Komisije in skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Komisija zagotovi skladnost med pomočjo na podlagi te uredbe in okvirom širitvene politike.

2.   Programi in ukrepi v okviru IPA III v prizadevanju za uresničitev specifičnih ciljev iz člena 3(2) upoštevajo horizontalne prednostne naloge za podnebne spremembe, varstvo okolja, človekove pravice in enakost spolov, z namenom spodbujanja celovitih ukrepov, ki ustvarijo dodatne koristi in usklajeno izpolnijo več ciljev. Programi in ukrepi po potrebi obravnavajo medsebojne povezave med cilji trajnostnega razvoja, vključno s cilji spodbujanja miroljubnih in vključujočih družb ter zmanjševanja revščine.

3.   Komisija skupaj z državami članicami prispeva k izvajanju zavez Unije, usmerjenih v večjo preglednost in odgovornost pri zagotavljanju pomoči, tudi tako, da informacije o obsegu in dodeljevanju pomoči daje na voljo prek spletnih podatkovnih zbirk, obenem pa zagotavlja, da so podatki primerljivi ter zlahka dostopni, izmenjani in objavljeni.

4.   Komisija in države članice sodelujejo pri zagotavljanju skladnosti med pomočjo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in drugo pomočjo, ki jo zagotavljajo Unija, države članice in skupina Evropske investicijske banke, ter si prizadevajo preprečiti podvajanje med njima, kar je v skladu z uveljavljenimi načeli za krepitev operativnega usklajevanja na področju zunanje pomoči, med drugim z okrepljenim usklajevanjem z državami članicami na lokalni ravni, ter za harmonizacijo politik in postopkov, zlasti z mednarodnimi načeli razvojne učinkovitosti. Takšno usklajevanje zajema redna in pravočasna posvetovanja, pogoste izmenjave informacij v različnih fazah ciklusa zagotavljanja pomoči, vključuje vključujoča srečanja, namenjena usklajevanju pomoči, tudi na lokalni ravni, ter je ključni korak pri pripravi programov Unije in držav članic.

5.   Komisija v skladu z načelom vključujočega partnerstva, kadar je ustrezno, zagotovi, da se z ustreznimi deležniki iz upravičenk s seznama iz Priloge I, po potrebi vključno z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi organi, opravijo ustrezna posvetovanja in da so jim pravočasno na voljo ustrezne informacije, da se jim omogoči dejavna vloga pri oblikovanju in izvajanju programov ter povezanih postopkov njihovega spremljanja. Komisija spodbuja usklajevanje med zadevnimi deležniki.

Povečajo se zmogljivosti organizacij civilne družbe, po potrebi tudi kot neposrednih prejemnic pomoči.

6.   Komisija skupaj z državami članicami sprejme tudi potrebne ukrepe za zagotovitev usklajevanja in dopolnjevanja z večstranskimi in regionalnimi organizacijami ter subjekti, kot so mednarodne organizacije in finančne institucije, agencijami in donatorji, ki niso iz Unije.

POGLAVJE III

Izvajanje

Člen 7

Programski okvir IPA

1.   Pomoč na podlagi te uredbe temelji na programskem okviru IPA za doseganje specifičnih ciljev iz člena 3(2) in izvajanje tematskih prednostnih nalog iz člena 3(3), ki so dodatno opredeljene v prilogah II in III. Programski okvir IPA določi Komisija za čas trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027.

2.   Evropski parlament in Svet letne odobritve odobrita v okviru omejitev večletnega finančnega okvira 2021–2027.

3.   Programski okvir IPA se oblikuje v skladu z okvirom politike in splošnimi načeli iz člena 6, pri tem pa se ustrezno upoštevajo relevantne nacionalne strategije in sektorske politike.

4.   V programski okvir IPA se vključi okvirna dodelitev sredstev Unije za tematska področja v skladu s specifičnimi cilji iz člena 3(2), kot je ustrezno, razčlenjeno po letih, brez poseganja v možnost združevanja pomoči, ki prispeva k doseganju različnih specifičnih ciljev.

5.   Programski okvir IPA vključuje kazalnike za ocenjevanje napredka pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2). Ti kazalniki morajo biti skladni s ključnimi kazalniki uspešnosti iz Priloge IV.

6.   Komisija vsako leto oceni izvajanje programskega okvira IPA glede na razvoj okvira politike iz člena 6 in na podlagi kazalnikov iz odstavka 5 tega člena. Pri tem ocenjevanju se upošteva tudi stanje glede dodelitev, za katere so bile prevzete obveznosti, in načrtovanih dodelitev za upravičenke s seznama iz Priloge I in kako sta bila izvedena pristop, ki temelji na uspešnosti, in načelo pravičnega deleža iz člena 8. Komisija to oceno predloži odboru iz člena 17.

7.   Komisija lahko na podlagi letne ocene iz odstavka 6 po potrebi predlaga spremembe programskega okvira IPA. Poleg tega lahko Komisija pregleda programski okvir IPA po vmesni oceni iz člena 42 Uredbe (EU) 2021/947 in ga po potrebi spremeni. Vse spremembe programskega okvira IPA se izvedejo v skladu s postopkom iz odstavka 8.

8.   Brez poseganja v odstavek 9 Komisija sprejme programski okvir IPA z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3).

9.   Komisija sprejme programski okvir za čezmejno sodelovanje z državami članicami v skladu s členom 17(3).

Člen 8

Pomoč upravičenkam, ocena uspešnosti in načelo pravičnega deleža

1.   Pomoč na podlagi te uredbe temelji na pristopu, ki temelji na uspešnosti, in načelu pravičnega deleža, kot je določeno v odstavkih 2, 3 in 4.

2.   Pomoč je namenjena zagotovitvi napredka v zvezi z vsemi upravičenkami s seznama iz Priloge I ter je ciljno usmerjena in prilagojena njihovim specifičnih razmeram, pri čemer se upoštevajo vsa dodatna prizadevanja, potrebna za uresničitev ciljev te uredbe. Potrebe in zmogljivosti navedenih upravičenk se v skladu z načelom pravičnega deleža upoštevajo zato, da raven pomoči ne bi bila nesorazmerno nizka v primerjavi z drugimi upravičenkami.

3.   Pomoč se razlikuje po obsegu in intenzivnosti glede na uspešnost upravičenk s seznama iz Priloge I, zlasti v zvezi z njihovo zavezanostjo za izvajanje reform in napredek pri izvajanju reform, ter glede na njihove potrebe.

4.   Pri ocenjevanju uspešnosti upravičenk s seznama iz Priloge I in odločanju o pomoči, ki se zagotovi, se posebna pozornost nameni prizadevanjem na področju pravne države in temeljnih pravic, demokratičnih institucij in reforme javne uprave, pa tudi gospodarskega razvoja in konkurenčnosti.

5.   V primeru, da upravičenka s seznama iz Priloge I bistveno nazaduje ali da trajno ne dosega napredka na področjih iz odstavka 4 tega člena, kot se meri po kazalnikih iz člena 7(5), se obseg in intenzivnost pomoči ustrezno spremenita v skladu z odstavkom 6, vključno s sorazmernim zmanjšanjem in preusmeritvijo sredstev, in sicer tako, da pri tem ni oslabljena podpora za krepitev temeljnih pravic, demokracije in pravne države, vključno s podporo civilni družbi, in, kadar je to ustrezno, za sodelovanje z lokalnimi organi. Če začne upravičenka dosegati napredek, se zaradi nadaljnje podpore tozadevnim prizadevanjem pomoč v skladu z odstavkom 6 ustrezno spremeni.

6.   Pomoč upravičenkam s seznama iz Priloge I se določi v okviru ukrepov iz člena 9.

Člen 9

Izvedbeni ukrepi in metode

1.   Pomoč na podlagi te uredbe se izvaja z neposrednim ali posrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo na podlagi letnih ali večletnih akcijskih načrtov in ukrepov iz poglavja III naslova II Uredbe (EU) 2021/947. Komisija z izvedbenimi akti sprejme akcijske načrte in ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3). Za to uredbo se uporablja poglavje III naslova II Uredbe (EU) 2021/947, razen člena 28(1) navedene uredbe.

2.   Prehod od neposrednega upravljanja s strani Komisije k posrednemu upravljanju s strani upravičenk s seznama iz Priloge I poteka postopno in v skladu z ustreznimi zmogljivostmi teh upravičenk ter ob ustreznem upoštevanju načel dobrega upravljanja. Komisija sprejme ustrezne nadzorne ukrepe, s katerimi po potrebi zagotovi zaščito finančnih interesov Unije. Komisija lahko tudi zaustavi in obrne ta prehod, če upravičenka s seznama iz Priloge I ne izpolnjuje ustreznih obveznosti, načel, ciljev in pravil iz finančne uredbe.

3.   Evropski parlament lahko s Komisijo redno izmenjuje mnenja v zvezi s svojimi programi pomoči o zadevah, kot sta krepitev zmogljivosti, tudi s tem povezana mediacija in dialog, ter opazovanje volitev.

4.   Akcijski načrti na podlagi te uredbe se lahko sprejmejo za obdobje do sedem let.

5.   Proračunska podpora temelji na vzajemni odgovornosti in skupni zavezanosti demokraciji, človekovim pravicam in pravni državi ter se zagotavlja v skladu s členom 236 finančne uredbe in členom 27 Uredbe (EU) 2021/947. Ukrepi v okviru IPA III podpirajo razvoj parlamentarnega nadzora in revizijskih zmogljivosti ter povečujejo preglednost in dostop javnosti do informacij.

Člen 10

Čezmejno sodelovanje

1.   Do 3 % finančnih sredstev se okvirno dodeli programom za čezmejno sodelovanje med upravičenkami s seznama iz Priloge I in državami članicami v skladu z njihovimi potrebami in prednostnimi nalogami.

2.   Stopnja sofinanciranja Unije na ravni posamezne prednostne naloge ne sme presegati 85 % upravičenih izdatkov programa za čezmejno sodelovanje.

3.   Stopnja predhodnega financiranja za čezmejno sodelovanje z državami članicami lahko preseže odstotek iz člena 51(3) Uredbe (EU) 2021/1059 in znaša 50 % prvih treh proračunskih obveznosti do programa.

4.   Kadar se programi za čezmejno sodelovanje prekinejo v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2021/1059, se lahko podpora na podlagi te uredbe, ki je bila predvidena za prekinjeni program in je še vedno na voljo, uporabi za financiranje drugih ukrepov, ki so upravičeni na podlagi te uredbe.

POGLAVJE IV

Upravičenost

Člen 11

Upravičenost do financiranja v okviru IPA III

V postopkih javnega naročanja ter postopkih za dodelitev nepovratnih sredstev in podelitev nagrad, ki se financirajo na podlagi te uredbe, lahko sodelujejo mednarodne in regionalne organizacije ter vse druge fizične osebe, ki so državljani naslednjih držav, in pravne osebe, ki imajo v teh državah dejanski sedež:

| (a) | države članice, upravičenke s seznama iz Priloge I k tej uredbi, pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in države, ki jih zajema Priloga I k Uredbi (EU) 2021/947, ter |
| --- | --- |

(a)

države članice, upravičenke s seznama iz Priloge I k tej uredbi, pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in države, ki jih zajema Priloga I k Uredbi (EU) 2021/947, ter

| (b) | države, za katere je Komisija določila vzajemni dostop do zunanje pomoči. |
| --- | --- |

(b)

države, za katere je Komisija določila vzajemni dostop do zunanje pomoči.

Za namene točke (b) se lahko vzajemni dostop odobri za omejeno obdobje najmanj enega leta, kadar država odobri upravičenost pod enakimi pogoji za subjekte iz Unije in iz držav, upravičenih na podlagi te uredbe. Komisija odloči o vzajemnem dostopu po posvetovanju z zadevno državo prejemnico oziroma državami prejemnicami.

POGLAVJE V

EFSD+ in proračunska jamstva

Člen 12

Finančni instrumenti in jamstvo za zunanje ukrepe

1.   V skladu s členom 31(7) Uredbe (EU) 2021/947 so upravičenke s seznama iz Priloge I k tej uredbi upravičene do podpore iz Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) in jamstva za zunanje delovanje. EFSD+ in jamstvo za zunanje delovanje se financirata na podlagi te uredbe, kot je smiselno določeno v poglavju IV naslova II Uredbe (EU) 2021/947, ob upoštevanju specifičnih določb tega člena.

2.   Komisiji pri upravljanju operacij EFSD+ za Zahodni Balkan svetuje poseben strateški odbor (v nadaljnjem besedilu: strateški odbor).

3.   Strateški odbor Komisiji svetuje o strateški usmeritvi naložb za Zahodni Balkan v okviru EFSD+ in prispeva k njihovi usklajenosti z vodilnimi načeli, okvirom politike in cilji iz te uredbe.

Strateški odbor podpira Komisijo pri določanju splošnih naložbenih ciljev za Zahodni Balkan glede uporabe jamstva za zunanje delovanje za podpiranje operacij EFSD+ ter spremlja ustrezno in raznovrstno tematsko pokritost naložbenih oken.

4.   Strateški odbor sestavljajo predstavniki Komisije, vseh držav članic in Evropske investicijske banke (EIB).

Evropski parlament ima status opazovalca. V strateškem odboru lahko sodelujejo tudi drugi ustrezni deležniki. Strateški odbor odloča o vključitvi katerega koli novega člana ali opazovalca.

Brez poseganja v posebne dogovore o sopredsedovanju strateškemu odboru predseduje Komisija, ki mnenja v največji možni meri sprejema s soglasjem.

Sodelovanje na sestankih strateškega odbora je prostovoljno.

5.   Komisija pred prvim sestankom strateškega odbora predlaga poslovnik, ki ga sprejme strateški odbor, vključno s pravili o sodelovanju predstavnikov v naložbenem okviru za Zahodni Balkan, vlogi opazovalcev in imenovanju sopredsednikov.

Zapisniki in dnevni redi sej strateškega odbora se po sprejetju objavijo.

6.   Komisija strateškemu odboru vsako leto poroča o napredku, doseženem pri izvajanju operacij, ki zadevajo Zahodni Balkan.

POGLAVJE VI

Spremljanje, poročanje in ocenjevanje

Člen 13

Spremljanje, revizija, ocenjevanje in zaščita finančnih interesov Unije

1.   Za to uredbo se smiselno uporablja člen 41 Uredbe (EU) 2021/947 v zvezi s spremljanjem in poročanjem. Letno poročilo iz člena 41(5) Uredbe (EU) 2021/947 vsebuje tudi informacije o obveznostih in plačilih za posamezen instrument (IPA, IPA II in IPA III).

2.   Ključni kazalniki uspešnosti za spremljanje izvajanja in napredka IPA III pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so v Prilogi IV k tej uredbi.

3.   Kazalniki v zvezi s čezmejnim sodelovanjem z državami članicami so kazalniki iz člena 34 Uredbe (EU) 2021/1059.

4.   Poleg kazalnikov iz Priloge IV se v okviru za vrednotenje rezultatov pomoči iz IPA III upoštevajo poročila, ki spremljajo letno sporočilo Komisije o širitveni politiki Unije, in ocene Komisije glede programov gospodarskih reform.

5.   Poleg elementov iz člena 41(5) in (6) Uredbe (EU) 2021/947 letno poročilo vsebuje informacije o obveznostih za posamezne specifične cilje iz člena 3 te uredbe.

6.   Smiselno se uporablja člen 42 Uredbe (EU) 2021/947 v zvezi z vmesno in končno oceno.

7.   Poleg izpolnjevanja obveznosti iz člena 129 finančne uredbe glede zaščite finančnih interesov Unije upravičenke s seznama iz Priloge I k tej uredbi v okviru posrednega upravljanja brez odlašanja poročajo Komisiji o nepravilnostih, vključno z goljufijami, ki so bile predmet prve upravne ali sodne ugotovitve, in Komisijo obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov v zvezi s temi nepravilnostmi. Takšno poročanje poteka z elektronskimi sredstvi, in sicer z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti, ki ga vzpostavi Komisija.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 14

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 za spremembo prilog II, III in IV in delegiranega akta za dopolnitev te uredbe, da se določijo nekateri specifični cilji in tematske prednostne naloge pomoči, kot je navedeno v členu 3(6).

Člen 15

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14 se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

3.   Prenos pooblastila iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 14, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 16

Sprejetje nadaljnjih izvedbenih pravil

Posebna pravila, ki določajo enotne pogoje za izvajanje te uredbe, zlasti v zvezi s strukturami, ki jih je treba vzpostaviti v pripravah na pristop, in v zvezi s pomočjo za razvoj podeželja, sprejme Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3).

Člen 17

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za instrument za predpristopno pomoč (v nadaljnjem besedilu: odbor IPA III). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Odbor IPA III pomaga Komisiji pri izpolnjevanju ciljev iz člena 3 glede na letno oceno, ki jo Komisija pripravi v skladu s členoma 7(6) in 13(5).

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   V poslovniku odbora IPA III se določijo sorazmerni roki, ki članom odbora zgodaj in na učinkovit način omogočajo, da v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 182/2011 preučijo osnutke izvedbenih aktov in izrazijo svoja stališča.

5.   Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, ko v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora ali to zahteva navadna večina članov odbora.

6.   Pri delu odbora IPA III, kadar ta obravnava vprašanja, povezana z EIB, sodeluje opazovalec EIB.

7.   Odbor IPA III pomaga Komisiji in je pristojen tudi za pravne akte in obveznosti iz uredb (ES) št. 1085/2006 in (EU) št. 231/2014 ter za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 389/2006.

8.   Odbor IPA III ni pristojen za prispevek v Erasmus+, kot je določeno v členu 5(3).

Člen 18

Informiranje, komuniciranje in prepoznavnost

1.   Prejemniki sredstev Unije v okviru IPA III potrdijo njihov izvor in poskrbijo za prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov ter poročanju o njih, tako da v komunikacijskem gradivu, povezanem z ukrepi, podprtimi na podlagi te uredbe, na vidnem mestu poudarijo podporo, ki so jo prejeli od Unije, in njene koristi za ljudi, ter različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, na strateški način zagotovijo razumljive, učinkovite in sorazmerne ciljno usmerjene informacije.

Obveznosti v zvezi s tem se vključijo v sporazume, sklenjene s prejemniki finančnih sredstev Unije v okviru IPA III.

Sporazumi, sklenjeni z upravičenkami s seznama iz Priloge I, vključujejo načela za prepoznavnost in komunikacijske dejavnosti ter cilje teh dejavnosti, in jasno obveznost dejavnega objavljanja informacij o programih in ukrepih v okviru IPA III.

Za izboljšanje rezultatov komunikacijskih dejavnosti se za programe čezmejnega sodelovanja med upravičenkami s seznama iz Priloge I načrtujejo posebne skupne komunikacijske dejavnosti.

Ukrepi v okviru IPA III se izvajajo v skladu z zahtevami glede komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi z zunanjimi ukrepi, ki jih financira Unija, ter drugimi ustreznimi smernicami.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z IPA III ter njenimi ukrepi in rezultati, zlasti na lokalni in regionalni ravni, da zagotovi prepoznavnost finančne pomoči Unije. Finančna sredstva, dodeljena v okviru IPA III, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju in poročanju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge neposredno povezane s cilji iz člena 3.

3.   IPA III podpira strateško komuniciranje in javno diplomacijo, vključno z bojem proti dezinformacijam, da se sporočajo vrednote Unije, pa tudi dodana vrednost ukrepov Unije in z njimi doseženi rezultati.

4.   Komisija objavi ustrezne informacije o vseh ukrepih, ki se financirajo na podlagi te uredbe v skladu s členom 38 finančne uredbe, tudi prek celovitega enotnega spletnega mesta, če je to primerno.

5.   Zaradi varnostnih ali politično občutljivih vprašanj je lahko zaželeno ali potrebno omejiti komunikacijske dejavnosti in dejavnosti za povečanje prepoznavnosti v nekaterih državah ali na nekaterih območjih ali v določenih obdobjih, ciljno občinstvo ter orodja, produkti in načini za povečanje prepoznavnosti, ki se uporabljajo za promocijo določenega ukrepa, se določijo za vsak primer posebej, po posvetovanju in v dogovoru z Unijo. Vse take izjeme morajo biti ustrezno utemeljene, njihovo področje uporabe pa mora biti opredeljeno in omejeno za vsak primer posebej. Kadar je zaradi nenadne krize potrebno hitro posredovanje, ni treba takoj pripraviti celotnega načrta glede komuniciranja in povečanja prepoznavnosti. Vendar se v takih primerih podpora Unije kljub temu ustrezno navede že ob samem začetku.

Člen 19

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo na podlagi uredb (ES) št. 1085/2006 ali (EU) št. 231/2014, ki se še naprej uporabljata za te ukrepe do njihovega zaključka. Za te ukrepe se uporablja poglavje III naslova II Uredbe (EU) 2021/947, razen člena 28(1) in (3) navedene uredbe, namesto katerega se uporabljajo členi 8(4), 10(1) in 10(3) Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

2.   Finančna sredstva IPA III lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med ukrepi, sprejetimi v okviru IPA II in v okviru IPA III, pa tudi za katero koli dejavnost v zvezi s pripravo naslednika programa za predpristopno pomoč.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki še niso zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. septembra 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D.M. SASSOLI

Za Svet

predsednik

A. LOGAR

---

(1)  
  UL C 110, 22.3.2019, str. 156.

1

(2)  
  UL C 86, 7.3.2019, str. 295.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 409) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 7. septembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (UL L 77, 15.3.2014, str. 11).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

5

(6)  
  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

6

(7)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

7

(8)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 34).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (UL L 249, 14.7.2021, str. 38).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti zunanjega financiranja (UL L 231, 30.6.2021, str. 94).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

19

(20)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

20

(21)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

21

(22)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 389/2006 z dne 27. februarja 2006 o oblikovanju instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 o Evropski agenciji za obnovo (UL L 65, 7.3.2006, str. 5).

24

(25)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

25

(26)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

26

(27)  Uredba (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).

27

---

PRILOGA I

| | Republika Albanija |
| --- | --- |

Republika Albanija

| | Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

Bosna in Hercegovina

| | Islandija |
| --- | --- |

Islandija

| | Kosovo (*) |
| --- | --- |

Kosovo (*)

| | Črna gora |
| --- | --- |

Črna gora

| | Republika Severna Makedonija |
| --- | --- |

Republika Severna Makedonija

| | Republika Srbija |
| --- | --- |

Republika Srbija

| | Republika Turčija |
| --- | --- |

Republika Turčija

---

(*)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

PRILOGA II

TEMATSKE PREDNOSTNE NALOGE PRI ZAGOTAVLJANJU POMOČI

Pomoč je lahko po potrebi namenjena naslednjim tematskim prednostnim nalogam:

| (a) | Čimprejšnja vzpostavitev in spodbujanje ustreznega delovanja institucij, potrebnih za zagotovitev pravne države, in nadaljnja krepitev demokratičnih institucij. Cilji ukrepanja na tem področju so: vzpostavitev neodvisnih, odgovornih, nepristranskih, profesionalnih, depolitiziranih in učinkovitih sodnih sistemov, vključno s preglednim in na dosežkih temelječim zaposlovanjem, sistemi ocenjevanja in napredovanja ter učinkovitimi disciplinskimi postopki v primeru kršitev in spodbujanjem pravosodnega sodelovanja; zagotovitev dostopa do pravnega varstva; spodbujanje policijskega sodelovanja in izmenjave informacij; razvoj učinkovitih orodij za preprečevanje in zatiranje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi ter z osebnim in lahkim orožjem, tihotapljenja migrantov, trgovine s prepovedanimi drogami, pranja denarja/financiranja terorizma in korupcije; podpora sodelovanju z Unijo na področju boja proti terorizmu in preprečevanja radikalizacije; ter spodbujanje in zaščita človekovih pravic, vključno z nediskriminacijo in enakostjo spolov, pravic otroka, pravic pripadnikov manjšin, vključno z narodnimi manjšinami in Romi, pa tudi pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, svobodo medijev, svobodo zbiranja in združevanja ter varstvom podatkov. |
| --- | --- |

(a)

Čimprejšnja vzpostavitev in spodbujanje ustreznega delovanja institucij, potrebnih za zagotovitev pravne države, in nadaljnja krepitev demokratičnih institucij. Cilji ukrepanja na tem področju so: vzpostavitev neodvisnih, odgovornih, nepristranskih, profesionalnih, depolitiziranih in učinkovitih sodnih sistemov, vključno s preglednim in na dosežkih temelječim zaposlovanjem, sistemi ocenjevanja in napredovanja ter učinkovitimi disciplinskimi postopki v primeru kršitev in spodbujanjem pravosodnega sodelovanja; zagotovitev dostopa do pravnega varstva; spodbujanje policijskega sodelovanja in izmenjave informacij; razvoj učinkovitih orodij za preprečevanje in zatiranje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi ter z osebnim in lahkim orožjem, tihotapljenja migrantov, trgovine s prepovedanimi drogami, pranja denarja/financiranja terorizma in korupcije; podpora sodelovanju z Unijo na področju boja proti terorizmu in preprečevanja radikalizacije; ter spodbujanje in zaščita človekovih pravic, vključno z nediskriminacijo in enakostjo spolov, pravic otroka, pravic pripadnikov manjšin, vključno z narodnimi manjšinami in Romi, pa tudi pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, svobodo medijev, svobodo zbiranja in združevanja ter varstvom podatkov.

| (b) | Krepitev zmogljivosti za soočanje z migracijskimi izzivi na regionalni in mednarodni ravni. Cilji ukrepanja na tem področju so: izmenjevanje relevantnih informacij, nadaljnja krepitev zmogljivosti za upravljanje meja in migracij, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, krepitev nadzora meje in prizadevanj za obvladovanje nedovoljenih migracij ter obravnavanje prisilnega razseljevanja. |
| --- | --- |

(b)

Krepitev zmogljivosti za soočanje z migracijskimi izzivi na regionalni in mednarodni ravni. Cilji ukrepanja na tem področju so: izmenjevanje relevantnih informacij, nadaljnja krepitev zmogljivosti za upravljanje meja in migracij, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, krepitev nadzora meje in prizadevanj za obvladovanje nedovoljenih migracij ter obravnavanje prisilnega razseljevanja.

| (c) | Povečanje zmogljivosti za strateško komunikacijo, vključno z obveščanjem javnosti o reformah, ki so potrebne za izpolnjevanje meril za članstvo v Uniji. Cilji prizadevanj na tem področju so: podpora nadaljnjemu razvoju neodvisnih in pluralističnih medijev ter medijske pismenosti, pri čemer so ta prizadevanja tudi sredstvo za vzpostavljanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti in povečanje državne in družbene odpornosti na dezinformiranje in druge oblike hibridnih groženj. |
| --- | --- |

(c)

Povečanje zmogljivosti za strateško komunikacijo, vključno z obveščanjem javnosti o reformah, ki so potrebne za izpolnjevanje meril za članstvo v Uniji. Cilji prizadevanj na tem področju so: podpora nadaljnjemu razvoju neodvisnih in pluralističnih medijev ter medijske pismenosti, pri čemer so ta prizadevanja tudi sredstvo za vzpostavljanje zmogljivosti na področju kibernetske varnosti in povečanje državne in družbene odpornosti na dezinformiranje in druge oblike hibridnih groženj.

| (d) | Izboljšanje dobrega upravljanja in reforma javne uprave v skladu z načeli javne uprave. Cilji ukrepanja na tem področju so: okrepitev okvirov za reformo javne uprave, tudi na področju javnega naročanja, izboljšanje strateškega načrtovanja ter vključujoče in na dokazih temelječe oblikovanje politik in zakonodaje; izboljšanje strokovnosti in depolitizacija javnih služb z vključitvijo meritokratskih načel; spodbujanje preglednosti in odgovornosti; izboljšanje kakovosti in zagotavljanja storitev, vključno z ustreznimi upravnimi postopki in uporabo e-uprave in osredotočene na državljane; krepitev javnofinančno poslovodenje in izboljšanje priprave kakovostnih statistik. |
| --- | --- |

(d)

Izboljšanje dobrega upravljanja in reforma javne uprave v skladu z načeli javne uprave. Cilji ukrepanja na tem področju so: okrepitev okvirov za reformo javne uprave, tudi na področju javnega naročanja, izboljšanje strateškega načrtovanja ter vključujoče in na dokazih temelječe oblikovanje politik in zakonodaje; izboljšanje strokovnosti in depolitizacija javnih služb z vključitvijo meritokratskih načel; spodbujanje preglednosti in odgovornosti; izboljšanje kakovosti in zagotavljanja storitev, vključno z ustreznimi upravnimi postopki in uporabo e-uprave in osredotočene na državljane; krepitev javnofinančno poslovodenje in izboljšanje priprave kakovostnih statistik.

| (e) | Krepitev fiskalnega in gospodarskega upravljanja. Cilji ukrepanja so: podpiranje izvajanja programov gospodarskih reform in sistematičnega sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami glede temeljev gospodarske politike ter krepitev gospodarskih institucij; izboljšanje zmogljivosti za krepitev makroekonomske stabilnosti in socialne kohezije; podpiranje trajnostnega razvoja in napredka na poti v delujoče tržno gospodarstvo, ki se bo sposobno spopasti s pritiskom konkurence in tržnimi silami znotraj Unije; ter približevanje skupnemu regionalnemu trgu. |
| --- | --- |

(e)

Krepitev fiskalnega in gospodarskega upravljanja. Cilji ukrepanja so: podpiranje izvajanja programov gospodarskih reform in sistematičnega sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami glede temeljev gospodarske politike ter krepitev gospodarskih institucij; izboljšanje zmogljivosti za krepitev makroekonomske stabilnosti in socialne kohezije; podpiranje trajnostnega razvoja in napredka na poti v delujoče tržno gospodarstvo, ki se bo sposobno spopasti s pritiskom konkurence in tržnimi silami znotraj Unije; ter približevanje skupnemu regionalnemu trgu.

| (f) | Krepitev vseh vidikov dobrih sosedskih odnosov, regionalne stabilnosti in medsebojnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(f)

Krepitev vseh vidikov dobrih sosedskih odnosov, regionalne stabilnosti in medsebojnega sodelovanja.

| (g) | Krepitev zmogljivosti Unije in njenih partnerjev za preprečevanje konfliktov, graditev miru in obvladovanje potreb pred krizo in po njej, vključno z: zgodnjim opozarjanjem in analizo tveganj za izbruh konfliktov; spodbujanjem ukrepov za navezovanje medčloveških stikov, spravo, graditev miru in krepitev zaupanja, pobudami za spodbujanje sprave, tranzicijske pravičnosti, iskanja resnice, odškodnin in jamstev za neponavljanje kršitev (kot je RECOM) ter podpiranjem razvoja zmogljivosti v podporo ukrepom na področju varnosti in razvoja v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(g)

Krepitev zmogljivosti Unije in njenih partnerjev za preprečevanje konfliktov, graditev miru in obvladovanje potreb pred krizo in po njej, vključno z: zgodnjim opozarjanjem in analizo tveganj za izbruh konfliktov; spodbujanjem ukrepov za navezovanje medčloveških stikov, spravo, graditev miru in krepitev zaupanja, pobudami za spodbujanje sprave, tranzicijske pravičnosti, iskanja resnice, odškodnin in jamstev za neponavljanje kršitev (kot je RECOM) ter podpiranjem razvoja zmogljivosti v podporo ukrepom na področju varnosti in razvoja v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2021/947.

| (h) | Krepitev zmogljivosti, neodvisnosti in pluralnosti organizacij civilne družbe in organizacij socialnih partnerjev, med drugim tudi poklicnih združenj, v upravičenkah s seznama iz Priloge I, ter spodbujanje povezovanja v mreže na vseh ravneh med organizacijami, ki imajo sedež v Uniji, in organizacijami upravičenk s seznama iz Priloge I, pri čemer se jim omogoča sodelovanje v plodnem dialogu z javnimi in zasebnimi akterji. |
| --- | --- |

(h)

Krepitev zmogljivosti, neodvisnosti in pluralnosti organizacij civilne družbe in organizacij socialnih partnerjev, med drugim tudi poklicnih združenj, v upravičenkah s seznama iz Priloge I, ter spodbujanje povezovanja v mreže na vseh ravneh med organizacijami, ki imajo sedež v Uniji, in organizacijami upravičenk s seznama iz Priloge I, pri čemer se jim omogoča sodelovanje v plodnem dialogu z javnimi in zasebnimi akterji.

| (i) | Spodbujanje usklajevanja pravil, standardov, politik in praks upravičenk s pravili, standardi, politikami in praksami Unije, vključno s pravili o javnem naročanju in državni pomoči. |
| --- | --- |

(i)

Spodbujanje usklajevanja pravil, standardov, politik in praks upravičenk s pravili, standardi, politikami in praksami Unije, vključno s pravili o javnem naročanju in državni pomoči.

| (j) | Spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic. Cilji ukrepanja na tem področju so: vzpostavitev ugodnejšega okolja za uveljavljanje pravic žensk in deklic ter doseganje dejanskih in konkretnih izboljšav na področju enakosti spolov na strateških političnih področjih, kot so odprava vseh oblik nasilja na podlagi spola; spolno in reproduktivno zdravje ter pravice; ekonomske in socialne pravice ter opolnomočenje žensk in deklic; enakopravna participacija in vodilna vloga; ženske, mir in varnost; vidik enakosti spolov pri zeleni in digitalni preobrazbi, tudi s podpiranjem vključevanja zadevnega vidika v proračun. |
| --- | --- |

(j)

Spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklic. Cilji ukrepanja na tem področju so: vzpostavitev ugodnejšega okolja za uveljavljanje pravic žensk in deklic ter doseganje dejanskih in konkretnih izboljšav na področju enakosti spolov na strateških političnih področjih, kot so odprava vseh oblik nasilja na podlagi spola; spolno in reproduktivno zdravje ter pravice; ekonomske in socialne pravice ter opolnomočenje žensk in deklic; enakopravna participacija in vodilna vloga; ženske, mir in varnost; vidik enakosti spolov pri zeleni in digitalni preobrazbi, tudi s podpiranjem vključevanja zadevnega vidika v proračun.

| (k) | Krepitev dostopa do in kakovosti izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja na vseh ravneh ter nudenje podpore kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in športu. Cilji ukrepanja na tem področju so: spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje in varstva ter primarnega in sekundarnega izobraževanja; izboljšanje zagotavljanja osnovnih znanj in spretnosti; doseganje višjih stopenj izobrazbe; reševanje problema bega možganov; zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja; okrepitev usposabljanja učiteljev; opolnomočenje otrok in mladih, ki jim je treba hkrati omogočiti, da v celoti uresničijo svoj potencial; razvoj sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanje sistemov učenja na delovnem mestu, da se olajša prehod na trg dela, tudi za invalidne osebe; krepitev kakovosti in ustreznosti visokošolskega izobraževanja in raziskav; spodbujanje dejavnosti, povezanih z diplomanti; in izboljšanje dostopa do vseživljenjskega učenja ter podpiranje naložb v infrastrukturo izobraževanja in dostopnega usposabljanja, zlasti z namenom zmanjšanja razlik med regijami in spodbujanja vključujočega izobraževanja brez segregacije, med drugim z uporabo dostopnih digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

(k)

Krepitev dostopa do in kakovosti izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja na vseh ravneh ter nudenje podpore kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in športu. Cilji ukrepanja na tem področju so: spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje in varstva ter primarnega in sekundarnega izobraževanja; izboljšanje zagotavljanja osnovnih znanj in spretnosti; doseganje višjih stopenj izobrazbe; reševanje problema bega možganov; zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja; okrepitev usposabljanja učiteljev; opolnomočenje otrok in mladih, ki jim je treba hkrati omogočiti, da v celoti uresničijo svoj potencial; razvoj sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanje sistemov učenja na delovnem mestu, da se olajša prehod na trg dela, tudi za invalidne osebe; krepitev kakovosti in ustreznosti visokošolskega izobraževanja in raziskav; spodbujanje dejavnosti, povezanih z diplomanti; in izboljšanje dostopa do vseživljenjskega učenja ter podpiranje naložb v infrastrukturo izobraževanja in dostopnega usposabljanja, zlasti z namenom zmanjšanja razlik med regijami in spodbujanja vključujočega izobraževanja brez segregacije, med drugim z uporabo dostopnih digitalnih tehnologij.

| (l) | Spodbujanje kakovostnih delovnih mest in dostopa do trga dela. Cilji ukrepanja na tem področju so: odpravljanje visoke brezposelnosti in neaktivnosti s spodbujanjem trajnostnega vključevanja na trg dela, zlasti mladih (še posebej tistih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo), žensk, dolgotrajno brezposelnih in vseh slabše zastopanih skupin. Ukrepi so namenjeni spodbujanju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter podpiranju učinkovitega uveljavljanja predpisov in standardov na področju delovnega prava na celotnem ozemlju v skladu s ključnimi načeli in pravicami iz evropskega stebra socialnih pravic. Druga ključna področja ukrepanja so podpora enakosti spolov in mladine ter spodbujanje zaposljivosti in storilnosti, prilagajanje delavcev in podjetij spremembam, vzpostavitev trajnega socialnega dialoga ter posodobitev in krepitev institucij trga dela, kot so zavodi za zaposlovanje in tržni inšpektorati. |
| --- | --- |

(l)

Spodbujanje kakovostnih delovnih mest in dostopa do trga dela. Cilji ukrepanja na tem področju so: odpravljanje visoke brezposelnosti in neaktivnosti s spodbujanjem trajnostnega vključevanja na trg dela, zlasti mladih (še posebej tistih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo), žensk, dolgotrajno brezposelnih in vseh slabše zastopanih skupin. Ukrepi so namenjeni spodbujanju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter podpiranju učinkovitega uveljavljanja predpisov in standardov na področju delovnega prava na celotnem ozemlju v skladu s ključnimi načeli in pravicami iz evropskega stebra socialnih pravic. Druga ključna področja ukrepanja so podpora enakosti spolov in mladine ter spodbujanje zaposljivosti in storilnosti, prilagajanje delavcev in podjetij spremembam, vzpostavitev trajnega socialnega dialoga ter posodobitev in krepitev institucij trga dela, kot so zavodi za zaposlovanje in tržni inšpektorati.

| (m) | Spodbujanje socialne zaščite in vključevanja ter odpravljanje revščine. Cilji ukrepanja na tem področju so: posodobitev sistemov socialne zaščite, da se zagotovi uspešna, učinkovita in primerna zaščita v vseh fazah posameznikovega življenja, spodbujanje prehoda z institucionalnega na družinsko varstvo in varstvo v skupnosti, omogočanje socialnega vključevanja, spodbujanje enakih možnosti ter odprava neenakosti in revščine. Cilji ukrepanja na tem področju se osredotočajo tudi na: vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; in izboljšanje dostopa do cenovno sprejemljivih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, nastanitev, zdravstveno varstvo in osnovne socialne storitve ter dolgotrajna nega, tudi s posodobitvijo sistemov socialne zaščite. |
| --- | --- |

(m)

Spodbujanje socialne zaščite in vključevanja ter odpravljanje revščine. Cilji ukrepanja na tem področju so: posodobitev sistemov socialne zaščite, da se zagotovi uspešna, učinkovita in primerna zaščita v vseh fazah posameznikovega življenja, spodbujanje prehoda z institucionalnega na družinsko varstvo in varstvo v skupnosti, omogočanje socialnega vključevanja, spodbujanje enakih možnosti ter odprava neenakosti in revščine. Cilji ukrepanja na tem področju se osredotočajo tudi na: vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; in izboljšanje dostopa do cenovno sprejemljivih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, nastanitev, zdravstveno varstvo in osnovne socialne storitve ter dolgotrajna nega, tudi s posodobitvijo sistemov socialne zaščite.

| (n) | Spodbujanje pametnega, trajnostnega, vključujočega in varnega prometa, odpravljanje ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah ter krepitev energetske varnosti in diverzifikacije virov energije z vlaganjem v projekte z visoko evropsko dodano vrednostjo. Naložbe bi bilo treba prednostno razvrstiti glede na njihov pomen za povezave vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) z Unijo, čezmejne povezave, ustvarjanje delovnih mest, prispevek k trajnostni mobilnosti, zmanjšanju emisij in okoljskega učinka ter varni mobilnosti v sinergiji z reformami, ki se spodbujajo s Pogodbo o prometni skupnosti. Cilji ukrepanja na področju energije so: povečanje energijske učinkovitosti in trajnostne proizvodnje energije ter diverzifikacija držav dobaviteljic in oskrbovalnih poti. |
| --- | --- |

(n)

Spodbujanje pametnega, trajnostnega, vključujočega in varnega prometa, odpravljanje ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah ter krepitev energetske varnosti in diverzifikacije virov energije z vlaganjem v projekte z visoko evropsko dodano vrednostjo. Naložbe bi bilo treba prednostno razvrstiti glede na njihov pomen za povezave vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) z Unijo, čezmejne povezave, ustvarjanje delovnih mest, prispevek k trajnostni mobilnosti, zmanjšanju emisij in okoljskega učinka ter varni mobilnosti v sinergiji z reformami, ki se spodbujajo s Pogodbo o prometni skupnosti. Cilji ukrepanja na področju energije so: povečanje energijske učinkovitosti in trajnostne proizvodnje energije ter diverzifikacija držav dobaviteljic in oskrbovalnih poti.

| (o) | Izboljšanje okolja zasebnega sektorja in konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP, vključno s pametno specializacijo, kot ključnih spodbujevalcev rasti, ustvarjanja delovnih mest in kohezije. Prednost imajo trajnostni projekti, ki izboljšujejo poslovno okolje. |
| --- | --- |

(o)

Izboljšanje okolja zasebnega sektorja in konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP, vključno s pametno specializacijo, kot ključnih spodbujevalcev rasti, ustvarjanja delovnih mest in kohezije. Prednost imajo trajnostni projekti, ki izboljšujejo poslovno okolje.

| (p) | Izboljšanje dostopa do digitalnih tehnologij in storitev ter krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij z naložbami v digitalno povezljivost, digitalno zaupanje in varnost, digitalna znanja in spretnosti ter podjetništvo, krepitev zmogljivosti na področju raziskovalnih in inovacijskih sistemov ter mobilnost, raziskovalno infrastrukturo in ugodno okolje, pa tudi s spodbujanjem mreženja in sodelovanja. |
| --- | --- |

(p)

Izboljšanje dostopa do digitalnih tehnologij in storitev ter krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij z naložbami v digitalno povezljivost, digitalno zaupanje in varnost, digitalna znanja in spretnosti ter podjetništvo, krepitev zmogljivosti na področju raziskovalnih in inovacijskih sistemov ter mobilnost, raziskovalno infrastrukturo in ugodno okolje, pa tudi s spodbujanjem mreženja in sodelovanja.

| (q) | Prizadevanja za zanesljivo in varno preskrbo s hrano in vodo ter ohranjanje raznovrstnih in uspešno delujočih kmetijskih sistemov v dinamičnih podeželskih skupnostih in na podeželju. |
| --- | --- |

(q)

Prizadevanja za zanesljivo in varno preskrbo s hrano in vodo ter ohranjanje raznovrstnih in uspešno delujočih kmetijskih sistemov v dinamičnih podeželskih skupnostih in na podeželju.

| (r) | Varstvo okolja in izboljšanje kakovosti okolja, obravnavanje degradacije okolja in zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti, spodbujanje ohranjanja in trajnostnega upravljanja kopenskih in morskih ekosistemov ter obnovljivih naravnih virov, vlaganje v kakovost zraka, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostno ravnanje s kemikalijami, spodbujanje učinkovite rabe virov, trajnostne potrošnje in proizvodnje ter podpiranje prehoda na zeleno in krožno gospodarstvo, prispevanje k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, povečanje odpornosti na podnebne spremembe ter spodbujanje upravljanja podnebnih ukrepov in obveščanje o njih ter spodbujanje energijske učinkovitosti. IPA III spodbuja politike, ki podpirajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ki je gospodarno z viri, varno in trajnostno, ter krepijo prožnost ob naravnih nesrečah, pa tudi preprečevanje nesreč, pripravljenost in odzivanje nanje. |
| --- | --- |

(r)

Varstvo okolja in izboljšanje kakovosti okolja, obravnavanje degradacije okolja in zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti, spodbujanje ohranjanja in trajnostnega upravljanja kopenskih in morskih ekosistemov ter obnovljivih naravnih virov, vlaganje v kakovost zraka, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostno ravnanje s kemikalijami, spodbujanje učinkovite rabe virov, trajnostne potrošnje in proizvodnje ter podpiranje prehoda na zeleno in krožno gospodarstvo, prispevanje k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, povečanje odpornosti na podnebne spremembe ter spodbujanje upravljanja podnebnih ukrepov in obveščanje o njih ter spodbujanje energijske učinkovitosti. IPA III spodbuja politike, ki podpirajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ki je gospodarno z viri, varno in trajnostno, ter krepijo prožnost ob naravnih nesrečah, pa tudi preprečevanje nesreč, pripravljenost in odzivanje nanje.

| (s) | Sodelovanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I pri miroljubni uporabi jedrske energije na področju zdravja, kmetijstva in varnosti hrane, ob polnem spoštovanju najvišjih mednarodnih standardov; pa tudi podpiranje ukrepov, s katerimi se obravnavajo posledice za lokalne prebivalce, izpostavljene radiološkim nesrečam, in katerih cilj je izboljšanje življenjskih razmer teh prebivalcev; in spodbujanje upravljanja znanja, usposabljanja in izobraževanja na jedrskem področju. Navedene dejavnosti so po potrebi skladne z dejavnostmi iz evropskega instrumenta za jedrsko varnost in Uredbo (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(s)

Sodelovanje z upravičenkami s seznama iz Priloge I pri miroljubni uporabi jedrske energije na področju zdravja, kmetijstva in varnosti hrane, ob polnem spoštovanju najvišjih mednarodnih standardov; pa tudi podpiranje ukrepov, s katerimi se obravnavajo posledice za lokalne prebivalce, izpostavljene radiološkim nesrečam, in katerih cilj je izboljšanje življenjskih razmer teh prebivalcev; in spodbujanje upravljanja znanja, usposabljanja in izobraževanja na jedrskem področju. Navedene dejavnosti so po potrebi skladne z dejavnostmi iz evropskega instrumenta za jedrsko varnost in Uredbo (EU) 2021/947.

| (t) | Povečanje sposobnosti agroživilskega in ribiškega sektorja za obvladovanje pritiska konkurence in tržnih sil ter za postopno uskladitev s pravili in standardi Unije, in sicer ob uresničevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih ciljev pri uravnoteženem teritorialnem razvoju podeželskih območij. |
| --- | --- |

(t)

Povečanje sposobnosti agroživilskega in ribiškega sektorja za obvladovanje pritiska konkurence in tržnih sil ter za postopno uskladitev s pravili in standardi Unije, in sicer ob uresničevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih ciljev pri uravnoteženem teritorialnem razvoju podeželskih območij.

---

PRILOGA III

TEMATSKE PREDNOSTNE NALOGE PRI ZAGOTAVLJANJU POMOČI ZA ČEZMEJNO SODELOVANJE MED UPRAVIČENKAMI S SEZNAMA IZ PRILOGE I

Z namenom spodbujanja dobrih sosedskih odnosov, pospešitve povezovanja Unije in spodbujanja družbeno-gospodarskega razvoja je lahko pomoč za čezmejno sodelovanje po potrebi namenjena naslednjim tematskim prednostnim nalogam:

| (a) | spodbujanju čezmejnega zaposlovanja, mobilnosti delovne sile ter socialne in kulturne vključenosti, med drugim s: povezovanjem čezmejnih trgov dela, vključno s čezmejno mobilnostjo; skupnimi lokalnimi pobudami za zaposlovanje; storitvami obveščanja in svetovanja ter skupnim usposabljanjem; enakostjo spolov; enakimi možnostmi; vključevanjem priseljenskih skupnosti in ranljivih skupin; naložbami v javne zavode za zaposlovanje ter podpiranjem naložb v javno zdravje in socialne storitve; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju čezmejnega zaposlovanja, mobilnosti delovne sile ter socialne in kulturne vključenosti, med drugim s: povezovanjem čezmejnih trgov dela, vključno s čezmejno mobilnostjo; skupnimi lokalnimi pobudami za zaposlovanje; storitvami obveščanja in svetovanja ter skupnim usposabljanjem; enakostjo spolov; enakimi možnostmi; vključevanjem priseljenskih skupnosti in ranljivih skupin; naložbami v javne zavode za zaposlovanje ter podpiranjem naložb v javno zdravje in socialne storitve;

| (b) | varstvu okolja ter spodbujanju prilagajanja podnebnim spremembam in njihove blažitve, preprečevanju in obvladovanju tveganja, med drugim s: skupnimi ukrepi za varovanje okolja; spodbujanjem trajnostne rabe naravnih virov, usklajenega pomorskega prostorskega načrtovanja, učinkovite rabe virov in krožnega gospodarstva, rabe obnovljivih virov energije ter prehoda na varno in trajnostno nizkoogljično zeleno gospodarstvo; izboljšanjem kakovosti zraka in vode, med drugim z izboljšanjem usklajenosti z evropskimi okoljskimi standardi, ter gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki; spodbujanjem naložb za obvladovanje specifičnih tveganj; zagotavljanjem prožnosti ob naravnih nesrečah in preprečevanjem nesreč ter pripravljenostjo in odzivanjem nanje; in spodbujanjem in krepitvijo mednarodnega usklajevanja glede čezmejnih rek; |
| --- | --- |

(b)

varstvu okolja ter spodbujanju prilagajanja podnebnim spremembam in njihove blažitve, preprečevanju in obvladovanju tveganja, med drugim s: skupnimi ukrepi za varovanje okolja; spodbujanjem trajnostne rabe naravnih virov, usklajenega pomorskega prostorskega načrtovanja, učinkovite rabe virov in krožnega gospodarstva, rabe obnovljivih virov energije ter prehoda na varno in trajnostno nizkoogljično zeleno gospodarstvo; izboljšanjem kakovosti zraka in vode, med drugim z izboljšanjem usklajenosti z evropskimi okoljskimi standardi, ter gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki; spodbujanjem naložb za obvladovanje specifičnih tveganj; zagotavljanjem prožnosti ob naravnih nesrečah in preprečevanjem nesreč ter pripravljenostjo in odzivanjem nanje; in spodbujanjem in krepitvijo mednarodnega usklajevanja glede čezmejnih rek;

| (c) | spodbujanju trajnostnega prometa in izboljšanju javnih infrastruktur, med drugim z zmanjšanjem izoliranosti po zaslugi boljšega dostopa do prometnih in digitalnih omrežij in storitev, ter vlaganju v čezmejne sisteme in objekte za ravnanje z vodami, odpadki in energijo; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju trajnostnega prometa in izboljšanju javnih infrastruktur, med drugim z zmanjšanjem izoliranosti po zaslugi boljšega dostopa do prometnih in digitalnih omrežij in storitev, ter vlaganju v čezmejne sisteme in objekte za ravnanje z vodami, odpadki in energijo;

| (d) | spodbujanju digitalnega gospodarstva in družbe, med drugim s širjenjem digitalne povezljivosti ter razvojem storitev e-uprave, digitalnega zaupanja in varnosti, digitalnih spretnosti in znanj ter podjetništva; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanju digitalnega gospodarstva in družbe, med drugim s širjenjem digitalne povezljivosti ter razvojem storitev e-uprave, digitalnega zaupanja in varnosti, digitalnih spretnosti in znanj ter podjetništva;

| (e) | spodbujanju turizma, zlasti trajnostnega turizma, ter ohranjanju in spodbujanju kulturne in naravne dediščine; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanju turizma, zlasti trajnostnega turizma, ter ohranjanju in spodbujanju kulturne in naravne dediščine;

| (f) | vlaganju v mlade, šport, izobraževanje ter znanje in spretnosti, med drugim z razvojem in izvajanjem skupnih programov na področju izobraževanja, poklicnega in drugega usposabljanja ter infrastrukture za podporo skupnim mladinskim dejavnostim; |
| --- | --- |

(f)

vlaganju v mlade, šport, izobraževanje ter znanje in spretnosti, med drugim z razvojem in izvajanjem skupnih programov na področju izobraževanja, poklicnega in drugega usposabljanja ter infrastrukture za podporo skupnim mladinskim dejavnostim;

| (g) | spodbujanju lokalnega in regionalnega upravljanja ter krepitvi načrtovalnih in upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanju lokalnega in regionalnega upravljanja ter krepitvi načrtovalnih in upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih organov;

| (h) | spodbujanju čezmejnih pobud, ki prispevajo k spravi in tranzicijski pravičnosti (kot je RECOM); |
| --- | --- |

(h)

spodbujanju čezmejnih pobud, ki prispevajo k spravi in tranzicijski pravičnosti (kot je RECOM);

| (i) | krepitvi konkurenčnosti, poslovnega okolja ter razvoja MSP, trgovine in naložb, med drugim s spodbujanjem in podpiranjem podjetništva, zlasti kar zadeva MSP, ter z razvojem lokalnih čezmejnih trgov in internacionalizacijo, kar naj bi prispevalo tudi k skupnemu regionalnemu trgu; |
| --- | --- |

(i)

krepitvi konkurenčnosti, poslovnega okolja ter razvoja MSP, trgovine in naložb, med drugim s spodbujanjem in podpiranjem podjetništva, zlasti kar zadeva MSP, ter z razvojem lokalnih čezmejnih trgov in internacionalizacijo, kar naj bi prispevalo tudi k skupnemu regionalnemu trgu;

| (j) | krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja, inovacij ter digitalnih tehnologij, med drugim s spodbujanjem mobilnosti in s skupno rabo človeških virov in objektov za raziskave in tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

(j)

krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja, inovacij ter digitalnih tehnologij, med drugim s spodbujanjem mobilnosti in s skupno rabo človeških virov in objektov za raziskave in tehnološki razvoj.

---

PRILOGA IV

SEZNAM KLJUČNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI

Naslednji seznam ključnih kazalnikov uspešnosti se uporablja kot pomoč pri merjenju napredka in, kadar je to ustrezno, pripravljenosti upravičenk s seznama iz Priloge I ter prispevka Unije k doseganju specifičnih ciljev IPA III:

| 1. | Sestavljeni kazalnik (1) političnih meril (vir: Evropska komisija). |
| --- | --- |

1.

Sestavljeni kazalnik (1) političnih meril (vir: Evropska komisija).

| 2. | Odnos do EU: odstotek prebivalstva s pozitivnim splošnim odnosom do EU (vir: Evropska komisija/delegacije EU). |
| --- | --- |

2.

Odnos do EU: odstotek prebivalstva s pozitivnim splošnim odnosom do EU (vir: Evropska komisija/delegacije EU).

| 3. | Sestavljeni kazalnik usklajevanja s pravnim redom Unije (vir: Evropska komisija). |
| --- | --- |

3.

Sestavljeni kazalnik usklajevanja s pravnim redom Unije (vir: Evropska komisija).

| 4. | Sestavljeni kazalnik ekonomskih meril (vir: Evropska komisija). |
| --- | --- |

4.

Sestavljeni kazalnik ekonomskih meril (vir: Evropska komisija).

| 5. | Odhodki za socialno zaščito, izraženi v % BDP (vir: Eurostat) in stopnja zaposlenosti oseb med 20 in 64 letom starosti ter spremembe Ginijevega koeficienta upravičenke skozi čas (vir: Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Odhodki za socialno zaščito, izraženi v % BDP (vir: Eurostat) in stopnja zaposlenosti oseb med 20 in 64 letom starosti ter spremembe Ginijevega koeficienta upravičenke skozi čas (vir: Eurostat).

| 6. | Digitalna znanja in spretnosti (vir: Eurostat). |
| --- | --- |

6.

Digitalna znanja in spretnosti (vir: Eurostat).

| 7. | Enostavnost poslovanja (vir: Svetovna banka). |
| --- | --- |

7.

Enostavnost poslovanja (vir: Svetovna banka).

| 8. | Energijska intenzivnost, merjena v smislu primarne energije in BDP (vir: Eurostat). Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije, v odstotkih (vir: Eurostat). |
| --- | --- |

8.

Energijska intenzivnost, merjena v smislu primarne energije in BDP (vir: Eurostat). Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije, v odstotkih (vir: Eurostat).

| 9. | Preprečitev nastanka emisij toplogrednih plinov (ton ekvivalenta CO2) ob podpori IPA III (vir: Evropska komisija). Koncentracije PM 10 v primerjavi z dnevno mejno vrednostjo EU (50 μg/m3) (vir: Evropska agencija za okolje). |
| --- | --- |

9.

Preprečitev nastanka emisij toplogrednih plinov (ton ekvivalenta CO2) ob podpori IPA III (vir: Evropska komisija). Koncentracije PM 10 v primerjavi z dnevno mejno vrednostjo EU (50 μg/m3) (vir: Evropska agencija za okolje).

| 10. | Območje morskih, kopenskih in sladkovodnih ekosistemov, ki so (a) zavarovani, (b) se trajnostno upravljajo s podporo IPA III. |
| --- | --- |

10.

Območje morskih, kopenskih in sladkovodnih ekosistemov, ki so (a) zavarovani, (b) se trajnostno upravljajo s podporo IPA III.

| 11. | Dobri sosedski odnosi, kot je število vzpostavljenih, formaliziranih in izvedenih čezmejnih partnerstev, odstotek trgovine znotraj regije glede na BDP (vir: nacionalni statistični podatki, Svet za regionalno sodelovanje), število oseb ki prečkajo mejo/dan, število vozil za prevoz blaga, ki prečkajo mejo vsak dan (2) (vir: prometni observatorij). |
| --- | --- |

11.

Dobri sosedski odnosi, kot je število vzpostavljenih, formaliziranih in izvedenih čezmejnih partnerstev, odstotek trgovine znotraj regije glede na BDP (vir: nacionalni statistični podatki, Svet za regionalno sodelovanje), število oseb ki prečkajo mejo/dan, število vozil za prevoz blaga, ki prečkajo mejo vsak dan (2) (vir: prometni observatorij).

Kazalniki bodo razčlenjeni po spolu in starosti, kadar je to ustrezno in izvedljivo ter so za to na voljo podatki.

---

(1)  Kazalnik vključuje 5 elementov:

| — | delovanje sodstva, |
| --- | --- |

—

delovanje sodstva,

| — | boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

boj proti korupciji,

| — | boj proti organiziranemu kriminalu, |
| --- | --- |

—

boj proti organiziranemu kriminalu,

| — | svobodo izražanja (ki je element temeljnih pravic), |
| --- | --- |

—

svobodo izražanja (ki je element temeljnih pravic),

| — | reformo javne uprave. |
| --- | --- |

—

reformo javne uprave.

(2)  Podatki o slednjih bodo na voljo šele od leta 2023.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/27

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1530

z dne 12. julija 2021

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (1) ter zlasti člena 4(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Uredbi (EU) 2021/947 določa področja sodelovanja za geografske programe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Uredbi (EU) 2021/947 določa področja sodelovanja za geografske programe.

| (2) | Geografske programe bi bilo treba nadalje razviti z dodatnimi določbami, ki bi dopolnjevale Uredbo (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(2)

Geografske programe bi bilo treba nadalje razviti z dodatnimi določbami, ki bi dopolnjevale Uredbo (EU) 2021/947.

| (3) | Na podlagi področij sodelovanja iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/947 bi bilo treba določiti specifične cilje in prednostna področja sodelovanja za južno sosedstvo, vzhodno sosedstvo, zahodno Afriko, vzhodno in osrednjo Afriko, južno Afriko in Indijski ocean, Bližnji vzhod, srednjo Azijo, južno Azijo, severno in jugovzhodno Azijo, Pacifik, Ameriki in Karibe. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi področij sodelovanja iz Priloge II k Uredbi (EU) 2021/947 bi bilo treba določiti specifične cilje in prednostna področja sodelovanja za južno sosedstvo, vzhodno sosedstvo, zahodno Afriko, vzhodno in osrednjo Afriko, južno Afriko in Indijski ocean, Bližnji vzhod, srednjo Azijo, južno Azijo, severno in jugovzhodno Azijo, Pacifik, Ameriki in Karibe.

| (4) | Na podlagi načel programskega načrtovanja geografskih programov iz člena 13 Uredbe (EU) 2021/947 bi bilo treba določiti okvirne finančne dodelitve za podregije zahodne Afrike, vzhodne in osrednje Afrike, južne Afrike in Indijskega oceana. Za geografske regije, naštete v Uredbi (EU) 2021/947, bi bilo treba določiti tematske cilje – |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi načel programskega načrtovanja geografskih programov iz člena 13 Uredbe (EU) 2021/947 bi bilo treba določiti okvirne finančne dodelitve za podregije zahodne Afrike, vzhodne in osrednje Afrike, južne Afrike in Indijskega oceana. Za geografske regije, naštete v Uredbi (EU) 2021/947, bi bilo treba določiti tematske cilje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k tej uredbi so na podlagi področij sodelovanja, naštetih v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/947, določeni specifični cilji in prednostna področja sodelovanja za južno sosedstvo, vzhodno sosedstvo, zahodno Afriko, vzhodno in osrednjo Afriko, južno Afriko in Indijski ocean, Bližnji vzhod, srednjo Azijo, južno Azijo, severno in jugovzhodno Azijo, Pacifik, Ameriki in Karibe.

Člen 2

Okvirne finančne dodelitve za podregije zahodne Afrike, vzhodne in osrednje Afrike, južne Afrike in Indijskega oceana znašajo:

| (a) | 11 672 000 000 EUR za zahodno Afriko; |
| --- | --- |

(a)

11 672 000 000 EUR za zahodno Afriko;

| (b) | 11 381 000 000 EUR za vzhodno in osrednjo Afriko; |
| --- | --- |

(b)

11 381 000 000 EUR za vzhodno in osrednjo Afriko;

| (c) | 6 128 000 000 EUR za južno Afriko in Indijski ocean. |
| --- | --- |

(c)

6 128 000 000 EUR za južno Afriko in Indijski ocean.

Člen 3

Tematski cilji za geografske programe so:

| (a) | najmanj 15 % za človekove pravice, demokracijo in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

(a)

najmanj 15 % za človekove pravice, demokracijo in dobro upravljanje;

| (b) | najmanj 45 % za vključujočo in trajnostno rast za človekov razvoj. |
| --- | --- |

(b)

najmanj 45 % za vključujočo in trajnostno rast za človekov razvoj.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

1

---

PRILOGA

Specifični cilji in prednostna področja sodelovanja po podregiji na podlagi področij sodelovanja, naštetih v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/947, so:

I.   JUŽNO SOSEDSTVO

(1)   Podpiranje človekovega razvoja, dobrega upravljanja in pravne države ter enakosti spolov:

| (a) | spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbujanje enakosti in opolnomočenja žensk, demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, reforme pravosodja in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbujanje enakosti in opolnomočenja žensk, demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, reforme pravosodja in boja proti korupciji;

| (b) | krepitev javnih institucij in sistemov upravljanja; povečanje preglednosti in prevzemanja odgovornosti; podpiranje socialne kohezije; spodbujanje vključevanja civilne družbe ter prostora za državljane, nedržavne akterje in neodvisne medije; podpiranje boja proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

(b)

krepitev javnih institucij in sistemov upravljanja; povečanje preglednosti in prevzemanja odgovornosti; podpiranje socialne kohezije; spodbujanje vključevanja civilne družbe ter prostora za državljane, nedržavne akterje in neodvisne medije; podpiranje boja proti dezinformacijam;

| (c) | izboljšanje dostopa do izobraževanja in njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; opolnomočenje mladih; krepitev sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje dostopa do izobraževanja in njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; opolnomočenje mladih; krepitev sistemov zdravstvenega varstva;

| (d) | podpiranje preglednega in učinkovitega upravljanja javnih financ, mobilizacije domačih prihodkov in gospodarskega upravljanja. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje preglednega in učinkovitega upravljanja javnih financ, mobilizacije domačih prihodkov in gospodarskega upravljanja.

(2)   Krepitev odpornosti, povečanje blaginje in zavzemanje za digitalno preobrazbo:

| (a) | podpiranje podjetništva in razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje dostopa do finančnih sredstev in digitalizacije podjetij; spodbujanje dostojne zaposlitve; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje podjetništva in razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje dostopa do finančnih sredstev in digitalizacije podjetij; spodbujanje dostojne zaposlitve;

| (b) | podpiranje trgovine in naložb, trajnostnih vrednostnih verig, povezljivosti, gospodarskega povezovanja in diverzifikacije; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje trgovine in naložb, trajnostnih vrednostnih verig, povezljivosti, gospodarskega povezovanja in diverzifikacije;

| (c) | podpiranje razvoja sodobnih in pravičnih sistemov varovanja zdravja in socialne zaščite ter spodbujanje dostojne zaposlitve; podpiranje odpornosti prebivalstva z razvojem dostopnih javnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje razvoja sodobnih in pravičnih sistemov varovanja zdravja in socialne zaščite ter spodbujanje dostojne zaposlitve; podpiranje odpornosti prebivalstva z razvojem dostopnih javnih storitev;

| (d) | podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti ter razvoj sodobnih sistemov upravljanja in varstva podatkov; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti ter razvoj sodobnih sistemov upravljanja in varstva podatkov; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti.

(3)   Podpiranje zelenega prehoda, krepitev odpornosti proti podnebnim spremembam, energetskega prehoda in energetske varnosti ter varstvo okolja:

| (a) | izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam in zmogljivosti za blažitev njihovih posledic; prispevanje k spodbujanju naložb, ki so odporne proti podnebnim spremembam, in politik trajnostnega financiranja za prehod na zeleno rast; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam in zmogljivosti za blažitev njihovih posledic; prispevanje k spodbujanju naložb, ki so odporne proti podnebnim spremembam, in politik trajnostnega financiranja za prehod na zeleno rast;

| (b) | podpiranje prehoda na modele nizkoemisijskega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva ter spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva; podpiranje energetskega prehoda in spodbujanje energetske varnosti; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje prehoda na modele nizkoemisijskega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva ter spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva; podpiranje energetskega prehoda in spodbujanje energetske varnosti;

| (c) | spodbujanje učinkovite rabe virov, boja proti onesnaževanju, ohranjanja in obnove biotske raznovrstnosti ter prehoda na trajnostne prehranske sisteme, pa tudi spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje učinkovite rabe virov, boja proti onesnaževanju, ohranjanja in obnove biotske raznovrstnosti ter prehoda na trajnostne prehranske sisteme, pa tudi spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim.

(4)   Sodelovanje na področju miru in varnosti:

| (a) | podpiranje in spodbujanje miru, preprečevanja konfliktov in prizadevanj za spravo; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje in spodbujanje miru, preprečevanja konfliktov in prizadevanj za spravo;

| (b) | krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja financiranja terorizma in pranja denarja, boja proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu, boja proti organiziranemu kriminalu, kazenskega pregona ter obravnavanja kibernetske varnosti, kibernetske kriminalitete in hibridnih groženj; |
| --- | --- |

(b)

krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja financiranja terorizma in pranja denarja, boja proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu, boja proti organiziranemu kriminalu, kazenskega pregona ter obravnavanja kibernetske varnosti, kibernetske kriminalitete in hibridnih groženj;

| (c) | podpiranje pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč;

| (d) | krepitev pomorske varnosti. |
| --- | --- |

(d)

krepitev pomorske varnosti.

(5)   Krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij, mobilnosti in prisilnega razseljevanja:

| (a) | krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij in prisilnega razseljevanja; krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju migracij in prisilnega razseljevanja vzdolž ključnih migracijskih poti; |
| --- | --- |

(a)

krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij in prisilnega razseljevanja; krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju migracij in prisilnega razseljevanja vzdolž ključnih migracijskih poti;

| (b) | krepitev vseh vidikov upravljanja migracij in azila; krepitev upravljanja meja; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov, pa tudi odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitev vseh vidikov upravljanja migracij in azila; krepitev upravljanja meja; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov, pa tudi odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja;

| (c) | podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti;

| (d) | prispevanje k zagotavljanju mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva. |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k zagotavljanju mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva.

(6)   Krepitev regionalnega, podregionalnega in medregionalnega sodelovanja:

| (a) | podpiranje Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje Unije za Sredozemlje;

| (b) | krepitev sodelovanja z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi akterji in organizacijami; |
| --- | --- |

(b)

krepitev sodelovanja z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi akterji in organizacijami;

| (c) | krepitev sodelovanja med severno in podsaharsko Afriko na izbranih področjih. |
| --- | --- |

(c)

krepitev sodelovanja med severno in podsaharsko Afriko na izbranih področjih.

II.   VZHODNO SOSEDSTVO

(1)   Vlaganje v odporna, trajnostna in celostna gospodarstva in trajnostno povezljivost:

| (a) | povečanje trgovine med partnerskimi državami in z EU; spodbujanje nadaljnjega vključevanja v vrednostne verige EU; spodbujanje dostojne zaposlitve; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(a)

povečanje trgovine med partnerskimi državami in z EU; spodbujanje nadaljnjega vključevanja v vrednostne verige EU; spodbujanje dostojne zaposlitve; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig;

| (b) | izboljšanje poslovnega okolja; krepitev ekosistema za zagonska podjetja in povečanje/diverzifikacija dostopa do finančnih sredstev za MSP; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje poslovnega okolja; krepitev ekosistema za zagonska podjetja in povečanje/diverzifikacija dostopa do finančnih sredstev za MSP;

| (c) | krepitev trajnostnega cestnega in pomorskega prometa; spodbujanje pametne in trajnostne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

(c)

krepitev trajnostnega cestnega in pomorskega prometa; spodbujanje pametne in trajnostne mobilnosti v mestih;

| (d) | spodbujanje kakovostnega izobraževanja na vseh ravneh; krepitev raziskovalne zmogljivosti in zmogljivosti za prenos tehnologije; krepitev znanj in spretnosti za izboljšanje zaposljivosti. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje kakovostnega izobraževanja na vseh ravneh; krepitev raziskovalne zmogljivosti in zmogljivosti za prenos tehnologije; krepitev znanj in spretnosti za izboljšanje zaposljivosti.

(2)   Vlaganje v demokracijo, dobro upravljanje, mir in varnost, pravno državo in pravosodje:

| (a) | podpiranje demokracije, miru in dobrega upravljanja, človekovih pravic, svobode izražanja in združevanja ter svobode in neodvisnosti medijev; spodbujanje neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema; krepitev sodelovanja pri preprečevanju hibridnih groženj in dezinformacij, zagotavljanju kibernetske varnosti ter na področju boja proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje demokracije, miru in dobrega upravljanja, človekovih pravic, svobode izražanja in združevanja ter svobode in neodvisnosti medijev; spodbujanje neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema; krepitev sodelovanja pri preprečevanju hibridnih groženj in dezinformacij, zagotavljanju kibernetske varnosti ter na področju boja proti kibernetski kriminaliteti;

| (b) | podpiranje reforme javne uprave in e-uprave; spodbujanje spletnih javnih storitev; boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje reforme javne uprave in e-uprave; spodbujanje spletnih javnih storitev; boj proti korupciji;

| (c) | podpiranje uravnoteženega teritorialnega razvoja in procesov reforme decentralizacije; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje uravnoteženega teritorialnega razvoja in procesov reforme decentralizacije;

| (d) | podpiranje gradnje miru, preprečevanja in reševanja sporov in konfliktov z miroljubnimi prizadevanji in načini ter vzpostavitev in/ali izvajanje sistemov zgodnjega opozarjanja; krepitev regionalne varnosti, varnosti v pomorskem prometu in pomorske varnosti; krepitev varnosti z bojem proti organiziranemu kriminalu in spodbujanjem integriranega upravljanja meja. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje gradnje miru, preprečevanja in reševanja sporov in konfliktov z miroljubnimi prizadevanji in načini ter vzpostavitev in/ali izvajanje sistemov zgodnjega opozarjanja; krepitev regionalne varnosti, varnosti v pomorskem prometu in pomorske varnosti; krepitev varnosti z bojem proti organiziranemu kriminalu in spodbujanjem integriranega upravljanja meja.

(3)   Vlaganje v trajnostno energijo, razogljičenje, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter okoljsko odpornost:

| (a) | vlaganje v energetsko povezljivost in močnejše čezmejne in medregionalne priključitve za omrežje ob hkratnem podpiranju energijske učinkovitosti, prilagodljivosti na področju energije in energetske varnosti ter spodbujanju večje uporabe trajnostne energije; |
| --- | --- |

(a)

vlaganje v energetsko povezljivost in močnejše čezmejne in medregionalne priključitve za omrežje ob hkratnem podpiranju energijske učinkovitosti, prilagodljivosti na področju energije in energetske varnosti ter spodbujanju večje uporabe trajnostne energije;

| (b) | izboljšanje kakovosti zraka, spodbujanje boja proti onesnaževanju, ozelenitev mestnih območij in izboljšanje ravnanja z odpadki ob hkratni krepitvi biotske raznovrstnosti, podpiranje prehoda na trajnostne prehranske sisteme ter modernizacija oskrbe z vodo in sanitarnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti zraka, spodbujanje boja proti onesnaževanju, ozelenitev mestnih območij in izboljšanje ravnanja z odpadki ob hkratni krepitvi biotske raznovrstnosti, podpiranje prehoda na trajnostne prehranske sisteme ter modernizacija oskrbe z vodo in sanitarnih storitev;

| (c) | spodbujanje nizkoemisijskega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva; krepitev podnebnih politik; razvijanje in krepitev modrega gospodarstva; povečanje zelenih naložb; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje nizkoemisijskega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva; krepitev podnebnih politik; razvijanje in krepitev modrega gospodarstva; povečanje zelenih naložb;

| (d) | vlaganje v zdravstveno odpornost in nadgradnja zdravstvenih sistemov ter podpiranje pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč, vključno z zmanjševanjem kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj. |
| --- | --- |

(d)

vlaganje v zdravstveno odpornost in nadgradnja zdravstvenih sistemov ter podpiranje pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč, vključno z zmanjševanjem kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj.

(4)   Vlaganje v odporno digitalno preobrazbo:

| (a) | podpiranje razvoja digitalne infrastrukture in e-storitev z boljšim digitalnim upravljanjem ter boljšimi okviri in platformami interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje razvoja digitalne infrastrukture in e-storitev z boljšim digitalnim upravljanjem ter boljšimi okviri in platformami interoperabilnosti;

| (b) | krepitev digitalnih spretnosti in znanj; spodbujanje digitalnih inovacij in visokozmogljivostnih digitalnih zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

krepitev digitalnih spretnosti in znanj; spodbujanje digitalnih inovacij in visokozmogljivostnih digitalnih zagonskih podjetij;

| (c) | spodbujanje čezmejnega e-trgovanja in digitalnih koridorjev med partnerskimi državami in EU; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje čezmejnega e-trgovanja in digitalnih koridorjev med partnerskimi državami in EU;

| (d) | krepitev kibernetske odpornosti. |
| --- | --- |

(d)

krepitev kibernetske odpornosti.

(5)   Vlaganje v odporne, vključujoče, spolno enakostne in raznolike družbe:

| (a) | krepitev zmogljivosti in opolnomočenje organizacij civilne družbe na regionalni in lokalni ravni, vključno z mladinskimi organizacijami; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti in opolnomočenje organizacij civilne družbe na regionalni in lokalni ravni, vključno z mladinskimi organizacijami;

| (b) | varovanje človekovih pravic; spodbujanje enakosti spolov na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

(b)

varovanje človekovih pravic; spodbujanje enakosti spolov na vseh področjih politike;

| (c) | povečanje sodelovanja državljanov, zlasti med mladimi, z demokratičnimi in gospodarskimi reformami; spodbujanje okoljske in digitalne ozaveščenosti. |
| --- | --- |

(c)

povečanje sodelovanja državljanov, zlasti med mladimi, z demokratičnimi in gospodarskimi reformami; spodbujanje okoljske in digitalne ozaveščenosti.

III.   ZAHODNA AFRIKA

(1)   Spodbujanje stabilizacije, varnosti, demokratičnega prehoda, dobrega upravljanja in človekovih pravic:

| (a) | spodbujanje stabilizacije, miru in varnosti na kopnem in morju z demokratičnim prehodom, dobrim upravljanjem, bojem proti nekaznovanju in reformo varnostnega sektorja; krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja radikalizacije in nasilnega ekstremizma ter boja proti njima; spodbujanje dialoga, preprečevanja konfliktov, sprave in državotvornosti; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje stabilizacije, miru in varnosti na kopnem in morju z demokratičnim prehodom, dobrim upravljanjem, bojem proti nekaznovanju in reformo varnostnega sektorja; krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja radikalizacije in nasilnega ekstremizma ter boja proti njima; spodbujanje dialoga, preprečevanja konfliktov, sprave in državotvornosti;

| (b) | spodbujanje demokratičnega upravljanja in pravne države, preglednosti in boja proti korupciji; spodbujanje nadzora in prevzemanja odgovornosti ter neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje demokratičnega upravljanja in pravne države, preglednosti in boja proti korupciji; spodbujanje nadzora in prevzemanja odgovornosti ter neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema;

| (c) | krepitev institucij državne in lokalne oblasti ter njihove učinkovite prisotnosti na celotnem ozemlju in v vsej civilni družbi; |
| --- | --- |

(c)

krepitev institucij državne in lokalne oblasti ter njihove učinkovite prisotnosti na celotnem ozemlju in v vsej civilni družbi;

| (d) | spodbujanje načela enakosti in nediskriminacije; spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje načela enakosti in nediskriminacije; spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava.

(2)   Podpiranje vključujoče in trajnostne rasti, spodbujanje dostojnih delovnih mest in izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, naložbenega okolja in digitalizacije podjetij ter preglednosti in učinkovitosti javnih financ; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, naložbenega okolja in digitalizacije podjetij ter preglednosti in učinkovitosti javnih financ; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev;

| (b) | podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti, ekonomskega vključevanja, trgovine in izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; krepitev lokalnih in regionalnih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti, ekonomskega vključevanja, trgovine in izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; krepitev lokalnih in regionalnih vrednostnih verig;

| (c) | podpiranje razvijanja znanj in spretnosti, ustvarjanja dostojnih delovnih mest ter raziskav in inovacij; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje razvijanja znanj in spretnosti, ustvarjanja dostojnih delovnih mest ter raziskav in inovacij; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig;

| (d) | krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(d)

krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva.

(3)   Krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij, mobilnosti in prisilnega razseljevanja ter odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja:

| (a) | krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju migracij in prisilnega razseljevanja vzdolž ključnih migracijskih poti; |
| --- | --- |

(a)

krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju migracij in prisilnega razseljevanja vzdolž ključnih migracijskih poti;

| (b) | krepitev upravljanja in obvladovanja migracij ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov, |
| --- | --- |

(b)

krepitev upravljanja in obvladovanja migracij ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov,

| (c) | podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti;

| (d) | zaščita ranljivih migrantov, beguncev in notranje razseljenih oseb; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi; zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; zagotavljanje mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva. |
| --- | --- |

(d)

zaščita ranljivih migrantov, beguncev in notranje razseljenih oseb; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi; zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; zagotavljanje mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva.

(4)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | spodbujanje dostopa do trajnostne energije in energijske učinkovitosti; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dostopa do trajnostne energije in energijske učinkovitosti; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam;

| (b) | podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč;

| (c) | spodbujanje celostnega krajinskega pristopa za pametno in odporno kmetijstvo/hrano in prehransko varnost, trajnostnega upravljanja naravnih virov, trajnostnega ribištva in akvakulture ter prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje celostnega krajinskega pristopa za pametno in odporno kmetijstvo/hrano in prehransko varnost, trajnostnega upravljanja naravnih virov, trajnostnega ribištva in akvakulture ter prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic;

| (d) | spodbujanje varstva okolja, ohranjanja biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva ter trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje varstva okolja, ohranjanja biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva ter trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim.

(5)   Spodbujanje človekovega razvoja in enakosti spolov:

| (a) | podpiranje večjega dostopa do odpornih zdravstvenih storitev in prehrane ter izboljšanja njihove kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje večjega dostopa do odpornih zdravstvenih storitev in prehrane ter izboljšanja njihove kakovosti;

| (b) | podpiranje večjega dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah in izboljšanja njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje večjega dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah in izboljšanja njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj;

| (c) | spodbujanje socialnega vključevanja ter sistemov socialne zaščite in socialne varnosti; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje socialnega vključevanja ter sistemov socialne zaščite in socialne varnosti;

| (d) | podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike.

(6)   Krepitev partnerstev:

| (a) | spodbujanje regionalnega povezovanja, povezljivosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje regionalnega povezovanja, povezljivosti in sodelovanja;

| (b) | spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi;

| (c) | spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja.

IV.   VZHODNA IN OSREDNJA AFRIKA

(1)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, varstva okolja in ohranjanja biotske raznovrstnosti v okviru pristopa h kopenski in morski krajini; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, varstva okolja in ohranjanja biotske raznovrstnosti v okviru pristopa h kopenski in morski krajini;

| (b) | podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter pripravljenosti na nesreče in obvladovanja tveganja nesreč;

| (c) | spodbujanje dostopa do energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje dostopa do energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam;

| (d) | podpiranje trajnostne prehranske varnosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje trajnostne prehranske varnosti.

(2)   Spodbujanje stabilizacije, varnosti, demokracije in demokratičnega prehoda, dobrega upravljanja in človekovih pravic:

| (a) | spodbujanje miru in varnosti, stabilnosti, demokracije, miroljubnega demokratičnega prehoda, pravne države, reforme varnostnega sektorja, sprave in preprečevanja konfliktov; krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja radikalizacije in nasilnega ekstremizma ter boja proti njima; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje miru in varnosti, stabilnosti, demokracije, miroljubnega demokratičnega prehoda, pravne države, reforme varnostnega sektorja, sprave in preprečevanja konfliktov; krepitev sodelovanja na področju boja proti terorizmu, preprečevanja radikalizacije in nasilnega ekstremizma ter boja proti njima;

| (b) | podpiranje demokratičnega upravljanja, preglednosti in nadzora ter boja proti korupciji; spodbujanje neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje demokratičnega upravljanja, preglednosti in nadzora ter boja proti korupciji; spodbujanje neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema;

| (c) | spodbujanje spoštovanja človekovih pravic ter načela enakosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje spoštovanja človekovih pravic ter načela enakosti in nediskriminacije.

(3)   Podpiranje vključujoče in trajnostne rasti, spodbujanje dostojnih delovnih mest in izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, digitalizacije podjetij in naložbenega okolja; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, digitalizacije podjetij in naložbenega okolja; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev;

| (b) | podpiranje gospodarskega povezovanja in trgovine, vključno s trajnostno infrastrukturo in povezljivostjo; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje gospodarskega povezovanja in trgovine, vključno s trajnostno infrastrukturo in povezljivostjo;

| (c) | podpiranje razvijanja znanj in spretnosti, ustvarjanja dostojnih delovnih mest ter raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje razvijanja znanj in spretnosti, ustvarjanja dostojnih delovnih mest ter raziskav in inovacij;

| (d) | krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(d)

krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva.

(4)   Spodbujanje človekovega razvoja in enakosti spolov:

| (a) | podpiranje večjega dostopa do odpornih zdravstvenih in socialnih storitev ter prehrane in izboljšanja njihove kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje večjega dostopa do odpornih zdravstvenih in socialnih storitev ter prehrane in izboljšanja njihove kakovosti;

| (b) | podpiranje večjega dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah ter njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje večjega dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah ter njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj;

| (c) | spodbujanje socialnega vključevanja in boj proti neenakostim; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje socialnega vključevanja in boj proti neenakostim;

| (d) | podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike.

(5)   Krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij, mobilnosti in prisilnega razseljevanja ter odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja:

| (a) | krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju različnih vidikov migracij in prisilnega razseljevanja; |
| --- | --- |

(a)

krepitev lokalnih in mednarodnih partnerstev na področju različnih vidikov migracij in prisilnega razseljevanja;

| (b) | krepitev upravljanja in obvladovanja migracij ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov, |
| --- | --- |

(b)

krepitev upravljanja in obvladovanja migracij ter spodbujanje sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov,

| (c) | podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam ob upoštevanju pristojnosti držav članic in mobilnosti;

| (d) | zaščita ranljivih migrantov, beguncev in notranje razseljenih oseb; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi; zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; prispevanje k zagotavljanju mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva. |
| --- | --- |

(d)

zaščita ranljivih migrantov, beguncev in notranje razseljenih oseb; krepitev boja proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi; zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; prispevanje k zagotavljanju mednarodne zaščite in podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo znatno število beguncev ali razseljenega prebivalstva.

(6)   Krepitev partnerstev:

| (a) | spodbujanje regionalnega gospodarskega povezovanja, povezljivosti in sodelovanja ter izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje regionalnega gospodarskega povezovanja, povezljivosti in sodelovanja ter izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu;

| (b) | spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi;

| (c) | spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja.

V.   JUŽNA AFRIKA IN INDIJSKI OCEAN

(1)   Podpiranje vključujoče in trajnostne rasti, spodbujanje dostojnih delovnih mest in izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, naložbenega okolja, digitalizacije podjetij in preglednosti javnih financ; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje razvoja zasebnega sektorja; izboljšanje poslovnega okolja, naložbenega okolja, digitalizacije podjetij in preglednosti javnih financ; digitalno upravljanje in razvoj e-storitev;

| (b) | podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti, gospodarskega povezovanja in trgovine; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti, gospodarskega povezovanja in trgovine;

| (c) | podpiranje razvoja znanj in spretnosti in dostojne zaposlitve ter raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje razvoja znanj in spretnosti in dostojne zaposlitve ter raziskav in inovacij;

| (d) | krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(d)

krepitev zelenega in digitalnega gospodarstva.

(2)   Spodbujanje dobrega upravljanja, miru, demokracije in človekovih pravic:

| (a) | spodbujanje miru in varnosti na kopnem in morju, stabilnosti, demokracije, pravne države, reforme varnostnega sektorja, preprečevanja konfliktov, sprave in boja proti mednarodni trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje miru in varnosti na kopnem in morju, stabilnosti, demokracije, pravne države, reforme varnostnega sektorja, preprečevanja konfliktov, sprave in boja proti mednarodni trgovini z ljudmi;

| (b) | podpiranje demokratičnega upravljanja, preglednosti in nadzora ter boja proti korupciji; izboljšanje prijave državljanov v register prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje demokratičnega upravljanja, preglednosti in nadzora ter boja proti korupciji; izboljšanje prijave državljanov v register prebivalstva;

| (c) | spodbujanje spoštovanja človekovih pravic ter načel enakosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje spoštovanja človekovih pravic ter načel enakosti in nediskriminacije;

| (d) | podpiranje pravosodja; krepitev in opolnomočenje lokalnih organov in civilne družbe. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje pravosodja; krepitev in opolnomočenje lokalnih organov in civilne družbe.

(3)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | podpiranje prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic ter pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic ter pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč;

| (b) | spodbujanje dostopa do trajnostne energije in energijske učinkovitosti; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje dostopa do trajnostne energije in energijske učinkovitosti; spodbujanje dostopa do varne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, odpornih proti podnebnim spremembam;

| (c) | podpiranje prehranske varnosti, pametnega in odpornega kmetijstva, trajnostnega ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje prehranske varnosti, pametnega in odpornega kmetijstva, trajnostnega ribištva in akvakulture;

| (d) | spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, varstva okolja, ohranjanja biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva; spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, varstva okolja, ohranjanja biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva; spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim.

(4)   Spodbujanje človekovega razvoja in enakosti spolov:

| (a) | podpiranje boljšega dostopa do odpornih zdravstvenih storitev in prehrane ter izboljšanja njihove kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje boljšega dostopa do odpornih zdravstvenih storitev in prehrane ter izboljšanja njihove kakovosti;

| (b) | izboljšanje dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah in njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje dostopa do izobraževanja na različnih stopnjah in njegove kakovosti; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj;

| (c) | spodbujanje socialnega vključevanja in sistemov socialne zaščite; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje socialnega vključevanja in sistemov socialne zaščite;

| (d) | podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike.

(5)   Krepitev partnerstev:

| (a) | spodbujanje regionalnega gospodarskega povezovanja in sodelovanja ter izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; podpiranje širšega sodelovanja na območju Indijskega oceana; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje regionalnega gospodarskega povezovanja in sodelovanja ter izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; podpiranje širšega sodelovanja na območju Indijskega oceana;

| (b) | spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje političnega dialoga z regionalnimi gospodarskimi skupnostmi;

| (c) | spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje medkulturnega dialoga in sodelovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter programov izmenjave in vodenja.

VI.   BLIŽNJI VZHOD

(1)   Podpiranje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti ter izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | podpiranje podjetništva, dostojne zaposlitve in zaposljivosti, izboljšanje poslovnega okolja, digitalizacije podjetij in naložbenega okolja; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje podjetništva, dostojne zaposlitve in zaposljivosti, izboljšanje poslovnega okolja, digitalizacije podjetij in naložbenega okolja;

| (b) | spodbujanje gospodarske diverzifikacije, razvoja prehranskih vrednostnih verig in gospodarske infrastrukture ter trgovine, ki ne temelji na nafti; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje gospodarske diverzifikacije, razvoja prehranskih vrednostnih verig in gospodarske infrastrukture ter trgovine, ki ne temelji na nafti; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig;

| (c) | podpiranje odpornosti lokalnih skupnosti in ohranjanja kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje odpornosti lokalnih skupnosti in ohranjanja kulturne dediščine;

| (d) | podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti.

(2)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | prispevanje k prizadevanjem partnerjev za izpolnitev njihovih mednarodnih zavez glede podnebnih sprememb, boja proti onesnaževanju, upravljanja ekosistemov in ohranjanja biotske raznovrstnosti; povečanje njihove odpornosti proti podnebnim in drugim tveganjem, povezanim z nevarnostjo naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(a)

prispevanje k prizadevanjem partnerjev za izpolnitev njihovih mednarodnih zavez glede podnebnih sprememb, boja proti onesnaževanju, upravljanja ekosistemov in ohranjanja biotske raznovrstnosti; povečanje njihove odpornosti proti podnebnim in drugim tveganjem, povezanim z nevarnostjo naravnih nesreč;

| (b) | krepitev zmogljivosti za vključevanje ciljev na področju okoljske trajnosti in podnebnih sprememb v razvojne procese, zlasti na področjih gospodarstva, trajnostne energije, kmetijstva, ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti za vključevanje ciljev na področju okoljske trajnosti in podnebnih sprememb v razvojne procese, zlasti na področjih gospodarstva, trajnostne energije, kmetijstva, ribištva in akvakulture;

| (c) | utrjevanje sodelovanja pri krepitvi znanstvene, tehnične, človeške in institucionalne zmogljivosti za podnebno in okoljsko upravljanje; |
| --- | --- |

(c)

utrjevanje sodelovanja pri krepitvi znanstvene, tehnične, človeške in institucionalne zmogljivosti za podnebno in okoljsko upravljanje;

| (d) | podpiranje ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic.

(3)   Spodbujanje človekovega razvoja, socialnega vključevanja in zdravja:

| (a) | izboljšanje kakovosti in enakosti izobraževalnih sistemov; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje kakovosti in enakosti izobraževalnih sistemov; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj;

| (b) | podpiranje reform na področju socialne zaščite in boljšega dostopa do osnovnih storitev za ranljive skupine; spodbujanje usklajevanja pri odzivanju na zdravstvene krize; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje reform na področju socialne zaščite in boljšega dostopa do osnovnih storitev za ranljive skupine; spodbujanje usklajevanja pri odzivanju na zdravstvene krize;

| (c) | spodbujanje spoštovanja načela nediskriminacije; podpiranje pravice do svobode misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje spoštovanja načela nediskriminacije; podpiranje pravice do svobode misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja;

| (d) | podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, boljšega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in prožnosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, boljšega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in prožnosti.

(4)   Spodbujanje človekovih pravic, dobrega upravljanja, vključujočega državljanstva in miroljubnih, pravičnih družb ter tudi krepitev sodelovanja na področju migracij in mobilnosti:

| (a) | podpiranje makroekonomskega upravljanja, sistemov upravljanja javnih financ in prevzemanja odgovornosti javnih institucij; spodbujanje vključevanja v postopkih upravljanja in odločanja; krepitev varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin; boj proti diskriminaciji in krepitev civilne družbe; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje makroekonomskega upravljanja, sistemov upravljanja javnih financ in prevzemanja odgovornosti javnih institucij; spodbujanje vključevanja v postopkih upravljanja in odločanja; krepitev varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin; boj proti diskriminaciji in krepitev civilne družbe;

| (b) | spodbujanje enakosti spolov ter spoštovanja, varstva in polnega uživanja človekovih pravic s strani žensk in deklic ter njihovo opolnomočenje, vključno z ekonomskimi, delavskimi in socialnimi pravicami; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje enakosti spolov ter spoštovanja, varstva in polnega uživanja človekovih pravic s strani žensk in deklic ter njihovo opolnomočenje, vključno z ekonomskimi, delavskimi in socialnimi pravicami;

| (c) | krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij, prisilnega razseljevanja in upravljanju meja ter krepitev boja proti tihotapljenju migrantov; krepitev vseh vidikov upravljanja migracij in azila, sodelovanje na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja; |
| --- | --- |

(c)

krepitev sodelovanja pri vseh vidikih migracij, prisilnega razseljevanja in upravljanju meja ter krepitev boja proti tihotapljenju migrantov; krepitev vseh vidikov upravljanja migracij in azila, sodelovanje na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter odpravljanje temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja;

| (d) | podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam in mobilnosti; prispevanje k zagotavljanju podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo begunce ali razseljeno prebivalstvo. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje celovitega pristopa k zakonitim migracijam in mobilnosti; prispevanje k zagotavljanju podpore beguncem, migrantom, notranje razseljenim osebam, gostiteljskim skupnostim in državam, ki gostijo begunce ali razseljeno prebivalstvo.

(5)   Podpiranje miru, varnosti in preprečevanja konfliktov:

| (a) | podpiranje prizadevanj za gradnjo miru, mediacije, dialoga in sprave; vzpostavljanje sistemov zgodnjega opozarjanja; podpiranje preprečevanja in reševanja konfliktov; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje prizadevanj za gradnjo miru, mediacije, dialoga in sprave; vzpostavljanje sistemov zgodnjega opozarjanja; podpiranje preprečevanja in reševanja konfliktov;

| (b) | podpiranje reforme varnostnega sektorja in boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje reforme varnostnega sektorja in boj proti organiziranemu kriminalu;

| (c) | preprečevanje radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma in terorizma, in boj proti njej ter zaščita posameznikov pred takimi grožnjami; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma in terorizma, in boj proti njej ter zaščita posameznikov pred takimi grožnjami;

| (d) | krepitev regionalne varnosti ter pomorske varnosti in zaščite; zmanjševanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj. |
| --- | --- |

(d)

krepitev regionalne varnosti ter pomorske varnosti in zaščite; zmanjševanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj.

(6)   Krepitev partnerstev:

| (a) | spodbujanje dobrih sosedskih odnosov, sodelovanja ter vključujočega in konstruktivnega dialoga; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dobrih sosedskih odnosov, sodelovanja ter vključujočega in konstruktivnega dialoga;

| (b) | spodbujanje tristranskega sodelovanja z dvostranskimi agencijami, agencijami za regionalni razvoj in finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje tristranskega sodelovanja z dvostranskimi agencijami, agencijami za regionalni razvoj in finančnimi institucijami;

| (c) | sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo. |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo.

VII.   SREDNJA AZIJA

(1)   Spodbujanje miru, stabilnosti, dobrega upravljanja, človekovih pravic in človekovega razvoja ter spoprijemanje z nedovoljenimi migracijami in prisilnim razseljevanjem:

| (a) | prispevanje k miru, preprečevanju konfliktov ali njihovemu vključujočemu političnemu reševanju ter stabilnosti s krepitvijo odpornosti držav, družb, skupnosti in posameznikov; podpiranje socialnega dialoga; |
| --- | --- |

(a)

prispevanje k miru, preprečevanju konfliktov ali njihovemu vključujočemu političnemu reševanju ter stabilnosti s krepitvijo odpornosti držav, družb, skupnosti in posameznikov; podpiranje socialnega dialoga;

| (b) | krepitev in spodbujanje demokracije in vključujočih demokratičnih procesov; podpiranje učinkovitih in odgovornih institucij ter boj proti korupciji, nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu; krepitev pravne države in neodvisnega sodstva; |
| --- | --- |

(b)

krepitev in spodbujanje demokracije in vključujočih demokratičnih procesov; podpiranje učinkovitih in odgovornih institucij ter boj proti korupciji, nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu; krepitev pravne države in neodvisnega sodstva;

| (c) | podpiranje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vloge civilne družbe pri vseh vidikih političnih in reformnih procesov in javnega življenja ter podpiranje krepitve in odpornosti javnih storitev na področju zdravja in izobraževanja; podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vloge civilne družbe pri vseh vidikih političnih in reformnih procesov in javnega življenja ter podpiranje krepitve in odpornosti javnih storitev na področju zdravja in izobraževanja; podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike;

| (d) | odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje; omogočanje urejenih, varnih, dovoljenih in odgovornih migracij ter mobilnosti; izboljšanje upravljanja in obvladovanja migracij ter krepitev varovanja meja, sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter zakonitih migracij. |
| --- | --- |

(d)

odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje; omogočanje urejenih, varnih, dovoljenih in odgovornih migracij ter mobilnosti; izboljšanje upravljanja in obvladovanja migracij ter krepitev varovanja meja, sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter zakonitih migracij.

(2)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | spodbujanje celovitega, trajnostnega, participativnega in za konflikte občutljivega upravljanja vodnih virov ter čezmejnega sodelovanja na področju voda; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje celovitega, trajnostnega, participativnega in za konflikte občutljivega upravljanja vodnih virov ter čezmejnega sodelovanja na področju voda;

| (b) | podpiranje ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic;

| (c) | spodbujanje ohranjanja, trajnostnega upravljanja in uporabe zdravih ekosistemov in agroživilskih sistemov; zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti; podpiranje prizadevanj partnerskih držav na področju pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč ter spodbujanje dostopa do trajnostne energije in povečanje sodelovanja na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje ohranjanja, trajnostnega upravljanja in uporabe zdravih ekosistemov in agroživilskih sistemov; zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti; podpiranje prizadevanj partnerskih držav na področju pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč ter spodbujanje dostopa do trajnostne energije in povečanje sodelovanja na tem področju;

| (d) | razvijanje in krepitev zelenega gospodarstva in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(d)

razvijanje in krepitev zelenega gospodarstva in krožnega gospodarstva.

(3)   Podpiranje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in dostojne zaposlitve ter izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | podpiranje rasti odpornih in trajnostnih gospodarstev; podpiranje regulativnega sodelovanja in standardizacije; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje rasti odpornih in trajnostnih gospodarstev; podpiranje regulativnega sodelovanja in standardizacije; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti;

| (b) | podpiranje večje produktivnosti in dostojne zaposlitve s formalizacijo gospodarstva skupaj s podporo uporabi mednarodnih standardov dela; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje večje produktivnosti in dostojne zaposlitve s formalizacijo gospodarstva skupaj s podporo uporabi mednarodnih standardov dela;

| (c) | podpiranje večjih možnosti tehničnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje večjih možnosti tehničnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja; spodbujanje digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj;

| (d) | omogočanje čezmejne in znotrajregijske trgovine ter okrepljenega regionalnega povezovanja kot dejavnika miru za vso regijo. |
| --- | --- |

(d)

omogočanje čezmejne in znotrajregijske trgovine ter okrepljenega regionalnega povezovanja kot dejavnika miru za vso regijo.

(4)   Krepitev partnerstev:

| (a) | spodbujanje regionalnega povezovanja in sodelovanja v podporo skupni blaginji in varnosti; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje regionalnega povezovanja in sodelovanja v podporo skupni blaginji in varnosti;

| (b) | podpiranje gospodarske, kulturne in javne diplomacije pri sodelovanju s prebivalstvom, organizacijami civilne družbe, občinami in lokalnimi skupnostmi, zasebnim sektorjem, mediji, akademskimi krogi in možganskimi trusti; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje gospodarske, kulturne in javne diplomacije pri sodelovanju s prebivalstvom, organizacijami civilne družbe, občinami in lokalnimi skupnostmi, zasebnim sektorjem, mediji, akademskimi krogi in možganskimi trusti;

| (c) | spodbujanje in podpiranje enotnega regionalnega pristopa k vključevanju Afganistana v srednjo Azijo. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje in podpiranje enotnega regionalnega pristopa k vključevanju Afganistana v srednjo Azijo.

VIII.   JUŽNA AZIJA

(1)   Spodbujanje dobrega upravljanja, človekovega razvoja in enakosti spolov ter spoprijemanje z nedovoljenimi migracijami in prisilnim razseljevanjem:

| (a) | krepitev in spodbujanje demokracije, pravne države, neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema, upravljanja in nadzora ter človekovih pravic; opolnomočenje uspešne civilne družbe in omogočanje prijav državljanov v register prebivalstva; podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

(a)

krepitev in spodbujanje demokracije, pravne države, neodvisnega, odgovornega in učinkovitega pravosodnega sistema, upravljanja in nadzora ter človekovih pravic; opolnomočenje uspešne civilne družbe in omogočanje prijav državljanov v register prebivalstva; podpiranje ukrepov za krepitev enakosti spolov ter spodbujanje opolnomočenja žensk in deklic na vseh področjih politike;

| (b) | krepitev javnih institucij na nacionalni in podnacionalni ravni ter javnih storitev na področjih zdravstva, prehrane, izobraževanja in socialne zaščite; podpiranje decentralizacije; |
| --- | --- |

(b)

krepitev javnih institucij na nacionalni in podnacionalni ravni ter javnih storitev na področjih zdravstva, prehrane, izobraževanja in socialne zaščite; podpiranje decentralizacije;

| (c) | obravnavanje groženj za zdravje; razvijanje varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih cepiv, zdravil in zdravljenj bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; izboljšanje odzivanja na zdravstvene izzive; |
| --- | --- |

(c)

obravnavanje groženj za zdravje; razvijanje varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih cepiv, zdravil in zdravljenj bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; izboljšanje odzivanja na zdravstvene izzive;

| (d) | odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje; omogočanje urejenih, varnih, dovoljenih in odgovornih migracij ter mobilnosti; izboljšanje upravljanja in obvladovanja migracij ter krepitev varovanja meja, sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter zakonitih migracij. |
| --- | --- |

(d)

odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje; omogočanje urejenih, varnih, dovoljenih in odgovornih migracij ter mobilnosti; izboljšanje upravljanja in obvladovanja migracij ter krepitev varovanja meja, sodelovanja na področju varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja migrantov ter zakonitih migracij.

(2)   Varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | podpiranje blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; krepitev zmogljivosti okoljskega upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; krepitev zmogljivosti okoljskega upravljanja;

| (b) | razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva ter boja proti onesnaževanju; |
| --- | --- |

(b)

razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva ter boja proti onesnaževanju;

| (c) | spodbujanje postopne odprave fosilnih goriv in dostopa do trajnostnih energetskih storitev; izboljšanje upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje postopne odprave fosilnih goriv in dostopa do trajnostnih energetskih storitev; izboljšanje upravljanja oceanov;

| (d) | podpiranje boljšega upravljanja in krepitev zmogljivosti za trajnostno upravljanje naravnih virov ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti tveganjem, povezanim z nevarnostjo naravnih nesreč. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje boljšega upravljanja in krepitev zmogljivosti za trajnostno upravljanje naravnih virov ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti tveganjem, povezanim z nevarnostjo naravnih nesreč.

(3)   Podpiranje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in dostojne zaposlitve ter izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | podpiranje podjetništva, digitalizacije podjetij, razvoja znanj in spretnosti ter uporabe mednarodnih standardov dela; krepitev trajnostnih sistemov socialne zaščite; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje podjetništva, digitalizacije podjetij, razvoja znanj in spretnosti ter uporabe mednarodnih standardov dela; krepitev trajnostnih sistemov socialne zaščite;

| (b) | izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; omogočanje trgovine; izboljšanje regionalnih multimodalnih prometnih omrežij in storitev; podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; omogočanje trgovine; izboljšanje regionalnih multimodalnih prometnih omrežij in storitev; podpiranje trajnostne infrastrukture in povezljivosti;

| (c) | spodbujanje splošnega dostopa do cenovno ugodne, zanesljive in trajnostne energije; spodbujanje nizkoemisijskega, proti podnebnim spremembam odpornega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje splošnega dostopa do cenovno ugodne, zanesljive in trajnostne energije; spodbujanje nizkoemisijskega, proti podnebnim spremembam odpornega, z viri gospodarnega in krožnega gospodarstva;

| (d) | podpiranje regulativnega sodelovanja in standardizacije; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje regulativnega sodelovanja in standardizacije; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti.

(4)   Spodbujanje miru, varnosti in stabilnosti ter preprečevanje konfliktov:

| (a) | podpiranje preprečevanja konfliktov, zgodnjega opozarjanja, gradnje miru, kriznega upravljanja, stabilizacije, sprave in pokonfliktne obnove ter krepitev pomorske varnosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje preprečevanja konfliktov, zgodnjega opozarjanja, gradnje miru, kriznega upravljanja, stabilizacije, sprave in pokonfliktne obnove ter krepitev pomorske varnosti;

| (b) | boj proti diskriminaciji in neenakostim; spodbujanje sistematične participacije žensk in mladih; |
| --- | --- |

(b)

boj proti diskriminaciji in neenakostim; spodbujanje sistematične participacije žensk in mladih;

| (c) | preprečevanje vseh oblik spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje vseh oblik spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola;

| (d) | preprečevanje radikalizacije, nasilnega ekstremizma in terorizma. |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje radikalizacije, nasilnega ekstremizma in terorizma.

(5)   Krepitev partnerstev:

| (a) | krepitev lastništva držav, partnerstev in konstruktivnega dialoga, tudi s civilno družbo; |
| --- | --- |

(a)

krepitev lastništva držav, partnerstev in konstruktivnega dialoga, tudi s civilno družbo;

| (b) | spodbujanje multilateralizma, regionalnega povezovanja in večje povezljivosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje multilateralizma, regionalnega povezovanja in večje povezljivosti;

| (c) | sodelovanje z deležniki v naprednejših državah v razvoju in z javno diplomacijo. |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje z deležniki v naprednejših državah v razvoju in z javno diplomacijo.

IX.   SEVERNA IN JUGOVZHODNA AZIJA

(1)   Spodbujanje dobrega upravljanja, človekovega razvoja in enakosti spolov:

| (a) | krepitev in spodbujanje demokracije in vključujočih demokratičnih procesov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, neodvisnega sodstva, upravljanja in nadzora ter boja proti korupciji; |
| --- | --- |

(a)

krepitev in spodbujanje demokracije in vključujočih demokratičnih procesov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, neodvisnega sodstva, upravljanja in nadzora ter boja proti korupciji;

| (b) | podpiranje, krepitev in opolnomočenje uspešne civilne družbe; spodbujanje odprtega prostora, ki omogoča sodelovanje civilne družbe ter državljanov v političnem življenju; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje, krepitev in opolnomočenje uspešne civilne družbe; spodbujanje odprtega prostora, ki omogoča sodelovanje civilne družbe ter državljanov v političnem življenju;

| (c) | boj proti neenakostim in diskriminaciji; spodbujanje človekovega razvoja in polnega uživanja človekovih pravic s strani žensk in deklic, mladih in otrok ter invalidov; |
| --- | --- |

(c)

boj proti neenakostim in diskriminaciji; spodbujanje človekovega razvoja in polnega uživanja človekovih pravic s strani žensk in deklic, mladih in otrok ter invalidov;

| (d) | podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti; spoprijemanje z grožnjami za zdravje; razvijanje varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih cepiv, zdravil in zdravljenj bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; izboljšanje odzivanja na zdravstvene izzive. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti; spoprijemanje z grožnjami za zdravje; razvijanje varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih cepiv, zdravil in zdravljenj bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; izboljšanje odzivanja na zdravstvene izzive.

(2)   Podpiranje miru, stabilnosti, varnosti in preprečevanja konfliktov:

| (a) | podpiranje preprečevanja konfliktov, zgodnjega opozarjanja in gradnje miru z mediacijo in dialogom, kriznega upravljanja stabilizacije, sprave in pokonfliktne obnove ter krepitev pomorske varnosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje preprečevanja konfliktov, zgodnjega opozarjanja in gradnje miru z mediacijo in dialogom, kriznega upravljanja stabilizacije, sprave in pokonfliktne obnove ter krepitev pomorske varnosti;

| (b) | podpiranje lokalnih, nacionalnih, regionalnih in mednarodnih pobud, ki prispevajo k stabilnosti, varnosti in miru; spodbujanje čezmejnega sodelovanja na področju skupnih naravnih virov. |
| --- | --- |

(b)

podpiranje lokalnih, nacionalnih, regionalnih in mednarodnih pobud, ki prispevajo k stabilnosti, varnosti in miru; spodbujanje čezmejnega sodelovanja na področju skupnih naravnih virov.

(3)   Varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | krepitev znanstvene, človeške in institucionalne zmogljivosti za podnebno in okoljsko upravljanje; krepitev regionalnega, nacionalnega in lokalnega podnebnega in okoljskega upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

krepitev znanstvene, človeške in institucionalne zmogljivosti za podnebno in okoljsko upravljanje; krepitev regionalnega, nacionalnega in lokalnega podnebnega in okoljskega upravljanja;

| (b) | podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter zmanjševanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter zmanjševanja tveganja nesreč;

| (c) | spodbujanje dostopa do trajnostne energije in postopne odprave subvencij za okolju škodljiva fosilna goriva; razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva, boja proti onesnaževanju, krožnega gospodarstva in trajnostne urbanizacije; izboljšanje upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje dostopa do trajnostne energije in postopne odprave subvencij za okolju škodljiva fosilna goriva; razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva, boja proti onesnaževanju, krožnega gospodarstva in trajnostne urbanizacije; izboljšanje upravljanja oceanov;

| (d) | spodbujanje pogozdovanja ter izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovine na področju gozdov; podpiranje upravljanja oceanov. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje pogozdovanja ter izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovine na področju gozdov; podpiranje upravljanja oceanov.

(4)   Podpiranje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti ter izkoriščanje digitalne preobrazbe:

| (a) | izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; podpiranje digitalizacije podjetij in ustvarjanje spodbudnega regulativnega okolja za gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; podpiranje digitalizacije podjetij in ustvarjanje spodbudnega regulativnega okolja za gospodarski razvoj;

| (b) | podpiranje regionalnega povezovanja, trgovine, naložb in povezljivosti; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje regionalnega povezovanja, trgovine, naložb in povezljivosti; podpiranje uvajanja in delovanja infrastrukture za zagotavljanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; podpiranje boljšega digitalnega upravljanja, razvoja e-storitev ter okvirov in platform interoperabilnosti;

| (c) | podpiranje trajnostnega kmetijstva, gozdarstva in ribištva ter prehranske varnosti; spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov ter okoljske in družbene odpornosti in zdravih ekosistemov; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje trajnostnega kmetijstva, gozdarstva in ribištva ter prehranske varnosti; spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov ter okoljske in družbene odpornosti in zdravih ekosistemov;

| (d) | podpiranje trajnostne gospodarske diverzifikacije, lokalne dodane vrednosti v dobavnih verigah, trajnostne trgovine in razvoja zasebnega sektorja; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje trajnostne gospodarske diverzifikacije, lokalne dodane vrednosti v dobavnih verigah, trajnostne trgovine in razvoja zasebnega sektorja; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig.

(5)   Odprava temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja ter omogočanje urejenih, varnih in zakonitih migracij ter mobilnosti:

| (a) | spodbujanje pogojev, ki lajšajo zakonite migracije in dobro upravljano mobilnost ter medosebne stike; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje pogojev, ki lajšajo zakonite migracije in dobro upravljano mobilnost ter medosebne stike;

| (b) | zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; spodbujanje razvojno usmerjenih rešitev zanje ter varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje zaščite migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter spoštovanja njihovih človekovih pravic; spodbujanje razvojno usmerjenih rešitev zanje ter varnega, dostojnega in trajnostnega vračanja, ponovnega sprejema in ponovnega vključevanja;

| (c) | zmanjševanje ranljivosti v okviru migracij, vključno s tistimi, ki jih povzročata trgovina z ljudmi in tihotapljenje. |
| --- | --- |

(c)

zmanjševanje ranljivosti v okviru migracij, vključno s tistimi, ki jih povzročata trgovina z ljudmi in tihotapljenje.

(6)   Krepitev partnerstev:

| (a) | poglabljanje političnega, gospodarskega, socialnega in kulturnega dialoga med Unijo in partnerskimi državami; podpiranje izpolnjevanja dvostranskih in mednarodnih zavez; |
| --- | --- |

(a)

poglabljanje političnega, gospodarskega, socialnega in kulturnega dialoga med Unijo in partnerskimi državami; podpiranje izpolnjevanja dvostranskih in mednarodnih zavez;

| (b) | vzpostavljanje partnerstev z zasebnim sektorjem za ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje življenjskih pogojev; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje partnerstev z zasebnim sektorjem za ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje življenjskih pogojev;

| (c) | sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo. |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo.

X.   PACIFIK

(1)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva, krožnega gospodarstva ter boja proti onesnaževanju; spodbujanje dostopa do trajnostne energije; |
| --- | --- |

(a)

razvijanje in krepitev trajnostnega zelenega in modrega gospodarstva, krožnega gospodarstva ter boja proti onesnaževanju; spodbujanje dostopa do trajnostne energije;

| (b) | podpiranje prizadevanj partnerjev za izpolnitev njihovih zavez glede podnebnih sprememb, pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč, ohranjanja ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje prizadevanj partnerjev za izpolnitev njihovih zavez glede podnebnih sprememb, pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč, ohranjanja ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter upravljanja oceanov;

| (c) | spodbujanje okoljsko vzdržnih kmetijskih praks; krepitev blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; spodbujanje okoljske in družbene odpornosti in zdravih ekosistemov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje okoljsko vzdržnih kmetijskih praks; krepitev blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; spodbujanje okoljske in družbene odpornosti in zdravih ekosistemov;

| (d) | podpiranje trajnostne gospodarske diverzifikacije, konkurenčnosti, lokalne dodane vrednosti v dobavnih verigah, trajnostne trgovine in razvoja zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje trajnostne gospodarske diverzifikacije, konkurenčnosti, lokalne dodane vrednosti v dobavnih verigah, trajnostne trgovine in razvoja zasebnega sektorja.

(2)   Podpiranje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in dostojne zaposlitve:

| (a) | podpiranje trajnostnega podjetništva, dostojne zaposlitve in zaposljivosti; izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; ustvarjanje priložnosti: podpiranje digitalnega gospodarstva in digitalne povezljivosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje trajnostnega podjetništva, dostojne zaposlitve in zaposljivosti; izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; ustvarjanje priložnosti: podpiranje digitalnega gospodarstva in digitalne povezljivosti;

| (b) | izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; ustvarjanje spodbudnega regulativnega okolja za gospodarski razvoj; podpiranje širitve podjetij in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja; ustvarjanje spodbudnega regulativnega okolja za gospodarski razvoj; podpiranje širitve podjetij in ustvarjanja delovnih mest;

| (c) | povečevanje in diverzifikacija trajnostnih in vključujočih kmetijskih in prehranskih vrednostnih verig; spodbujanje prehranske varnosti in gospodarske diverzifikacije, ustvarjanja vrednosti, regionalnega povezovanja, konkurenčnosti in pravične trgovine; podpiranje trajnostnih, nizkoemisijskih in proti podnebnim spremembam odpornih inovacij; podpiranje trajnostne infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

povečevanje in diverzifikacija trajnostnih in vključujočih kmetijskih in prehranskih vrednostnih verig; spodbujanje prehranske varnosti in gospodarske diverzifikacije, ustvarjanja vrednosti, regionalnega povezovanja, konkurenčnosti in pravične trgovine; podpiranje trajnostnih, nizkoemisijskih in proti podnebnim spremembam odpornih inovacij; podpiranje trajnostne infrastrukture;

| (d) | podpiranje in spodbujanje trajnostnega upravljanja ribištva in trajnostne akvakulture. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje in spodbujanje trajnostnega upravljanja ribištva in trajnostne akvakulture.

(3)   Spodbujanje dobrega upravljanja, miru in varnosti, pravne države in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov:

| (a) | krepitev in spodbujanje miru, spoštovanja človekovih pravic, demokracije in vključujočih demokratičnih procesov, pravne države, neodvisnega sodstva, preprečevanja konfliktov, gradnje miru in sprave, upravljanja in nadzora, smotrnega upravljanja javnih financ ter boja proti korupciji; |
| --- | --- |

(a)

krepitev in spodbujanje miru, spoštovanja človekovih pravic, demokracije in vključujočih demokratičnih procesov, pravne države, neodvisnega sodstva, preprečevanja konfliktov, gradnje miru in sprave, upravljanja in nadzora, smotrnega upravljanja javnih financ ter boja proti korupciji;

| (b) | boj proti diskriminaciji; spodbujanje načela enakosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

boj proti diskriminaciji; spodbujanje načela enakosti in nediskriminacije;

| (c) | krepitev odpornosti držav, družb, skupnosti in posameznikov proti političnim, ekonomskim, okoljskim, prehranskim, demografskim in družbenim pritiskom in pretresom, naravnim nesrečam in nesrečam, ki jih povzroči človek, ter zdravstvenim krizam, vključno s pandemijami; |
| --- | --- |

(c)

krepitev odpornosti držav, družb, skupnosti in posameznikov proti političnim, ekonomskim, okoljskim, prehranskim, demografskim in družbenim pritiskom in pretresom, naravnim nesrečam in nesrečam, ki jih povzroči človek, ter zdravstvenim krizam, vključno s pandemijami;

| (d) | podpiranje, krepitev in opolnomočenje uspešne civilne družbe; spodbujanje odprtega prostora, ki omogoča sodelovanje civilne družbe ter državljanov v političnem življenju in pri nadzoru nad odločanjem; podpiranje in spodbujanje participacije vseh v političnih procesih in javnem življenju. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje, krepitev in opolnomočenje uspešne civilne družbe; spodbujanje odprtega prostora, ki omogoča sodelovanje civilne družbe ter državljanov v političnem življenju in pri nadzoru nad odločanjem; podpiranje in spodbujanje participacije vseh v političnih procesih in javnem življenju.

(4)   Spodbujanje človekovega razvoja:

| (a) | povečanje prizadevanj za sprejetje politik in ustreznih naložb za spodbujanje, varstvo in uresničitev pravic žensk in deklic, mladih in otrok; |
| --- | --- |

(a)

povečanje prizadevanj za sprejetje politik in ustreznih naložb za spodbujanje, varstvo in uresničitev pravic žensk in deklic, mladih in otrok;

| (b) | podpiranje trajnostnega kmetijstva, ribištva in akvakulture za izboljšanje prehranske varnosti ter ustvarjanje gospodarskih priložnosti in dostojnih delovnih mest; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje trajnostnega kmetijstva, ribištva in akvakulture za izboljšanje prehranske varnosti ter ustvarjanje gospodarskih priložnosti in dostojnih delovnih mest;

| (c) | podpiranje univerzalnega dostopa do varne in zadostne pitne vode, sanitarne oskrbe in higiene ter trajnostnega in celostnega upravljanja voda; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje univerzalnega dostopa do varne in zadostne pitne vode, sanitarne oskrbe in higiene ter trajnostnega in celostnega upravljanja voda;

| (d) | podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti.

(5)   Krepitev partnerstev:

| (a) | poglabljanje političnega, gospodarskega, socialnega in kulturnega dialoga; podpiranje izpolnjevanja dvostranskih in mednarodnih zavez; podpiranje širšega sodelovanja na območju Pacifika; |
| --- | --- |

(a)

poglabljanje političnega, gospodarskega, socialnega in kulturnega dialoga; podpiranje izpolnjevanja dvostranskih in mednarodnih zavez; podpiranje širšega sodelovanja na območju Pacifika;

| (b) | sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo. |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo.

XI.   AMERIKI

(1)   Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti ter boj proti podnebnim spremembam:

| (a) | podpiranje prizadevanj partnerjev za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic ter zmanjševanje tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje prizadevanj partnerjev za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic ter zmanjševanje tveganja nesreč;

| (b) | spodbujanje ohranjanja, trajnostnega upravljanja in obnove ekosistemov in biotske raznovrstnosti; varovanje prostoživečih vrst in zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje ohranjanja, trajnostnega upravljanja in obnove ekosistemov in biotske raznovrstnosti; varovanje prostoživečih vrst in zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti;

| (c) | spodbujanje trajnostnega upravljanja rabe zemljišč, sprememb rabe zemljišč in gozdarstva; boj proti degradaciji gozdov, spodbujanje izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovine na področju gozdov ter krepitev upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje trajnostnega upravljanja rabe zemljišč, sprememb rabe zemljišč in gozdarstva; boj proti degradaciji gozdov, spodbujanje izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovine na področju gozdov ter krepitev upravljanja oceanov;

| (d) | spodbujanje učinkovite rabe virov ter trajnostne potrošnje in proizvodnje pri prehodu na krožno gospodarstvo, ničelno onesnaževanje in zeleno energijo s poudarkom na energijski učinkovitosti; podpiranje modernizacije sistemov oskrbe z vodo in sanitarnih storitev. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje učinkovite rabe virov ter trajnostne potrošnje in proizvodnje pri prehodu na krožno gospodarstvo, ničelno onesnaževanje in zeleno energijo s poudarkom na energijski učinkovitosti; podpiranje modernizacije sistemov oskrbe z vodo in sanitarnih storitev.

(2)   Digitalna preobrazba in inovacije:

| (a) | podpiranje standardizacije in sodelovanja pri politikah za obravnavanje kibernetske varnosti, varstva podatkov, umetne inteligence in drugih regulativnih vprašanj, povezanih z digitalno preobrazbo; spodbujanje vključujočega digitalnega izobraževanja, digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; krepitev digitalnih pravic; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje standardizacije in sodelovanja pri politikah za obravnavanje kibernetske varnosti, varstva podatkov, umetne inteligence in drugih regulativnih vprašanj, povezanih z digitalno preobrazbo; spodbujanje vključujočega digitalnega izobraževanja, digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj; krepitev digitalnih pravic;

| (b) | razvijanje in spodbujanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; krepitev izmenjave znanja in podatkov; krepitev znanstvenega sodelovanja med regijama; |
| --- | --- |

(b)

razvijanje in spodbujanje dostopne, cenovno ugodne, vključujoče in varne digitalne povezljivosti; krepitev izmenjave znanja in podatkov; krepitev znanstvenega sodelovanja med regijama;

| (c) | spodbujanje digitalnega gospodarstva, vključno z digitalnim podjetništvom; spodbujanje sodelovanja na področjih znanosti, prenosa tehnologije in raziskav, digitalizacije in inovacij; podpiranje razvoja in široke uporabe digitalno podprtih izdelkov, digitalne uprave in e-storitev; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje digitalnega gospodarstva, vključno z digitalnim podjetništvom; spodbujanje sodelovanja na področjih znanosti, prenosa tehnologije in raziskav, digitalizacije in inovacij; podpiranje razvoja in široke uporabe digitalno podprtih izdelkov, digitalne uprave in e-storitev;

| (d) | podpiranje sodelovalnih platform za spodbujanje digitalnih naložb in izmenjav EU. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje sodelovalnih platform za spodbujanje digitalnih naložb in izmenjav EU.

(3)   Podpiranje trajnostnega in vključujočega okrevanja gospodarstva:

| (a) | spodbujanje trajnostnih in vključujočih vrednostnih verig, prehranske varnosti in gospodarske diverzifikacije, pametne specializacije, ustvarjanja vrednosti, regionalnega povezovanja in povezljivosti, konkurenčnosti, poštene in pravične trgovine ter inovacij; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje trajnostnih in vključujočih vrednostnih verig, prehranske varnosti in gospodarske diverzifikacije, pametne specializacije, ustvarjanja vrednosti, regionalnega povezovanja in povezljivosti, konkurenčnosti, poštene in pravične trgovine ter inovacij;

| (b) | podpiranje agende za regionalno povezovanje in trgovinskih politik za trajnostni razvoj ter izvajanja trgovinskih sporazumov; spodbujanje in krepitev multilaterizma ter skladnosti z mednarodnimi pravili in standardi; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje agende za regionalno povezovanje in trgovinskih politik za trajnostni razvoj ter izvajanja trgovinskih sporazumov; spodbujanje in krepitev multilaterizma ter skladnosti z mednarodnimi pravili in standardi;

| (c) | izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja s spodbudnim regulativnim okoljem za gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja s spodbudnim regulativnim okoljem za gospodarski razvoj;

| (d) | krepitev socialne in okoljske trajnostnosti, ekonomskega opolnomočenja žensk, mladih in ranljivih skupin, družbene odgovornosti podjetij in odgovornega poslovnega ravnanja; spoštovanje in spodbujanje standardov in načel na področju človekovih pravic vzdolž celotne vrednostne verige; podpiranje ustvarjanja skupne vrednosti in poštenih pogojev trgovanja. |
| --- | --- |

(d)

krepitev socialne in okoljske trajnostnosti, ekonomskega opolnomočenja žensk, mladih in ranljivih skupin, družbene odgovornosti podjetij in odgovornega poslovnega ravnanja; spoštovanje in spodbujanje standardov in načel na področju človekovih pravic vzdolž celotne vrednostne verige; podpiranje ustvarjanja skupne vrednosti in poštenih pogojev trgovanja.

(4)   Podpiranje dobrega upravljanja, miru in varnosti ter spoprijemanje z nedovoljenimi migracijami in prisilnim razseljevanjem:

| (a) | krepitev in spodbujanje miru, preprečevanja konfliktov, demokracije, pravne države, neodvisnega sodstva, boja proti korupciji, upravljanja in nadzora, vključno s preglednimi, odgovornimi, učinkovitimi in vključujočimi institucijami na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(a)

krepitev in spodbujanje miru, preprečevanja konfliktov, demokracije, pravne države, neodvisnega sodstva, boja proti korupciji, upravljanja in nadzora, vključno s preglednimi, odgovornimi, učinkovitimi in vključujočimi institucijami na vseh ravneh;

| (b) | spoprijemanje z nedovoljenimi migracijami in prisilnim razseljevanjem; zmanjševanje ranljivosti v okviru migracij, vključno z ukrepi za zaščito žrtev izkoriščanja in zlorab; okrepitev sodelovanja na področju integriranega upravljanja meja; |
| --- | --- |

(b)

spoprijemanje z nedovoljenimi migracijami in prisilnim razseljevanjem; zmanjševanje ranljivosti v okviru migracij, vključno z ukrepi za zaščito žrtev izkoriščanja in zlorab; okrepitev sodelovanja na področju integriranega upravljanja meja;

| (c) | podpiranje razvojno usmerjenih rešitev za prisilno razseljene osebe, notranje razseljene osebe in njihove gostiteljske skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje razvojno usmerjenih rešitev za prisilno razseljene osebe, notranje razseljene osebe in njihove gostiteljske skupnosti;

| (d) | boj proti vsem oblikam nasilja, organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, tihotapljenju in pranju denarja. |
| --- | --- |

(d)

boj proti vsem oblikam nasilja, organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, tihotapljenju in pranju denarja.

(5)   Spodbujanje socialne kohezije, boj proti neenakostim in spodbujanje človekovega razvoja:

| (a) | podpiranje sprejetja in učinkovitega izvajanja javnih politik za zmanjšanje neenakosti ter celostnega pristopa k upravljanju in socialnim politikam; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje sprejetja in učinkovitega izvajanja javnih politik za zmanjšanje neenakosti ter celostnega pristopa k upravljanju in socialnim politikam;

| (b) | izboljšanje zadovoljevanja osnovnih potreb in dostopa do osnovnih storitev za vse; podpiranje krepitve izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje zadovoljevanja osnovnih potreb in dostopa do osnovnih storitev za vse; podpiranje krepitve izobraževalnih sistemov;

| (c) | spodbujanje, varovanje in uveljavljanje pravic ranljivih skupin ter spodbujanje enakosti spolov; krepitev zmogljivosti za oblikovanje politik, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje, varovanje in uveljavljanje pravic ranljivih skupin ter spodbujanje enakosti spolov; krepitev zmogljivosti za oblikovanje politik, ki upoštevajo vidik spola;

| (d) | poglabljanje dialoga s partnerskimi državami, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe na področju socialne kohezije in boja proti neenakostim; |
| --- | --- |

(d)

poglabljanje dialoga s partnerskimi državami, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe na področju socialne kohezije in boja proti neenakostim;

| (e) | podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti. |
| --- | --- |

(e)

podpiranje krepitve zdravstvenih sistemov, večjega dostopa do zdravstvenih storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in odpornosti.

(6)   Krepitev partnerstev:

| (a) | sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje z deležniki v industrializiranih in naprednejših državah v razvoju ter z javno diplomacijo;

| (b) | krepitev regionalnega, podregionalnega in medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

krepitev regionalnega, podregionalnega in medregionalnega sodelovanja.

XII.   KARIBI

(1)   Krepitev odpornosti proti podnebnim spremembam in nesrečam, vključno z zelenim prehodom:

| (a) | podpiranje prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic, pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve njihovih posledic, pripravljenosti na nesreče in zmanjševanja tveganja nesreč;

| (b) | spodbujanje varstva okolja in okoljskega upravljanja ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje varstva okolja in okoljskega upravljanja ter spodbujanje trajnostnih, večfunkcionalno upravljanih ekosistemov v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in odpornosti proti njim;

| (c) | krepitev trajnostnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

krepitev trajnostnih prehranskih sistemov;

| (d) | podpiranje prehoda na zeleno energijo, krožnega gospodarstva, boja proti onesnaževanju in krepitve odpornosti. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje prehoda na zeleno energijo, krožnega gospodarstva, boja proti onesnaževanju in krepitve odpornosti.

(2)   Spodbujanje trajnostne rasti in delovnih mest:

| (a) | podpiranje gospodarske diverzifikacije in pametne specializacije; podpiranje digitalnega gospodarstva in digitalne povezljivosti; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje gospodarske diverzifikacije in pametne specializacije; podpiranje digitalnega gospodarstva in digitalne povezljivosti;

| (b) | osredotočanje na nova gonila rasti, vključno z zelenim/modrim/krožnim gospodarstvom, trajnostnim turizmom in digitalno preobrazbo; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(b)

osredotočanje na nova gonila rasti, vključno z zelenim/modrim/krožnim gospodarstvom, trajnostnim turizmom in digitalno preobrazbo; spodbujanje razvoja trajnostne proizvodnje in vrednostnih verig;

| (c) | podpiranje dostopa do finančnih sredstev, socialnega vključevanja, razvoja zasebnega sektorja, medpodjetniškega poslovanja, poklicnega izobraževanja ter razvijanja znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

(c)

podpiranje dostopa do finančnih sredstev, socialnega vključevanja, razvoja zasebnega sektorja, medpodjetniškega poslovanja, poklicnega izobraževanja ter razvijanja znanj in spretnosti.

(3)   Podpiranje regionalnega povezovanja, trgovine in nadnacionalnega sodelovanja:

| (a) | podpiranje gospodarskega povezovanja in izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje gospodarskega povezovanja in izvajanja sporazuma o gospodarskem partnerstvu;

| (b) | podpiranje vzpostavljanja institucij in kulturnih izmenjav, med drugim z državami in ozemlji širše Karibske kotline. |
| --- | --- |

(b)

podpiranje vzpostavljanja institucij in kulturnih izmenjav, med drugim z državami in ozemlji širše Karibske kotline.

(4)   Krepitev upravljanja, miru, varnosti in človekovega razvoja:

| (a) | krepitev upravljanja, miru, demokracije, civilne družbe, boja proti neenakostim in varnosti državljanov; |
| --- | --- |

(a)

krepitev upravljanja, miru, demokracije, civilne družbe, boja proti neenakostim in varnosti državljanov;

| (b) | boj proti nezakoniti trgovini, nezakonitemu financiranju in organiziranemu kriminalu; krepitev upravljanja meja, odvračanja od storitve kaznivih dejanj in njihovega preprečevanja; |
| --- | --- |

(b)

boj proti nezakoniti trgovini, nezakonitemu financiranju in organiziranemu kriminalu; krepitev upravljanja meja, odvračanja od storitve kaznivih dejanj in njihovega preprečevanja;

| (c) | podpiranje ukrepov socialne kohezije in okvirov zaščite, vključno z večjim dostopom do zdravstvenih storitev ter izboljšanjem njihove kakovosti in odpornosti; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov socialne kohezije in okvirov zaščite, vključno z večjim dostopom do zdravstvenih storitev ter izboljšanjem njihove kakovosti in odpornosti;

| (d) | spodbujanje mednarodnih standardov upravljanja in javnih financ. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje mednarodnih standardov upravljanja in javnih financ.

(5)   Spodbujanje človekovih pravic in enakosti spolov:

| (a) | spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| (b) | spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk. |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje enakosti spolov in opolnomočenja žensk.

---

| 20.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1531

z dne 17. septembra 2021

o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, etirimol, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 5(1) in člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za aklonifen, akrinatrin in etirimol so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. Za pentiopirad in pikloram so bile MRL določene v delu A Priloge III k navedeni uredbi. Kar zadeva Bacillus pumilus QST 2808 in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134, v Uredbi (ES) št. 396/2005 niso bile določene posebne MRL in navedeni snovi nista bili vključeni v Prilogo IV k navedeni uredbi, tako da se uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg iz člena 18(1)(b) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za aklonifen, akrinatrin in etirimol so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. Za pentiopirad in pikloram so bile MRL določene v delu A Priloge III k navedeni uredbi. Kar zadeva Bacillus pumilus QST 2808 in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134, v Uredbi (ES) št. 396/2005 niso bile določene posebne MRL in navedeni snovi nista bili vključeni v Prilogo IV k navedeni uredbi, tako da se uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg iz člena 18(1)(b) navedene uredbe.

| (2) | V okviru postopka za registracijo uporabe fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov aklonifen, na semenih koromača/komarčka in plodovih navadne kumine je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječih MRL. |
| --- | --- |

(2)

V okviru postopka za registracijo uporabe fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov aklonifen, na semenih koromača/komarčka in plodovih navadne kumine je bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 vložena vloga za spremembo obstoječih MRL.

| (3) | Za akrinatrin je bila taka vloga vložena za solato. Za pentiopirad je bila taka vloga vložena za belušno zeleno in sladki komarček. Za pikloram je bila taka vloga vložena za cvetoče kapusnice. |
| --- | --- |

(3)

Za akrinatrin je bila taka vloga vložena za solato. Za pentiopirad je bila taka vloga vložena za belušno zeleno in sladki komarček. Za pikloram je bila taka vloga vložena za cvetoče kapusnice.

| (4) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 so zadevne države članice navedene vloge ocenile in Komisiji poslale ocenjevalna poročila. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 so zadevne države članice navedene vloge ocenile in Komisiji poslale ocenjevalna poročila.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vloge in ocenjevalna poročila, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazložena mnenja o predlaganih MRL (2). Navedena mnenja je poslala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter jih javno objavila. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vloge in ocenjevalna poročila, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazložena mnenja o predlaganih MRL (2). Navedena mnenja je poslala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter jih javno objavila.

| (6) | Agencija je glede vseh vlog ugotovila, da v celoti izpolnjujejo zahteve po podatkih in da so spremembe MRL, ki jih zahtevajo vložniki, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti tem snovem z uživanjem vseh živil, ki bi te snovi lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je glede vseh vlog ugotovila, da v celoti izpolnjujejo zahteve po podatkih in da so spremembe MRL, ki jih zahtevajo vložniki, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Upoštevala je najnovejše informacije o toksikoloških značilnostih snovi. Niti pri vseživljenjski izpostavljenosti tem snovem z uživanjem vseh živil, ki bi te snovi lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže.

| (7) | Kar zadeva etirimol, je bilo z Uredbo Komisije (EU) 2020/1566 (3) spremenjenih več MRL. V navedeni uredbi je določeno znižanje MRL za etirimol v kumarah na 0,05 mg/kg zaradi napake v poročanju. Etirimol je glavni metabolit bupirimata, ki se trenutno uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih v več državah članicah. Posledično lahko znižanje MRL za etirimol povzroči morebitna preseganja MRL po zakoniti uporabi bupirimata. Da bi se temu izognila, je država članica poročevalka 25. avgusta 2020 Agenciji predložila spremenjeno ocenjevalno poročilo. Agencija je 30. septembra 2020 objavila popravek ustreznega obrazloženega mnenja (4), v katerem je priporočila določitev MRL za etirimol v kumarah na 0,2 mg/kg. Zaradi pravne varnosti je primerno, da se MRL za etirimol v kumarah, ki jo določa ta uredba, uporablja od istega datuma kot datum začetka uporabe Uredbe (EU) 2020/1566. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva etirimol, je bilo z Uredbo Komisije (EU) 2020/1566 (3) spremenjenih več MRL. V navedeni uredbi je določeno znižanje MRL za etirimol v kumarah na 0,05 mg/kg zaradi napake v poročanju. Etirimol je glavni metabolit bupirimata, ki se trenutno uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih v več državah članicah. Posledično lahko znižanje MRL za etirimol povzroči morebitna preseganja MRL po zakoniti uporabi bupirimata. Da bi se temu izognila, je država članica poročevalka 25. avgusta 2020 Agenciji predložila spremenjeno ocenjevalno poročilo. Agencija je 30. septembra 2020 objavila popravek ustreznega obrazloženega mnenja (4), v katerem je priporočila določitev MRL za etirimol v kumarah na 0,2 mg/kg. Zaradi pravne varnosti je primerno, da se MRL za etirimol v kumarah, ki jo določa ta uredba, uporablja od istega datuma kot datum začetka uporabe Uredbe (EU) 2020/1566.

| (8) | Za Bacillus pumilus QST 2808 in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 je Agencija predložila obrazloženi mnenji (5) (6) v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005. V navedenih mnenjih je Agencija priporočila vključitev obeh snovi v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Za Bacillus pumilus QST 2808 in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 je Agencija predložila obrazloženi mnenji (5) (6) v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005. V navedenih mnenjih je Agencija priporočila vključitev obeh snovi v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (9) | Iz obrazloženih mnenj Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da zadevne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Iz obrazloženih mnenj Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da zadevne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (10) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge II, III in IV k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. maja 2021 glede MRL za etirimol v kumarah.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Znanstvena poročila Agencije so na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aclonifen in fennel seed and caraway fruit (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječih mejnih vrednosti ostankov za aklonifen v semenih koromača/komarčka in plodovih navadne kumine). EFSA Journal 2020;18(7):6219.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in lettuce (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječe mejne vrednosti ostanka za akrinatrin v solati). EFSA Journal 2020;18(7):6218.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for penthiopyrad in Florence fennels and celeries (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječih mejnih vrednosti ostankov za pentiopirad v sladkem komarčku in belušni zeleni). EFSA Journal 2020;18(9):6259.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing MRL for picloram in flowering brassica (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječe MRL za pikloram v cvetočih kapusnicah). EFSA Journal 2020;18(10):6272.

EFSA Journal

(3)  Uredba Komisije (EU) 2020/1566 z dne 27. oktobra 2020 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za bupirimat, karfentrazol-etil, etirimol in piriofenon v ali na nekaterih proizvodih (UL L 358, 28.10.2020, str. 30).

3

(4)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for bupirimate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Obrazloženo mnenje o pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za bupirimat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005). EFSA Journal 2019;17(7):5757.

4

EFSA Journal

(5)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Bacillus pumilus QST 2808 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Obrazloženo mnenje o pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za Bacillus pumilus QST 2808 v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005). EFSA Journal 2020;18(5):6115.

5

Bacillus pumilus

Bacillus pumilus

EFSA Journal

(6)  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Pseudomonas sp. strain DSMZ 13134 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Obrazloženo mnenje o pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005). EFSA Journal 2020;18(8):6234.

6

Pseudomonas

Pseudomonas

EFSA Journal

---

PRILOGA

Priloge II, III in IV k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremenijo:

| (1) | v Prilogi II se stolpci za aklonifen, akrinatrin in etirimol nadomestijo z naslednjim:
  „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)










  Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL  (1) | Aklonifen | Akrinatrin (F) | Etirimol (A) (F) (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | 0,01 (*1) | | |
| 0110000 | Citrusi | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Grenivke | | | |
| 0110020 | Pomaranče | | | |
| 0110030 | Limone | | | |
| 0110040 | Limete | | | |
| 0110050 | Mandarine | | | |
| 0110990 | Drugo (2) | | | |
| 0120000 | Lupinarji | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandeljni | | | |
| 0120020 | Brazilski oreški | | | |
| 0120030 | Indijski orehi | | | |
| 0120040 | Kostanj | | | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | | | |
| 0120060 | Lešniki | | | |
| 0120070 | Oreški makadamije | | | |
| 0120080 | Pekani | | | |
| 0120090 | Pinjole | | | |
| 0120100 | Pistacije | | | |
| 0120110 | Orehi | | | |
| 0120990 | Drugo (2) | | | |
| 0130000 | Pečkato sadje | | 0,02 (*1) | |
| 0130010 | Jabolka | | | 0,06 |
| 0130020 | Hruške | | | 0,06 |
| 0130030 | Kutine | | | 0,01 (*1) |
| 0130040 | Nešplje | | | 0,01 (*1) |
| 0130050 | Japonske nešplje | | | 0,01 (*1) |
| 0130990 | Drugo (2) | | | 0,01 (*1) |
| 0140000 | Koščičasto sadje | | 0,02 (*1) | |
| 0140010 | Marelice | | | 0,04 |
| 0140020 | Češnje | | | 0,01 (*1) |
| 0140030 | Breskve | | | 0,04 |
| 0140040 | Slive | | | 0,01 (*1) |
| 0140990 | Drugo (2) | | | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | | | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

(1)

v Prilogi II se stolpci za aklonifen, akrinatrin in etirimol nadomestijo z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL  (1)

Aklonifen

Akrinatrin (F)

Etirimol (A) (F) (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0,01 (*1)

0110000

Citrusi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0,02 (*1)

0130010

Jabolka

0,06

0130020

Hruške

0,06

0130030

Kutine

0,01 (*1)

0130040

Nešplje

0,01 (*1)

0130050

Japonske nešplje

0,01 (*1)

0130990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0140000

Koščičasto sadje

0,02 (*1)

0140010

Marelice

0,04

0140020

Češnje

0,01 (*1)

0140030

Breskve

0,04

0140040

Slive

0,01 (*1)

0140990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

0,4 (+)

0151010

Namizno grozdje

0,05 (*1)

0151020

Vinsko grozdje

0,1

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

0,02 (*1)

0,3

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0,02 (*1)

0153010

Robide

0,07

0153020

Ostrožnice

0,07

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0,15

0153990

Drugo (2)

0,07

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0,02 (*1)

2

0154010

Borovnice

0154020

Ameriške brusnice

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050

Šipek

0154060

Murve (črne in bele)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080

Bezgove jagode

0154990

Drugo (2)

0160000

Mešano sadje

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne olive

0161040

Kumkvati

0161050

Karambole

0161060

Kakiji

0161070

Jamun

0161990

Drugo (2)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0163010

Avokado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaje

0163050

Granatna jabolka

0163060

Čirimoje

0163070

Gvave

0163080

Ananasi

0163090

Sadeži kruhovca

0163100

Durian

0163110

Plodovi trnaste anone

0163990

Drugo (2)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,02 (*1)

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,01 (*1)

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0213010

Rdeča pesa

0,01 (*1)

0213020

Korenje

0,08

0213030

Gomoljna zelena

0,3

0213040

Hren

0,07

0213050

Topinambur/laška repa

0,1

0213060

Pastinak

0,1

0213070

Koren peteršilja

0,01 (*1)

0213080

Redkev

0,01 (*1)

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0,01 (*1)

0213100

Podzemna koleraba

0,01 (*1)

0213110

Repa

0,01 (*1)

0213990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Česen

0,02 (*1)

0220020

Čebula

0,02 (*1)

0220030

Šalotka

0,02 (*1)

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0,01 (*1)

0220990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0230000

Zelenjava – plodovke

0,02 (*1)

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0231010

Paradižnik

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231020

Paprika

0,02 (*1)

0,09

0231030

Jajčevci

0,01 (*1)

0,1 (+)

0231040

Okra/jedilni oslez

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,01 (*1)

0232010

Kumare

0,2

0232020

Kumarice za vlaganje

0,05

0232030

Bučke

0,05

0232990

Drugo (2)

0,05

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,01 (*1)

0,15

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0242010

Brstični ohrovt

0242020

Glavnato zelje

0242990

Drugo (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Motovilec

0,06 (+)

0251020

Solata

0,1

0251030

Endivija/eskarijolka

0,06 (+)

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0,06 (+)

0251050

Rana barbica

0,02 (*1)

0251060

Rukvica/rukola

0,06 (+)

0251070

Ogrščica

0,06 (+)

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0,02 (*1)

0251990

Drugo (2)

0,02 (*1)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

0,8

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0256090

Lovorovi listi

0256100

Pehtran

0256990

Drugo (2)

0260000

Stročnice

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Fižol (s stroki)

0,08

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,02 (*1)

0260030

Grah (s stroki)

0,08

0260040

Grah (brez strokov)

0,01 (*1)

0260050

Leča

0,02

0260990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0270000

Stebelna zelenjava

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Šparglji/beluši

0,01 (*1)

0270020

Kardij

0,01 (*1)

0270030

Belušna zelena

0,01 (*1)

0270040

Sladki komarček

0,01 (*1)

0270050

Artičoke

0,02 (*1)

0270060

Por

0,01 (*1)

0270070

Rabarbara

0,01 (*1)

0270080

Bambusovi vršički

0,01 (*1)

0270090

Palmovi srčki

0,01 (*1)

0270990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0300000

STROČNICE

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300010

Fižol

0,08

0300020

Leča

0,08

0300030

Grah

0,08

0300040

Bel volčji bob

0,01 (*1)

0300990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0,01 (*1)

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,01 (*1)

0401030

Mak

0,01 (*1)

0401040

Sezamova semena

0,01 (*1)

0401050

Sončnična semena

0,02 (*1)

0401060

Semena oljne ogrščice

0,01 (*1)

0401070

Soja

0,01 (*1)

0401080

Gorčična semena

0,01 (*1)

0401090

Bombaževo seme

0,01 (*1)

0401100

Bučna semena

0,01 (*1)

0401110

Semena navadnega rumenika

0,01 (*1)

0401120

Semena borage

0,01 (*1)

0401130

Seme navadnega rička

0,01 (*1)

0401140

Konopljina semena

0,01 (*1)

0401150

Semena kloščevca

0,01 (*1)

0401990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0402000

Plodovi oljnic

0,01 (*1)

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0500010

Ječmen

0500020

Ajda in druga neprava žita

0500030

Koruza

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Riž

0500070

Rž

0500080

Sirek

0500090

Pšenica

0500990

Drugo (2)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0610000

Čaji

0,05 (*1)

0620000

Kavna zrna

0,05 (*1)

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0,08

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0,08

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0,05 (*1)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0,05 (*1)

0640000

Kakavova zrna

0,05 (*1)

0650000

Rožiči

0,05 (*1)

0700000

HMELJ

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Janež

0,01 (*1)

0810020

Črnika/črna kumina

0,01 (*1)

0810030

Zelena

0,01 (*1)

0810040

Koriander

0,01 (*1)

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0,01 (*1)

0810060

Koper

0,01 (*1)

0810070

Koromač/komarček

0,03

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0,01 (*1)

0810090

Muškatni orešček

0,01 (*1)

0810990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0820000

Plodovi

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Piment

0,01 (*1)

0820020

Sečuanski poper

0,01 (*1)

0820030

Kumina

0,03

0820040

Kardamom

0,01 (*1)

0820050

Brinove jagode

0,01 (*1)

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0,01 (*1)

0820070

Vanilija

0,01 (*1)

0820080

Tamarinda

0,01 (*1)

0820990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0830000

Skorja

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Brsti

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Koren sladkorne pese

0900020

Sladkorni trs

0900030

Koren cikorije

0900990

Drugo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

(+)

1011010

Mišičevje

1011020

Maščevje

1011030

Jetra

1011040

Ledvice

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990

Drugo (2)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

(+)

1012010

Mišičevje

1012020

Maščevje

1012030

Jetra

1012040

Ledvice

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1012990

Drugo (2)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

(+)

1013010

Mišičevje

1013020

Maščevje

1013030

Jetra

1013040

Ledvice

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990

Drugo (2)

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

(+)

1014010

Mišičevje

1014020

Maščevje

1014030

Jetra

1014040

Ledvice

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990

Drugo (2)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

(+)

1015010

Mišičevje

1015020

Maščevje

1015030

Jetra

1015040

Ledvice

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1015990

Drugo (2)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

(+)

1016010

Mišičevje

1016020

Maščevje

1016030

Jetra

1016040

Ledvice

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990

Drugo (2)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

1017020

Maščevje

1017030

Jetra

1017040

Ledvice

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1017990

Drugo (2)

1020000

Mleko

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1020010

Govedo

1020020

Ovce

1020030

Koze

1020040

Konji

1020990

Drugo (2)

1030000

Ptičja jajca

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

(F) = topen v maščobi

Akrinatrin (F)

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov in metabolizmu navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 1. julija 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

  0251010 Motovilec


  0251030 Endivija/eskarijolka


  0251040 Kreša ter drugi kalčki in poganjki


  0251060 Rukvica/rukola


  0251070 Ogrščica |
| --- | --- |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov in metabolizmu navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 1. julija 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0251010 Motovilec

0251030 Endivija/eskarijolka

0251040 Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251060 Rukvica/rukola

0251070 Ogrščica

Etirimol (A) (F) (R)

(A) Referenčni laboratoriji EU so za referenčni standard za desetil etirimol navedli, da komercialno ni dostopen. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala komercialno dostopnost referenčnega standarda iz prvega stavka do 28. oktobra 2021, če pa navedeni referenčni standard do navedenega datuma ne bo komercialno dostopen, ga bo štela za nedostopnega.

(R) = opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka:

etirimol – oznaka 1000000: desetil etirimol

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 28. oktobra 2022, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

  0151000 (a) Grozdje


  0231030 Jajčevci |
| --- | --- |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 28. oktobra 2022, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0151000 (a) Grozdje

0231030 Jajčevci

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analitskih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 28. oktobra 2022, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

  1011000 (a) Prašiči


  1012000 (b) Govedo


  1013000 (c) Ovce


  1014000 d) Koze


  1015000 (e) Enoprsti kopitarji


  1016000 (f) Perutnina


  1020000 Mleko


  1030000 Ptičja jajca“ |
| --- | --- |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analitskih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 28. oktobra 2022, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

1011000 (a) Prašiči

1012000 (b) Govedo

1013000 (c) Ovce

1014000 d) Koze

1015000 (e) Enoprsti kopitarji

1016000 (f) Perutnina

1020000 Mleko

1030000 Ptičja jajca“

| (2) | v delu A Priloge III se stolpca za pentiopirad in pikloram nadomestita z naslednjim:
  „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)









  Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL  (2) | Pentiopirad | Pikloram |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | | 0,01 (*2) |
| 0110000 | Citrusi | 0,01 (*2) | |
| 0110010 | Grenivke | | |
| 0110020 | Pomaranče | | |
| 0110030 | Limone | | |
| 0110040 | Limete | | |
| 0110050 | Mandarine | | |
| 0110990 | Drugo (2) | | |
| 0120000 | Lupinarji | 0,05 | |
| 0120010 | Mandeljni | | |
| 0120020 | Brazilski oreški | | |
| 0120030 | Indijski orehi | | |
| 0120040 | Kostanj | | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | | |
| 0120060 | Lešniki | | |
| 0120070 | Oreški makadamije | | |
| 0120080 | Pekani | | |
| 0120090 | Pinjole | | |
| 0120100 | Pistacije | | |
| 0120110 | Orehi | | |
| 0120990 | Drugo (2) | | |
| 0130000 | Pečkato sadje | 0,5 | |
| 0130010 | Jabolka | | |
| 0130020 | Hruške | | |
| 0130030 | Kutine | | |
| 0130040 | Nešplje | | |
| 0130050 | Japonske nešplje | | |
| 0130990 | Drugo (2) | | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | | |
| 0140010 | Marelice | 4 | |
| 0140020 | Češnje | 4 | |
| 0140030 | Breskve | 4 | |
| 0140040 | Slive | 1,5 | |
| 0140990 | Drugo (2) | 0,01 (*2) | |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

(2)

v delu A Priloge III se stolpca za pentiopirad in pikloram nadomestita z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL  (2)

Pentiopirad

Pikloram

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0,01 (*2)

0110000

Citrusi

0,01 (*2)

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0,05

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0,5

0130010

Jabolka

0130020

Hruške

0130030

Kutine

0130040

Nešplje

0130050

Japonske nešplje

0130990

Drugo (2)

0140000

Koščičasto sadje

0140010

Marelice

4

0140020

Češnje

4

0140030

Breskve

4

0140040

Slive

1,5

0140990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

0,01 (*2)

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

3

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0,01 (*2)

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0153990

Drugo (2)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0154010

Borovnice

0,01 (*2)

0154020

Ameriške brusnice

0,01 (*2)

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0,01 (*2)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0,01 (*2)

0154050

Šipek

0,01 (*2)

0154060

Murve (črne in bele)

0,01 (*2)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0,4

0154080

Bezgove jagode

0,01 (*2)

0154990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0160000

Mešano sadje

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0,01 (*2)

0161020

Fige

0,01 (*2)

0161030

Namizne olive

0,01 (*2)

0161040

Kumkvati

0,01 (*2)

0161050

Karambole

0,01 (*2)

0161060

Kakiji

0,4

0161070

Jamun

0,01 (*2)

0161990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0,01 (*2)

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0,01 (*2)

0163010

Avokado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaje

0163050

Granatna jabolka

0163060

Čirimoje

0163070

Gvave

0163080

Ananasi

0163090

Sadeži kruhovca

0163100

Durian

0163110

Plodovi trnaste anone

0163990

Drugo (2)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,01 (*2)

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,05

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,04

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0213010

Rdeča pesa

0,6

0213020

Korenje

0,6

0213030

Gomoljna zelena

0,6

0213040

Hren

0,6

0213050

Topinambur/laška repa

0,6

0213060

Pastinak

0,6

0213070

Koren peteršilja

0,6

0213080

Redkev

3

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0,6

0213100

Podzemna koleraba

0,6

0213110

Repa

0,6

0213990

Drugo (2)

0,6

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,01 (*2)

0220010

Česen

0,8

0220020

Čebula

0,8

0220030

Šalotka

0,8

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

4

0220990

Drugo (2)

0,8

0230000

Zelenjava – plodovke

0,01 (*2)

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

2

0231010

Paradižnik

0231020

Paprika

0231030

Jajčevci

0231040

Okra/jedilni oslez

0231990

Drugo (2)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,7

0232010

Kumare

0232020

Kumarice za vlaganje

0232030

Bučke

0232990

Drugo (2)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,6

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,02

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,01 (*2)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

4

0,08

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0,01 (*2)

0242010

Brstični ohrovt

0,01 (*2)

0242020

Glavnato zelje

4

0242990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0,01 (*2)

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

0251010

Motovilec

15

0251020

Solata

15

0251030

Endivija/eskarijolka

0,01 (*2)

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

15

0251050

Rana barbica

15

0251060

Rukvica/rukola

15

0251070

Ogrščica

15

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

50

0251990

Drugo (2)

15

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

30

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,01 (*2)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,01 (*2)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,01 (*2)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

0256010

Prava krebuljica

20

0256020

Drobnjak

0,01 (*2)

0256030

Listi zelene

0,01 (*2)

0256040

Peteršilj

20

0256050

Žajbelj

0,01 (*2)

0256060

Rožmarin

0,01 (*2)

0256070

Materina dušica

0,01 (*2)

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0,01 (*2)

0256090

Lovorovi listi

0,01 (*2)

0256100

Pehtran

0,01 (*2)

0256990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0260000

Stročnice

0,01 (*2)

0260010

Fižol (s stroki)

3

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,4

0260030

Grah (s stroki)

4

0260040

Grah (brez strokov)

0,3

0260050

Leča

0,01 (*2)

0260990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0270000

Stebelna zelenjava

0,01 (*2)

0270010

Šparglji/beluši

0,01 (*2)

0270020

Kardij

15

0270030

Belušna zelena

20

0270040

Sladki komarček

20

0270050

Artičoke

0,01 (*2)

0270060

Por

3

0270070

Rabarbara

15

0270080

Bambusovi vršički

0,01 (*2)

0270090

Palmovi srčki

0,01 (*2)

0270990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0300000

STROČNICE

0,3

0,01 (*2)

0300010

Fižol

0300020

Leča

0300030

Grah

0300040

Bel volčji bob

0300990

Drugo (2)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,05

0,01 (*2)

0401030

Mak

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401040

Sezamova semena

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401050

Sončnična semena

1,5

0,01 (*2)

0401060

Semena oljne ogrščice

0,5

0,03

0401070

Soja

0,3

0,01 (*2)

0401080

Gorčična semena

0,01 (*2)

0,03

0401090

Bombaževo seme

0,5

0,01 (*2)

0401100

Bučna semena

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401110

Semena navadnega rumenika

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401120

Semena borage

0,01 (*2)

0,03

0401130

Seme navadnega rička

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401140

Konopljina semena

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401150

Semena kloščevca

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402000

Plodovi oljnic

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0500010

Ječmen

0,3

0,2

0500020

Ajda in druga neprava žita

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500030

Koruza

0,01

0,2

0500040

Proso

0,8

0,01 (*2)

0500050

Oves

0,3

0,2

0500060

Riž

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500070

Rž

0,1

0,01 (*2)

0500080

Sirek

0,8

0,2

0500090

Pšenica

0,1

0,2

0500990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0,2

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0610000

Čaji

0620000

Kavna zrna

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0640000

Kakavova zrna

0650000

Rožiči

0700000

HMELJ

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850000

Brsti

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0900010

Koren sladkorne pese

0,5

0,01 (*2)

0900020

Sladkorni trs

0,01 (*2)

0,05

0900030

Koren cikorije

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0900990

Drugo (2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

0,01 (*2)

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

1011010

Mišičevje

0,2

1011020

Maščevje

0,01 (*2)

1011030

Jetra

0,01 (*2)

1011040

Ledvice

5

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1011990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

0,2

1012020

Maščevje

0,2

1012030

Jetra

0,01 (*2)

1012040

Ledvice

5

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1012990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

0,2

1013020

Maščevje

0,2

1013030

Jetra

0,01 (*2)

1013040

Ledvice

5

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1013990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

1014010

Mišičevje

0,2

1014020

Maščevje

0,2

1014030

Jetra

0,01 (*2)

1014040

Ledvice

5

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1014990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

0,2

1015020

Maščevje

0,01 (*2)

1015030

Jetra

0,01 (*2)

1015040

Ledvice

5

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1015990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

1016010

Mišičevje

0,2

1016020

Maščevje

0,01 (*2)

1016030

Jetra

0,01 (*2)

1016040

Ledvice

0,01 (*2)

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,01 (*2)

1016990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

0,2

1017020

Maščevje

0,01 (*2)

1017030

Jetra

0,01 (*2)

1017040

Ledvice

5

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,5

1017990

Drugo (2)

0,01 (*2)

1020000

Mleko

0,01 (*2)

0,05 (*2)

1020010

Govedo

1020020

Ovce

1020030

Koze

1020040

Konji

1020990

Drugo (2)

1030000

Ptičja jajca

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

| (3) | v Prilogi IV se po abecednem vrstnem redu vstavita naslednja vnosa: „Bacillus pumilus QST 2808“ in „Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134“. |
| --- | --- |

(3)

v Prilogi IV se po abecednem vrstnem redu vstavita naslednja vnosa: „Bacillus pumilus QST 2808“ in „Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134“.

---

(*1)  Meja analitskega določanja

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.

(*2)  Meja analitskega določanja

(2)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.“

---

| 20.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/69

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1532

z dne 17. septembra 2021

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede vključitve 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin-2,4-diona na seznam Unije aromatičnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES (1) in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) ter zlasti člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 določa seznam Unije z aromami in izvornimi snovmi, odobrenimi za uporabo v in na živilih, ter pogoje njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 določa seznam Unije z aromami in izvornimi snovmi, odobrenimi za uporabo v in na živilih, ter pogoje njihove uporabe.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 872/2012 (3) je bil sprejet seznam aromatičnih snovi in vključen v del A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 872/2012 (3) je bil sprejet seznam aromatičnih snovi in vključen v del A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008.

| (3) | Navedeni seznam se lahko posodablja v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka, ki ga vloži država članica ali zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni seznam se lahko posodablja v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 na pobudo Komisije ali na podlagi zahtevka, ki ga vloži država članica ali zainteresirana stran.

| (4) | Pri Komisiji je bil 10. avgusta 2012 vložen zahtevek za odobritev uporabe 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin-2,4-diona (FL št. 16.127) kot aromatične snovi v različnih živilih, ki v snovi spadajo v več kategorij živil s seznama Unije z aromami in izvornimi snovmi. Komisija je zahtevek priglasila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo zaprosila za mnenje. Komisija je zahtevek prav tako dala na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

Pri Komisiji je bil 10. avgusta 2012 vložen zahtevek za odobritev uporabe 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin-2,4-diona (FL št. 16.127) kot aromatične snovi v različnih živilih, ki v snovi spadajo v več kategorij živil s seznama Unije z aromami in izvornimi snovmi. Komisija je zahtevek priglasila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in jo zaprosila za mnenje. Komisija je zahtevek prav tako dala na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008.

| (5) | Agencija je v mnenju, sprejetem 21. junija 2016 (4), ocenila varnost snovi FL št. 16.127 in ugotovila, da njena uporaba ne vzbuja pomislekov glede varnosti, kadar je omejena na ravni, do tistih, ki so določene za različna živila v različnih kategorijah živil. Agencija je tudi navedla, da gre za snov z lastnostmi spreminjanja arome. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je v mnenju, sprejetem 21. junija 2016 (4), ocenila varnost snovi FL št. 16.127 in ugotovila, da njena uporaba ne vzbuja pomislekov glede varnosti, kadar je omejena na ravni, do tistih, ki so določene za različna živila v različnih kategorijah živil. Agencija je tudi navedla, da gre za snov z lastnostmi spreminjanja arome.

| (6) | Ker uporaba snovi FL št. 16.127 kot aromatične snovi ne vzbuja pomislekov glede varnosti glede navedenih pogojev uporabe in se zanjo ne pričakuje, da bi zavajala potrošnika, je primerno, da se glede na mnenje Agencije taka uporaba odobri. |
| --- | --- |

(6)

Ker uporaba snovi FL št. 16.127 kot aromatične snovi ne vzbuja pomislekov glede varnosti glede navedenih pogojev uporabe in se zanjo ne pričakuje, da bi zavajala potrošnika, je primerno, da se glede na mnenje Agencije taka uporaba odobri.

| (7) | Del A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Del A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 34.

1

(2)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 872/2012 z dne 1. oktobra 2012 o sprejetju seznama aromatičnih snovi iz Uredbe (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta, njegovi uveljavitvi v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2000 in Odločbe Komisije 1999/217/ES (UL L 267, 2.10.2012, str. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2016;14(7):4334.

4

EFSA Journal

---

PRILOGA

V preglednici 1 oddelka 2 dela A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1334/2008 se za vnosom 16.126 vstavi naslednji vnos za FL št. 16.127:

| „16.127 | 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin 2,4-dion | 1119831-25-2 | 2161 | | vsaj 99-odstotna, analiza (HPLC/UV) | Omejitve, kadar se uporablja kot aromatična snov: | v kategoriji 1.4 – največ 4 mg/kg, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„16.127

3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidin 2,4-dion

1119831-25-2

2161

vsaj 99-odstotna, analiza (HPLC/UV)

Omejitve, kadar se uporablja kot aromatična snov:

v kategoriji 1.4 – največ 4 mg/kg,

| | v kategoriji 1.8 – največ 8 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 1.8 – največ 8 mg/kg,

| | v kategoriji 3 – največ 4 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 3 – največ 4 mg/kg,

| | v kategoriji 5.1 – največ 15 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 5.1 – največ 15 mg/kg,

| | v kategoriji 5.2 – največ 16 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 5.2 – največ 16 mg/kg,

| | v kategoriji 5.3 – največ 30 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 5.3 – največ 30 mg/kg,

| | v kategoriji 5.4 – največ 15 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 5.4 – največ 15 mg/kg,

| | v kategoriji 6.3 – največ 25 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 6.3 – največ 25 mg/kg,

| | v kategoriji 12.1 – največ 75 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 12.1 – največ 75 mg/kg,

| | v kategoriji 12.2 – največ 100 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 12.2 – največ 100 mg/kg,

| | v kategoriji 12.3 – največ 25 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 12.3 – največ 25 mg/kg,

| | v kategoriji 12.4 – največ 25 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 12.4 – največ 25 mg/kg,

| | v kategoriji 12.5 – največ 4 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 12.5 – največ 4 mg/kg,

| | v kategoriji 13.2 – največ 4 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 13.2 – največ 4 mg/kg,

| | v kategoriji 13.3 – največ 4 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 13.3 – največ 4 mg/kg,

| | v kategoriji 14.1.4 – največ 4 mg/l (samo za mlečne pijače), |
| --- | --- |

v kategoriji 14.1.4 – največ 4 mg/l (samo za mlečne pijače),

| | v kategoriji 14.1.5 – največ 8 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 14.1.5 – največ 8 mg/kg,

| | v kategoriji 15.1 – največ 20 mg/kg, |
| --- | --- |

v kategoriji 15.1 – največ 20 mg/kg,

| | v kategoriji 16 – največ 4 mg/l (samo za mlečne deserte). |
| --- | --- |

v kategoriji 16 – največ 4 mg/l (samo za mlečne deserte).

EFSA“

---

| 20.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/72

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1533

z dne 17. septembra 2021

o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2016/6

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1) in zlasti člena 53(1), točka (b)(ii), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (2) ter zlasti člena 54(4), prvi pododstavek, točka (b), in člena 90, prvi pododstavek, točke (a), (c) in (f), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so stopnje radionuklidov v nekaterih živilskih proizvodih, ki izvirajo iz Japonske, presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Ker lahko taka kontaminacija predstavlja grožnjo javnemu zdravju in zdravju živali v Uniji, so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 297/2011 (3) uvedeni posebni pogoji, ki urejajo uvoz živil in krme, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani. Navedena izvedbena uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) št. 961/2011 (4), (EU) št. 284/2012 (5), (EU) št. 996/2012 (6), (EU) št. 322/2014 (7) in (EU) 2016/6 (8). Da bi zagotovili doslednost in olajšali izvajanje, navedene uredbe določajo mejne vrednosti radionuklidov, in sicer jih usklajujejo z vrednostmi, določenimi v zadevni japonski zakonodaji, kar bi bilo treba ohraniti. |
| --- | --- |

(1)

Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so stopnje radionuklidov v nekaterih živilskih proizvodih, ki izvirajo iz Japonske, presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Ker lahko taka kontaminacija predstavlja grožnjo javnemu zdravju in zdravju živali v Uniji, so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 297/2011 (3) uvedeni posebni pogoji, ki urejajo uvoz živil in krme, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani. Navedena izvedbena uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) št. 961/2011 (4), (EU) št. 284/2012 (5), (EU) št. 996/2012 (6), (EU) št. 322/2014 (7) in (EU) 2016/6 (8). Da bi zagotovili doslednost in olajšali izvajanje, navedene uredbe določajo mejne vrednosti radionuklidov, in sicer jih usklajujejo z vrednostmi, določenimi v zadevni japonski zakonodaji, kar bi bilo treba ohraniti.

| (2) | Uredba (EU) 2017/625 določa, da se za blago, za katerega velja ukrep v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, ob vstopu v Unijo izvaja uradni nadzor. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2017/625 določa, da se za blago, za katerega velja ukrep v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, ob vstopu v Unijo izvaja uradni nadzor.

| (3) | Da se olajša izvajanje uradnega nadzora živil in krme, za katere velja ta uredba, ob njihovem vstopu v Unijo, je primerno določiti enotni vzorec uradnega spričevala. Prav tako je primerno določiti zahteve za izdajo uradnih spričeval poleg zahtev iz naslova II, poglavje VII, Uredbe (EU) 2017/625 in za spričevala, izdana na papirju, poleg zahtev iz člena 39(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1715 (9) in člena 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (10). Poleg tega je za zagotovitev skladnega pristopa primerno določiti, da bi se morala uradna spričevala, izdana v skladu s to uredbo, nadomestiti v skladu s postopki za izdajo nadomestnih spričeval, določenimi v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Da se olajša izvajanje uradnega nadzora živil in krme, za katere velja ta uredba, ob njihovem vstopu v Unijo, je primerno določiti enotni vzorec uradnega spričevala. Prav tako je primerno določiti zahteve za izdajo uradnih spričeval poleg zahtev iz naslova II, poglavje VII, Uredbe (EU) 2017/625 in za spričevala, izdana na papirju, poleg zahtev iz člena 39(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1715 (9) in člena 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (10). Poleg tega je za zagotovitev skladnega pristopa primerno določiti, da bi se morala uradna spričevala, izdana v skladu s to uredbo, nadomestiti v skladu s postopki za izdajo nadomestnih spričeval, določenimi v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2235.

| (4) | Obstoječi ukrepi so bili pregledani ob upoštevanju več kot 87 000 podatkov o prisotnosti radioaktivnosti v živilih in krmi, razen v govedini, in več kot 429 000 podatkov o prisotnosti radioaktivnosti v govedini, ki so jih japonski organi predložili za deveto in deseto rastno sezono po nesreči (poročani podatki od januarja 2019 do decembra 2020). |
| --- | --- |

(4)

Obstoječi ukrepi so bili pregledani ob upoštevanju več kot 87 000 podatkov o prisotnosti radioaktivnosti v živilih in krmi, razen v govedini, in več kot 429 000 podatkov o prisotnosti radioaktivnosti v govedini, ki so jih japonski organi predložili za deveto in deseto rastno sezono po nesreči (poročani podatki od januarja 2019 do decembra 2020).

| (5) | Glede na navedene podatke se zdi, da je treba za nekatere proizvode ohraniti ali določiti obveznost vzorčenja in analize proizvodov pred izvozom v Unijo, za druge pa jo je mogoče odpraviti. Zlasti je poleg proizvodov, za katere že velja navedena obveznost, primerno zahtevati vzorčenje in analizo za samonikle gobe in iz njih pridobljene proizvode, ki izvirajo iz prefektur Ivate, Nagano, Niigata in Ibaraki, ribe in ribiške proizvode iz Gunme, samoniklo orlovo praprot in iz nje pridobljene proizvode iz Fukušime ter japonsko kraljevsko praprot in iz nje pridobljene proizvode iz prefekture Mijagi. Vendar se zahteva po vzorčenju in analizi pred izvozom v Unijo lahko odpravi za kalčke aralije in iz njih pridobljene proizvode, ki izvirajo iz prefektur Fukušima, Mijagi in Gunma, bambus in iz njega pridobljene proizvode iz prefekture Fukušima, gobe in iz njih pridobljene proizvode iz prefekture Gunma ter košiaburo in iz nje pridobljene proizvode iz prefektur Šizuoka, Jamanaši in Jamagata. Poleg tega so bile neskladnosti pri gobah ugotovljene le pri samoniklih gobah, pri orlovi praproti samo pri samonikli orlovi praproti in pri (japonskem) kakiju samo pri posušenem (japonskem) kakiju. Zato je primerno, da se zahteva po vzorčenju in analizi omeji na samonikle oziroma posušene oblike teh proizvodov. |
| --- | --- |

(5)

Glede na navedene podatke se zdi, da je treba za nekatere proizvode ohraniti ali določiti obveznost vzorčenja in analize proizvodov pred izvozom v Unijo, za druge pa jo je mogoče odpraviti. Zlasti je poleg proizvodov, za katere že velja navedena obveznost, primerno zahtevati vzorčenje in analizo za samonikle gobe in iz njih pridobljene proizvode, ki izvirajo iz prefektur Ivate, Nagano, Niigata in Ibaraki, ribe in ribiške proizvode iz Gunme, samoniklo orlovo praprot in iz nje pridobljene proizvode iz Fukušime ter japonsko kraljevsko praprot in iz nje pridobljene proizvode iz prefekture Mijagi. Vendar se zahteva po vzorčenju in analizi pred izvozom v Unijo lahko odpravi za kalčke aralije in iz njih pridobljene proizvode, ki izvirajo iz prefektur Fukušima, Mijagi in Gunma, bambus in iz njega pridobljene proizvode iz prefekture Fukušima, gobe in iz njih pridobljene proizvode iz prefekture Gunma ter košiaburo in iz nje pridobljene proizvode iz prefektur Šizuoka, Jamanaši in Jamagata. Poleg tega so bile neskladnosti pri gobah ugotovljene le pri samoniklih gobah, pri orlovi praproti samo pri samonikli orlovi praproti in pri (japonskem) kakiju samo pri posušenem (japonskem) kakiju. Zato je primerno, da se zahteva po vzorčenju in analizi omeji na samonikle oziroma posušene oblike teh proizvodov.

| (6) | Uradni nadzor, opravljen pri vstopu v Unijo, kaže, da japonski organi pravilno izvajajo posebne zahteve prava Unije, med uradnim nadzorom pri uvozu pa že več kot devet let ni bila ugotovljena nobena neskladnost s pravom Unije. Zato je primerno, da se pri vstopu živil in krme iz te uredbe v Unijo ohrani nizka pogostost uradnega nadzora. |
| --- | --- |

(6)

Uradni nadzor, opravljen pri vstopu v Unijo, kaže, da japonski organi pravilno izvajajo posebne zahteve prava Unije, med uradnim nadzorom pri uvozu pa že več kot devet let ni bila ugotovljena nobena neskladnost s pravom Unije. Zato je primerno, da se pri vstopu živil in krme iz te uredbe v Unijo ohrani nizka pogostost uradnega nadzora.

| (7) | Primerno je izvesti pregled te uredbe, ko bodo na voljo rezultati vzorčenja in analize prisotnosti radioaktivnosti v živilih in krmi za enajsto in dvanajsto rastno sezono (2021 in 2022) po nesreči. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je izvesti pregled te uredbe, ko bodo na voljo rezultati vzorčenja in analize prisotnosti radioaktivnosti v živilih in krmi za enajsto in dvanajsto rastno sezono (2021 in 2022) po nesreči.

| (8) | Ker so spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 znatne, jo je zaradi jasnosti primerno nadomestiti. |
| --- | --- |

(8)

Ker so spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 znatne, jo je zaradi jasnosti primerno nadomestiti.

| (9) | Za nemoten prehod na nove ukrepe je primerno določiti prehodne ukrepe za pošiljke, ki jih spremljajo uradne izjave, izdane v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/6, če so bile take uradne izjave izdane pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Za nemoten prehod na nove ukrepe je primerno določiti prehodne ukrepe za pošiljke, ki jih spremljajo uradne izjave, izdane v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/6, če so bile take uradne izjave izdane pred začetkom veljavnosti te uredbe.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pogoje vstopa v Unijo za živila, vključno z manj pomembnimi živili, in krmo v smislu člena 1 Uredbe Sveta (Euratom) 2016/52 (11) (v nadaljnjem besedilu: proizvodi), ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni in so namenjeni za dajanje na trg Unije.

2.   Ta uredba se ne uporablja za naslednje kategorije pošiljk proizvodov, katerih bruto teža ne presega10 kg svežega proizvoda ali 2 kg suhega proizvoda:

| (a) | pošiljke, ki so poslane kot trgovinski vzorci, laboratorijski vzorci ali razstavni predmeti in niso namenjene za dajanje na trg; |
| --- | --- |

(a)

pošiljke, ki so poslane kot trgovinski vzorci, laboratorijski vzorci ali razstavni predmeti in niso namenjene za dajanje na trg;

| (b) | pošiljke, ki so del osebne prtljage potnikov in so namenjene za njihovo osebno porabo ali uporabo; |
| --- | --- |

(b)

pošiljke, ki so del osebne prtljage potnikov in so namenjene za njihovo osebno porabo ali uporabo;

| (c) | nekomercialne pošiljke, ki so poslane fizičnim osebam in niso namenjene za dajanje na trg; |
| --- | --- |

(c)

nekomercialne pošiljke, ki so poslane fizičnim osebam in niso namenjene za dajanje na trg;

| (d) | pošiljke za znanstvene namene. |
| --- | --- |

(d)

pošiljke za znanstvene namene.

V primeru dvoma glede predvidene uporabe proizvodov nosi dokazno breme lastnik osebne prtljage oziroma prejemnik.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi „izvira iz istega ozemlja ali tretje države“ iz člena 3(37) Uredbe (EU) 2017/625 pomeni naslednje:

| — | izvira iz iste japonske prefekture za proizvode, za katere se v skladu s členom 4 zahtevata vzorčenje in analiza, |
| --- | --- |

—

izvira iz iste japonske prefekture za proizvode, za katere se v skladu s členom 4 zahtevata vzorčenje in analiza,

| — | za druge proizvode, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, izvira iz ene ali več japonskih prefektur, ki so vse v enakem položaju, kot je navedeno v členu 4(3). |
| --- | --- |

—

za druge proizvode, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, izvira iz ene ali več japonskih prefektur, ki so vse v enakem položaju, kot je navedeno v členu 4(3).

Člen 3

Pogoji za vstop v Unijo

1.   Proizvodi lahko vstopijo v Unijo samo, če so v skladu s to uredbo.

2.   Proizvodi izpolnjujejo določbo o mejni vrednosti za vsoto cezija-134 in cezija-137 iz Priloge I.

3.   K vsaki pošiljki proizvodov iz Priloge II s sklicem na ustrezno oznako kombinirane nomenklature, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, je priloženo uradno spričevalo iz člena 4. Istovetnost vsake pošiljke se potrdi z identifikacijsko oznako, ki se navede na uradnem potrdilu in v skupnem zdravstvenem vstopnem dokumentu iz člena 56 Uredbe (EU) 2017/625.

4.   Seznam proizvodov v Prilogi II ne posega v zahteve iz Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

Člen 4

Uradno spričevalo

1.   Vsako pošiljko proizvodov z oznakami KN iz Priloge II ter sestavljenih proizvodov, ki po količini vsebujejo več kot 50 % proizvodov iz Priloge II, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, spremlja veljavno originalno uradno spričevalo, izpolnjeno in podpisano v skladu s členom 5.

2.   Uradno spričevalo iz odstavka 1 potrjuje, da so proizvodi skladni z veljavno japonsko zakonodajo in izpolnjujejo določbo o mejni vrednosti za vsoto cezija-134 in cezija-137 iz Priloge I.

3.   V uradnem spričevalu iz odstavka 1 je poleg tega navedeno, da velja eno od naslednjega:

| (a) | proizvod ne izvira in ni odpremljen iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

proizvod ne izvira in ni odpremljen iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda;

| (b) | proizvod je odpremljen, vendar ne izvira iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda, ter med prevozom ali predelavo ni bil izpostavljen radioaktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

proizvod je odpremljen, vendar ne izvira iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda, ter med prevozom ali predelavo ni bil izpostavljen radioaktivnosti;

| (c) | proizvod izvira iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda, ter ga spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize; |
| --- | --- |

(c)

proizvod izvira iz ene od prefektur, ki so navedene v Prilogi II, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda, ter ga spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize;

| (d) | poreklo proizvoda ali njegovih sestavin, ki po količini predstavljajo več kot 50 % proizvoda, ni znano, proizvod pa spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize. |
| --- | --- |

(d)

poreklo proizvoda ali njegovih sestavin, ki po količini predstavljajo več kot 50 % proizvoda, ni znano, proizvod pa spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize.

4.   Ribe in ribiški proizvodi iz Priloge II, ki so ulovljeni ali nabrani v obalnih vodah prefektur Fukušima in Gunma, spremlja uradno spričevalo iz odstavka 1 ter poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize, ne glede na to, kje na Japonskem se taki proizvodi iztovorijo.

Člen 5

Priprava in podpis uradnega spričevala

1.   Uradno spričevalo iz člena 4 se sestavi v skladu z vzorcem iz Priloge III.

2.   Pri proizvodih iz člena 4(3), točki (a) in (b), uradno spričevalo podpiše pooblaščeni predstavnik pristojnega japonskega organa ali pooblaščeni predstavnik službe, ki jo je pooblastil pristojni japonski organ ter je v njegovi pristojnosti in pod njegovim nadzorom.

3.   Pri proizvodih iz člena 4(3), točki (c) in (d), ter iz člena 4(4) uradno spričevalo podpiše pooblaščeni predstavnik pristojnega japonskega organa, spremlja pa ga poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize.

4.   Uradno spričevalo izpolnjuje zahteve za uradna spričevala iz člena 5 Izvedbene uredbe (EU) 2020/2235.

5.   Pristojni organi lahko nadomestno uradno spričevalo izdajo le v skladu s pravili iz člena 6 Izvedbene uredbe (EU) 2020/2235.

6.   Uradno spričevalo se izpolni v skladu z navodili iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 6

Uradni nadzor ob vstopu v Unijo

1.   Nad pošiljkami proizvodov iz člena 4(1) se izvaja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah ob njihovem vstopu v Unijo.

2.   Za proizvode, ki niso proizvodi iz člena 4(4), se lahko identifikacijski in fizični pregledi opravijo na kontrolnih točkah iz člena 53(1), točka (a), Uredbe (EU) 2017/625, ki se izvedejo v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/2123 (13).

3.   Poleg dokumentacijskih pregledov vseh pošiljk pristojni organi mejne kontrolne točke ali kontrolnih točk izvajajo naključne identifikacijske in fizične preglede, vključno z laboratorijsko analizo prisotnosti cezija-134 in cezija-137. Rezultati analize morajo biti na voljo najpozneje v petih delovnih dneh.

Člen 7

Sprostitev v prosti promet

Carinski organi dovolijo sprostitev pošiljk proizvodov iz člena 4(1) v prosti promet samo ob predložitvi ustrezno izpolnjenega skupnega zdravstvenega vstopnega dokumenta, kot je določeno v členu 57(2), točka (b), Uredbe (EU) 2017/625, ki potrjuje, da je pošiljka skladna z veljavnimi pravili iz člena 1(2) navedene uredbe.

Člen 8

Pregled

Ta uredba se pregleda pred 30. junijem 2023.

Člen 9

Razveljavitev

Izvedbena uredba (EU) 2016/6 se razveljavi.

Člen 10

Prehodna določba

Pošiljke krme in živil, ki spadajo na področje uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 in ki jim je priložena uradna izjava, izdana v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/6 pred 10. oktobrom 2021, se lahko uvozijo v Unijo pod pogoji iz Izvedbene uredbe (EU) 2016/6.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 297/2011 z dne 25. marca 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (UL L 80, 26.3.2011, str. 5).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 961/2011 z dne 27. septembra 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 297/2011 (UL L 252, 28.9.2011, str. 10).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 284/2012 z dne 29. marca 2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011 (UL L 92, 30.3.2012, str. 16).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 996/2012 z dne 26. oktobra 2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 (UL L 299, 27.10.2012, str. 31).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 322/2014 z dne 28. marca 2014 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (UL L 95, 29.3.2014, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/6 z dne 5. januarja 2016 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 322/2014 (UL L 3, 6.1.2016, str. 5).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1715 z dne 30. septembra 2019 o pravilih za delovanje sistema upravljanja informacij za uradni nadzor in njegovih sistemskih komponent (uredba o IMSOC) (UL L 261, 14.10.2019, str. 37).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2235 z dne 16. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzorcev veterinarskih spričeval, vzorcev uradnih spričeval in vzorcev veterinarskih/uradnih spričeval za vstop pošiljk nekaterih kategorij živali in blaga v Unijo in njihove premike znotraj Unije, uradne potrditve takšnih spričeval ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 599/2004, izvedbenih uredb (EU) št. 636/2014 in (EU) 2019/628, Direktive 98/68/ES ter odločb 2000/572/ES, 2003/779/ES in 2007/240/ES (UL L 442, 30.12.2020, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom) 2016/52 z dne 15. januarja 2016 o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali katerem koli drugem radiološkem izrednem dogodku in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 3954/87 ter uredb Komisije (Euratom) št. 944/89 in (Euratom) št. 770/990 (UL L 13, 20.1.2016, str. 2).

11

(12)  Uredba (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljaviti Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (UL L 327, 11.12.2015, str. 1).

12

(13)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2019/2123 z dne 10. oktobra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil v zvezi s tem, v katerih primerih in pod katerimi pogoji se identifikacijski in fizični pregledi nekaterega blaga lahko izvajajo na kontrolnih točkah, dokumentacijski pregledi pa v oddaljenosti od mejnih kontrolnih točk (UL L 321, 12.12.2019, str. 64).

13

---

PRILOGA I

Mejne vrednosti za živila
   (1)
  (Bq/kg)

| | Živila za dojenčke in majhne otroke | Mleko in pijače na osnovi mleka | Mineralna voda in podobne pijače ter poparek iz nefermentiranih čajnih listov | Druga živila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsota cezija-134 in cezija-137 | 50 | 50 | 10 | 100 |

Živila za dojenčke in majhne otroke

Mleko in pijače na osnovi mleka

Mineralna voda in podobne pijače ter poparek iz nefermentiranih čajnih listov

Druga živila

Vsota cezija-134 in cezija-137

50

50

10

100

Mejne vrednosti za krmo
   (2)
  (Bq/kg)

| | Krma za govedo in konje | Krma za prašiče | Krma za perutnino | Krma za ribe (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsota cezija-134 in cezija-137 | 100 | 80 | 160 | 40 |

Krma za govedo in konje

Krma za prašiče

Krma za perutnino

Krma za ribe (3)

Vsota cezija-134 in cezija-137

100

80

160

40

---

(1)  Pri posušenih proizvodih, ki so namenjeni zaužitju v rekonstituirani obliki, se mejna vrednost uporablja za rekonstituiran proizvod, pripravljen za zaužitje.

Za posušene gobe se uporablja faktor rekonstitucije 5.

Pri čaju se uporablja mejna vrednost za poparek iz nefermentiranih čajnih listov. Mejna vrednost 10 Bq/kg za poparek iz nefermentiranih čajnih listov odgovarja vrednosti 500 Bq/kg za posušene čajne liste.

(2)  Mejna vrednost se nanaša na krmo z 12-odstotno vsebnostjo vlage.

(3)  Razen krme za okrasne ribe.

---

PRILOGA II

Živila in krma, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza glede prisotnosti cezija-134 in cezija-137 pred izvozom v Unijo

| (a) | Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Fukušima:






  — | samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

(a)

Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Fukušima:

—

samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80;

| — | ribe in ribiški proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 in 1604, razen:






  — | japonskega gofa (Seriola quinqueradiata) in rumenorepega gofa (Seriola lalandi), ki se uvrščata pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- | --- |

—

ribe in ribiški proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 in 1604, razen:

—

japonskega gofa (Seriola quinqueradiata) in rumenorepega gofa (Seriola lalandi), ki se uvrščata pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | gofa (Seriola dumerili), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

gofa (Seriola dumerili), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | velikega pagarja (Pagrus major), ki se uvršča pod oznake KN 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

velikega pagarja (Pagrus major), ki se uvršča pod oznake KN 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | novozelandskega šura (Pseudocarnax dentex), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

novozelandskega šura (Pseudocarnax dentex), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | pacifiškega modroplavutega tuna (Thunnus orientalis), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 in ex 1604 20 70, |
| --- | --- |

—

pacifiškega modroplavutega tuna (Thunnus orientalis), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 in ex 1604 20 70,

| — | lokarde (Scomber japonicus), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 in ex 1604 20 50; |
| --- | --- |

—

lokarde (Scomber japonicus), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 in ex 1604 20 50;

| — | samonikla orlova praprot (Pteridium aquilinum) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90, |
| --- | --- |

—

samonikla orlova praprot (Pteridium aquilinum) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90,

| — | košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90, |
| --- | --- |

—

košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90,

| — | posušeni (japonski) kakiji (Diospyros spp.) in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 in ex 0813 50. |
| --- | --- |

—

posušeni (japonski) kakiji (Diospyros spp.) in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 in ex 0813 50.

| (b) | Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Mijagi:






  — | samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Mijagi:

—

samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80,

| — | bambusovi poganjki (Phyllostacys pubescens) in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 in 2005 91 00, |
| --- | --- |

—

bambusovi poganjki (Phyllostacys pubescens) in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 in 2005 91 00,

| — | samonikla orlova praprot (Pteridium aquilinum) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90, |
| --- | --- |

—

samonikla orlova praprot (Pteridium aquilinum) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90,

| — | košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90, |
| --- | --- |

—

košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90,

| — | japonska kraljevska praprot (Osmunda japonica) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0709 99, 0710 80, 0711 90 in 0712 90. |
| --- | --- |

—

japonska kraljevska praprot (Osmunda japonica) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0709 99, 0710 80, 0711 90 in 0712 90.

| (c) | Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Gunma:






  — | ribe in ribiški proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 in 1604, razen:






  — | japonskega gofa (Seriola quinqueradiata) in rumenorepega gofa (Seriola lalandi), ki se uvrščata pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Proizvodi, ki izvirajo iz prefekture Gunma:

—

ribe in ribiški proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 in 1604, razen:

—

japonskega gofa (Seriola quinqueradiata) in rumenorepega gofa (Seriola lalandi), ki se uvrščata pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | gofa (Seriola dumerili), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

gofa (Seriola dumerili), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | velikega pagarja (Pagrus major), ki se uvršča pod oznake KN 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

velikega pagarja (Pagrus major), ki se uvršča pod oznake KN 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | novozelandskega šura (Pseudocarnax dentex), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90, |
| --- | --- |

—

novozelandskega šura (Pseudocarnax dentex), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 in ex 1604 20 90,

| — | pacifiškega modroplavutega tuna (Thunnus orientalis), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 in ex 1604 20 70, |
| --- | --- |

—

pacifiškega modroplavutega tuna (Thunnus orientalis), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 in ex 1604 20 70,

| — | lokarde (Scomber japonicus), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 in ex 1604 20 50; |
| --- | --- |

—

lokarde (Scomber japonicus), ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 in ex 1604 20 50;

| — | košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90. |
| --- | --- |

—

košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90.

| (d) | Proizvodi, ki izvirajo iz prefektur Jamanaši, Jamagata, Ivate ali Šizuoka:






  — | samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80. |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvodi, ki izvirajo iz prefektur Jamanaši, Jamagata, Ivate ali Šizuoka:

—

samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80.

| (e) | Proizvodi, ki izvirajo iz prefektur Ibaraki, Nagano ali Niigata:






  — | samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvodi, ki izvirajo iz prefektur Ibaraki, Nagano ali Niigata:

—

samonikle gobe in iz njih pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 in ex 2005 99 80;

| — | košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90. |
| --- | --- |

—

košiabura (poganjki rastline Eleutherococcus sciadophylloides) in iz nje pridobljeni proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 in ex 0712 90.

| (f) | Sestavljeni proizvodi, ki po količini vsebujejo več kot 50 % proizvodov iz točk (a) do (e) te priloge. |
| --- | --- |

(f)

Sestavljeni proizvodi, ki po količini vsebujejo več kot 50 % proizvodov iz točk (a) do (e) te priloge.

---

PRILOGA III

VZOREC URADNEGA SPRIČEVALA IZ ČLENA 4

Image 1

| | JAPONSKA | Uradno spričevalo za vstop živil in krme v Unijo |
| --- | --- | --- |
| | II. | Uradno spričevalo |

JAPONSKA

Uradno spričevalo za vstop živil in krme v Unijo

II.

| II a | Referenčna številka spričevala |
| --- | --- |

II a

Referenčna številka spričevala

| II b | Referenčna številka IMSOC |
| --- | --- |

II b

Referenčna številka IMSOC

V skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1533 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima

...

...(pooblaščeni predstavnik iz člena 5(2) ali (3) Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533)

POTRJUJE, da je pošiljka v skladu z določbami veljavne japonske zakonodaje glede mejnih vrednosti za vsoto cezija-134 in cezija-137.

POTRJUJE, da pošiljka zadeva:

| ☐ | proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki ne izvirajo iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533 in niso od tam odpremljeni, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda; |
| --- | --- |

☐

proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki ne izvirajo iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533 in niso od tam odpremljeni, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda;

| ☐ | proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki so odpremljeni iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, vendar od tam ne izvirajo, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda ter ki med prevozom ali predelavo niso bili izpostavljeni radioaktivnosti; |
| --- | --- |

☐

proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki so odpremljeni iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, vendar od tam ne izvirajo, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda ter ki med prevozom ali predelavo niso bili izpostavljeni radioaktivnosti;

| ☐ | proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki izvirajo iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda ter za katere so bili vzorci odvzeti...(datum) in laboratorijska analiza opravljena... (datum) v... (ime laboratorija) za določitev vrednosti radionuklidov cezija-134 in cezija-137. Poročilo o analizi je priloženo; |
| --- | --- |

☐

proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, ki izvirajo iz ene od prefektur iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533, za katere se zahtevata vzorčenje in analiza tega proizvoda ter za katere so bili vzorci odvzeti...(datum) in laboratorijska analiza opravljena... (datum) v... (ime laboratorija) za določitev vrednosti radionuklidov cezija-134 in cezija-137. Poročilo o analizi je priloženo;

| ☐ | proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533 neznanega porekla ali iz njih pridobljen proizvod ali krmno mešanico ali sestavljena živila, ki po količini vsebujejo več kot 50 % navedenih proizvodov kot sestavin neznanega porekla, za katere so bili vzorci odvzeti ... (datum) in laboratorijska analiza opravljena... (datum) v ... (ime laboratorija) za določitev radionuklidov cezija-134 in cezija-137. Poročilo o analizi je priloženo.
  V/Na ... dne... |
| --- | --- |

☐

proizvode iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/1533 neznanega porekla ali iz njih pridobljen proizvod ali krmno mešanico ali sestavljena živila, ki po količini vsebujejo več kot 50 % navedenih proizvodov kot sestavin neznanega porekla, za katere so bili vzorci odvzeti ... (datum) in laboratorijska analiza opravljena... (datum) v ... (ime laboratorija) za določitev radionuklidov cezija-134 in cezija-137. Poročilo o analizi je priloženo.

V/Na ... dne...

Opombe

| — | Glej navodila za izpolnjevanje v Prilogi IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1533. |
| --- | --- |

—

Glej navodila za izpolnjevanje v Prilogi IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1533.

| — | Del II: Barva podpisa se razlikuje od barve tiska. To pravilo velja tudi za žige, razen reliefnih ali vodnih žigov. |
| --- | --- |

—

Del II: Barva podpisa se razlikuje od barve tiska. To pravilo velja tudi za žige, razen reliefnih ali vodnih žigov.

Žig in podpis pooblaščenega predstavnika iz člena 5(2) ali (3) Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533

---

PRILOGA IV

NAVODILA ZA IZPOLNJEVANJE URADNEGA SPRIČEVALA IZ ČLENA 4

Splošno

Za izbiro katere koli možnosti obkljukajte ali označite ustrezno okence s križcem (X).

Navedba „ISO“ pomeni mednarodno standardno dvočrkovno oznako države v skladu z mednarodnim standardom ISO 3166 alfa-2 (1).

V rubrikah I.15, I.18 in I.20 se lahko izbere samo ena od možnosti.

Če ni drugače navedeno, so rubrike obvezne.

Če se prejemnik, mejna kontrolna točka (v nadaljnjem besedilu: MKT) vstopa ali podatki o prevozu (tj. prevozno sredstvo in datum) spremenijo po tem, ko je bilo spričevalo izdano, mora nosilec dejavnosti, odgovoren za pošiljko, obvestiti pristojni organ države članice vstopa. Zaradi take spremembe se ne zahteva nadomestno spričevalo.

Če je uradno spričevalo predloženo v IMSOC, velja naslednje:

| — | vnosi ali rubrike, navedeni v delu I, sestavljajo podatkovne slovarje za elektronsko različico uradnega spričevala, |
| --- | --- |

—

vnosi ali rubrike, navedeni v delu I, sestavljajo podatkovne slovarje za elektronsko različico uradnega spričevala,

| — | zaporedje rubrik v delu I vzorca uradnega spričevala ter velikost in oblika teh rubrik so okvirni, |
| --- | --- |

—

zaporedje rubrik v delu I vzorca uradnega spričevala ter velikost in oblika teh rubrik so okvirni,

| — | kadar se zahteva žig, mu je v elektronski različici enakovreden elektronski žig. Tak žig je v skladu s pravili za izdajanje elektronskih spričeval iz člena 90, prvi odstavek, točka (f), Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

—

kadar se zahteva žig, mu je v elektronski različici enakovreden elektronski žig. Tak žig je v skladu s pravili za izdajanje elektronskih spričeval iz člena 90, prvi odstavek, točka (f), Uredbe (EU) 2017/625.

DEL I

Podrobnosti odpremljene pošiljke

| Država: | ime tretje države, ki izda uradno spričevalo. |
| --- | --- |
| Rubrika I.1 | Pošiljatelj/izvoznik: ime in naslov (ulica, mesto in regija, pokrajina ali država, kot je ustrezno) fizične ali pravne osebe, ki pošilja pošiljko in ki mora biti v tretji državi. |
| Rubrika I.2 | Referenčna številka spričevala: edinstvena obvezna oznaka, ki jo dodeli pristojni organ tretje države v skladu s svojo klasifikacijo. Ta rubrika je obvezna za vsa uradna spričevala, ki niso bila predložena prek IMSOC. |
| Rubrika I.2.a | Referenčna številka IMSOC: edinstvena referenčna oznaka, ki jo samodejno dodeli sistem IMSOC, če je uradno spričevalo registrirano v njem. Ta rubrika se ne izpolni, če uradno spričevalo ni predloženo v IMSOC. |
| Rubrika I.3 | Osrednji pristojni organ: ime osrednjega organa v tretji državi, ki izda uradno spričevalo. |
| Rubrika I.4 | Lokalni pristojni organ: če je to ustrezno, ime lokalnega organa v tretji državi, ki izda uradno spričevalo. |
| Rubrika I.5 | Prejemnik/uvoznik: ime in naslov fizične ali pravne osebe, ki ji je pošiljka namenjena, v državi članici. |
| Rubrika I.6 | Nosilec dejavnosti, odgovoren za pošiljko: ime in naslov osebe v Uniji, ki je odgovorna za pošiljko, ko se predloži MKT, in ki predloži potrebna spričevala pristojnim organom kot uvoznik ali v imenu uvoznika. Ta rubrika ni obvezna. |
| Rubrika I.7 | Država porekla: ime in oznaka države ISO, iz katere blago izvira ali v kateri se goji, pobira ali proizvaja. |
| Rubrika I.8 | Regija porekla: prefekture, iz katerih blago izvira ali v katerih se goji, pobira ali proizvaja. |
| Rubrika I.9 | Namembna država: ime in oznaka ISO namembne države Evropske unije za proizvode. |
| Rubrika I.11 | Kraj odpreme: ime in naslov gospodarstev ali obratov, iz katerih prihajajo proizvodi.
  Katera koli enota podjetja v sektorju živil. Navesti je treba samo obrat, ki pošilja proizvode. V primeru trgovine, ki vključuje več kot eno tretjo državo (tristranski premiki), je kraj odpreme zadnji obrat tretje države v izvozni verigi, iz katerega se končna pošiljka prepelje v Unijo. |
| Rubrika I.12 | Namembni kraj: ta informacija ni obvezna.
  Za dajanje na trg: kraj, kamor so proizvodi poslani za končno raztovarjanje. Navedite ime, naslov in številko odobritve gospodarstev ali obratov v namembnem kraju, če je to ustrezno. |
| Rubrika I.14 | Datum in čas pošiljanja: datum odhoda prevoznega sredstva (zrakoplova, plovila, vlaka ali cestnega prevoznega sredstva). |
| Rubrika I.15 | Prevozno sredstvo: prevozno sredstvo, ki zapusti državo odpreme.
  Način prevoza: zrakoplov, plovilo, vlak, cestno prevozno sredstvo ali drugo. „Drugo“ pomeni načine prevoza, ki niso zajeti v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 (2).
  Identifikacija prevoznega sredstva: za zrakoplove navedite številko leta, za plovila navedite ime(na) ladje, za železniški prevoz navedite ime vlaka in številko vagona, za cestni prevoz navedite številko registrske tablice (po potrebi s številko registrske tablice priklopnika).
  V primeru trajekta je treba navesti tudi identifikacijo cestnega prevoznega sredstva, številko registrske tablice (po potrebi s številko registrske tablice priklopnika) ter ime trajekta, s katerim se načrtuje prevoz. |
| Rubrika I.16 | MKT vstopa: navedite ime MKT in njeno identifikacijsko oznako, ki jo dodeli sistem IMSOC. |
| Rubrika I.17 | Spremni dokumenti: | Laboratorijsko poročilo: navedite referenčno številko in datum izdaje poročila/rezultatov laboratorijske analize iz člena 4(3), točki (c) in (d), ter člena 4(4). |

Država:

ime tretje države, ki izda uradno spričevalo.

Rubrika I.1

Pošiljatelj/izvoznik: ime in naslov (ulica, mesto in regija, pokrajina ali država, kot je ustrezno) fizične ali pravne osebe, ki pošilja pošiljko in ki mora biti v tretji državi.

Rubrika I.2

Referenčna številka spričevala: edinstvena obvezna oznaka, ki jo dodeli pristojni organ tretje države v skladu s svojo klasifikacijo. Ta rubrika je obvezna za vsa uradna spričevala, ki niso bila predložena prek IMSOC.

Rubrika I.2.a

Referenčna številka IMSOC: edinstvena referenčna oznaka, ki jo samodejno dodeli sistem IMSOC, če je uradno spričevalo registrirano v njem. Ta rubrika se ne izpolni, če uradno spričevalo ni predloženo v IMSOC.

Rubrika I.3

Osrednji pristojni organ: ime osrednjega organa v tretji državi, ki izda uradno spričevalo.

Rubrika I.4

Lokalni pristojni organ: če je to ustrezno, ime lokalnega organa v tretji državi, ki izda uradno spričevalo.

Rubrika I.5

Prejemnik/uvoznik: ime in naslov fizične ali pravne osebe, ki ji je pošiljka namenjena, v državi članici.

Rubrika I.6

Nosilec dejavnosti, odgovoren za pošiljko: ime in naslov osebe v Uniji, ki je odgovorna za pošiljko, ko se predloži MKT, in ki predloži potrebna spričevala pristojnim organom kot uvoznik ali v imenu uvoznika. Ta rubrika ni obvezna.

Rubrika I.7

Država porekla: ime in oznaka države ISO, iz katere blago izvira ali v kateri se goji, pobira ali proizvaja.

Rubrika I.8

Regija porekla: prefekture, iz katerih blago izvira ali v katerih se goji, pobira ali proizvaja.

Rubrika I.9

Namembna država: ime in oznaka ISO namembne države Evropske unije za proizvode.

Rubrika I.11

Kraj odpreme: ime in naslov gospodarstev ali obratov, iz katerih prihajajo proizvodi.

Katera koli enota podjetja v sektorju živil. Navesti je treba samo obrat, ki pošilja proizvode. V primeru trgovine, ki vključuje več kot eno tretjo državo (tristranski premiki), je kraj odpreme zadnji obrat tretje države v izvozni verigi, iz katerega se končna pošiljka prepelje v Unijo.

Rubrika I.12

Namembni kraj: ta informacija ni obvezna.

Za dajanje na trg: kraj, kamor so proizvodi poslani za končno raztovarjanje. Navedite ime, naslov in številko odobritve gospodarstev ali obratov v namembnem kraju, če je to ustrezno.

Rubrika I.14

Datum in čas pošiljanja: datum odhoda prevoznega sredstva (zrakoplova, plovila, vlaka ali cestnega prevoznega sredstva).

Rubrika I.15

Prevozno sredstvo: prevozno sredstvo, ki zapusti državo odpreme.

Način prevoza: zrakoplov, plovilo, vlak, cestno prevozno sredstvo ali drugo. „Drugo“ pomeni načine prevoza, ki niso zajeti v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 (2).

Identifikacija prevoznega sredstva: za zrakoplove navedite številko leta, za plovila navedite ime(na) ladje, za železniški prevoz navedite ime vlaka in številko vagona, za cestni prevoz navedite številko registrske tablice (po potrebi s številko registrske tablice priklopnika).

V primeru trajekta je treba navesti tudi identifikacijo cestnega prevoznega sredstva, številko registrske tablice (po potrebi s številko registrske tablice priklopnika) ter ime trajekta, s katerim se načrtuje prevoz.

Rubrika I.16

MKT vstopa: navedite ime MKT in njeno identifikacijsko oznako, ki jo dodeli sistem IMSOC.

Rubrika I.17

Spremni dokumenti:

Laboratorijsko poročilo: navedite referenčno številko in datum izdaje poročila/rezultatov laboratorijske analize iz člena 4(3), točki (c) in (d), ter člena 4(4).

| | Drugo: vrsto in referenčno številko dokumenta je treba navesti, kadar so pošiljki priloženi drugi dokumenti, kot je trgovinski dokument (na primer številka letalskega tovornega lista, številka nakladnice ali komercialna številka vlaka ali cestnega prevoznega sredstva). |
| --- | --- |

Drugo: vrsto in referenčno številko dokumenta je treba navesti, kadar so pošiljki priloženi drugi dokumenti, kot je trgovinski dokument (na primer številka letalskega tovornega lista, številka nakladnice ali komercialna številka vlaka ali cestnega prevoznega sredstva).

Rubrika I.18

Pogoji prevoza: kategorija zahtevane temperature med prevozom proizvodov (proizvodi pri temperaturi okolice, ohlajeni, zamrznjeni). Izbere se lahko samo ena kategorija.

Rubrika I.19

Številka kontejnerja/številka zalivke: zadevne številke, če je to ustrezno.

Številka kontejnerja se navede, če se blago prevaža v zaprtih kontejnerjih.

Navesti je treba samo uradno številko zalivke. Uradna zalivka je veljavna, če se pritrdi na kontejner, tovornjak ali železniški vagon pod nadzorom pristojnega organa, ki izda uradno spričevalo.

Rubrika I.20

Živila, deklarirana kot: navedite predvideno uporabo za proizvode, kakor je določeno v ustreznem uradnem spričevalu Unije.

Prehrana ljudi: zadeva samo proizvode, namenjene za prehrano ljudi.

Rubrika I.22

Za notranji trg: za vse pošiljke, namenjene dajanju na trg v Evropski uniji.

Rubrika I.23

Skupno število pakiranj: število pakiranj. V primeru pošiljk razsutega tovora je ta rubrika neobvezna.

Rubrika I.24

Količina:

| | Skupna neto teža: opredeljena je kot masa samega blaga brez neposrednih kontejnerjev ali kakršnega koli pakiranja. |
| --- | --- |

Skupna neto teža: opredeljena je kot masa samega blaga brez neposrednih kontejnerjev ali kakršnega koli pakiranja.

| | Skupna bruto teža: skupna teža v kilogramih. Ta teža je opredeljena kot skupna masa proizvodov, neposrednih kontejnerjev in njihovega celotnega pakiranja, vendar brez kontejnerjev za prevoz in druge prevozne opreme. |
| --- | --- |

Skupna bruto teža: skupna teža v kilogramih. Ta teža je opredeljena kot skupna masa proizvodov, neposrednih kontejnerjev in njihovega celotnega pakiranja, vendar brez kontejnerjev za prevoz in druge prevozne opreme.

Rubrika I.25

Opis blaga: navedite ustrezno oznako harmoniziranega sistema (oznako HS) in naslov, ki ga je določila Svetovna carinska organizacija, kot je navedeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (3). Ta carinski opis se po potrebi dopolni z dodatnimi informacijami, potrebnimi za razvrstitev proizvodov.

Navedite vrsto, vrste proizvodov, število pakiranj, vrsto pakiranja, številko serije, neto težo in končnega potrošnika (tj. proizvode se zapakira za končnega potrošnika).

Vrsta: znanstveno ime ali kakor je opredeljena v skladu s pravom Unije.

Vrsta pakiranja: navedite vrsto pakiranja.

DEL II

Uradno spričevalo

Ta del izpolni pooblaščeni predstavnik iz člena 5(2) ali (3) Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533.

| Rubrika II | Uradno spričevalo: ta del izpolnite v skladu s posebnimi zahtevami Unije, ki se nanašajo na naravo proizvodov.
  Če uradno spričevalo ni predloženo v IMSOC, mora pooblaščeni uradnik za izdajo spričevala izjave, ki niso relevantne, prečrtati, parafirati in ožigosati ali v celoti odstraniti iz uradnega spričevala.
  Če je uradno spričevalo predloženo v IMSOC, se morajo izjave, ki niso relevantne, prečrtati ali v celoti odstraniti iz uradnega spričevala. |
| --- | --- |
| Rubrika II.a | Referenčna številka spričevala: ista referenčna oznaka kot v rubriki I.2. |
| Rubrika II.b | Referenčna številka IMSOC: ista referenčna oznaka kot v rubriki I.2.a. Obvezno samo za uradna spričevala, izdana v IMSOC. |

Rubrika II

Uradno spričevalo: ta del izpolnite v skladu s posebnimi zahtevami Unije, ki se nanašajo na naravo proizvodov.

Če uradno spričevalo ni predloženo v IMSOC, mora pooblaščeni uradnik za izdajo spričevala izjave, ki niso relevantne, prečrtati, parafirati in ožigosati ali v celoti odstraniti iz uradnega spričevala.

Če je uradno spričevalo predloženo v IMSOC, se morajo izjave, ki niso relevantne, prečrtati ali v celoti odstraniti iz uradnega spričevala.

Rubrika II.a

Referenčna številka spričevala: ista referenčna oznaka kot v rubriki I.2.

Rubrika II.b

Referenčna številka IMSOC: ista referenčna oznaka kot v rubriki I.2.a. Obvezno samo za uradna spričevala, izdana v IMSOC.

| Pooblaščeni predstavnik | : | uradnik pristojnega organa tretje države, pooblaščen za podpis uradnega spričevala s strani navedenih organov. Navedite ime z velikimi tiskanimi črkami, kvalifikacijo in naziv, po potrebi identifikacijsko številko ter originalni žig pristojnega organa in datum podpisa. |
| --- | --- | --- |

Pooblaščeni predstavnik

:

uradnik pristojnega organa tretje države, pooblaščen za podpis uradnega spričevala s strani navedenih organov. Navedite ime z velikimi tiskanimi črkami, kvalifikacijo in naziv, po potrebi identifikacijsko številko ter originalni žig pristojnega organa in datum podpisa.

---

(1)  Seznam imen in oznak držav: http://www.iso.org/iso/country_codes/iso-3166-1_decoding_table.htm.

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1).

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

---