# Az Európai Unió L 401/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 401 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. november 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 401

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. november 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1968 végrehajtási határozata (2021. november 9.) a Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról szóló (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1969 végrehajtási határozata (2021. október 27.) a Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vételére irányuló kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 7742. számú dokumentummal történt) | 3 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1970 ajánlása (2021. november 10.) a kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattérről | 5 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/1968 végrehajtási határozata (2021. november 9.) a Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról szóló (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2021/1969 végrehajtási határozata (2021. október 27.) a Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vételére irányuló kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 7742. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 7742. számú dokumentummal történt)

3

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1970 ajánlása (2021. november 10.) a kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattérről

5

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.11.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 401/1

---

A TANÁCS (EU) 2021/1968 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. november 9.)

a Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról szóló (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke feljogosítja az adóalanyokat arra, hogy az adóköteles tevékenységeik céljából felhasznált termékek és szolgáltatások részükre történő értékesítése, illetve nyújtása után fizetett hozzáadottérték-adót (héa) levonják. Az említett irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a vállalkozás vagyonának az adóalanyok vagy alkalmazottaik magánhasználatára vagy általában vállalkozásidegen célokra történő felhasználását szolgáltatásnyújtásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke feljogosítja az adóalanyokat arra, hogy az adóköteles tevékenységeik céljából felhasznált termékek és szolgáltatások részükre történő értékesítése, illetve nyújtása után fizetett hozzáadottérték-adót (héa) levonják. Az említett irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a vállalkozás vagyonának az adóalanyok vagy alkalmazottaik magánhasználatára vagy általában vállalkozásidegen célokra történő felhasználását szolgáltatásnyújtásnak kell tekinteni.

| (2) | Az (EU) 2015/2429 tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Lettországot arra, hogy 2018. december 31-ig 50 %-ra korlátozza a héalevonási jogot a legfeljebb 3 500 kilogramm megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsik fenntartásával, javításával és üzemanyagával kapcsolatos költségek esetében. A felhatalmazás mentesíti az adóalanyokat azon kötelezettség alól is, hogy az ilyen személygépkocsik nem üzleti célú használatát szolgáltatásnyújtásként kezeljék. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2429 tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Lettországot arra, hogy 2018. december 31-ig 50 %-ra korlátozza a héalevonási jogot a legfeljebb 3 500 kilogramm megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsik fenntartásával, javításával és üzemanyagával kapcsolatos költségek esetében. A felhatalmazás mentesíti az adóalanyokat azon kötelezettség alól is, hogy az ilyen személygépkocsik nem üzleti célú használatát szolgáltatásnyújtásként kezeljék.

| (3) | Az (EU) 2018/1921 tanácsi végrehajtási határozat (3)2021. december 31-ig meghosszabbította az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat érvényességét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1921 tanácsi végrehajtási határozat (3)2021. december 31-ig meghosszabbította az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat érvényességét.

| (4) | 2021. április 21-én kelt levelében Lettország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy tovább alkalmazhassa a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedést annak érdekében, hogy korlátozza a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt bizonyos személygépkocsikra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatban (a továbbiakban: a kérelem). |
| --- | --- |

(4)

2021. április 21-én kelt levelében Lettország kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy tovább alkalmazhassa a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedést annak érdekében, hogy korlátozza a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt bizonyos személygépkocsikra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatban (a továbbiakban: a kérelem).

| (5) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Bizottság 2021. június 10-én kelt leveleiben továbbította a kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. június 14-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy rendelkezik a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információval. |
| --- | --- |

(5)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Bizottság 2021. június 10-én kelt leveleiben továbbította a kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. június 14-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy rendelkezik a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információval.

| (6) | Az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat 6. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint Lettország benyújtott egy, a héalevonás százalékos értékének felülvizsgálatát tartalmazó jelentést. A jelenleg rendelkezésre álló információk – nevezetesen a személygépkocsik magánhasználatával kapcsolatos adóellenőrzési tapasztalatok és statisztikai adatok – alapján Lettország azt állítja, hogy az 50 %-os határérték továbbra is indokolt és megfelelő. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat 6. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint Lettország benyújtott egy, a héalevonás százalékos értékének felülvizsgálatát tartalmazó jelentést. A jelenleg rendelkezésre álló információk – nevezetesen a személygépkocsik magánhasználatával kapcsolatos adóellenőrzési tapasztalatok és statisztikai adatok – alapján Lettország azt állítja, hogy az 50 %-os határérték továbbra is indokolt és megfelelő.

| (7) | Tekintve a különös intézkedésnek az adózók és az adóhatóságok adminisztratív terheire – a héabeszedés egyszerűsítése és a téves nyilvántartásból adódó adócsalás megelőzése révén – gyakorolt kedvező hatását, Lettországot fel kell hatalmazni arra, hogy folytassa a különös intézkedés alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

Tekintve a különös intézkedésnek az adózók és az adóhatóságok adminisztratív terheire – a héabeszedés egyszerűsítése és a téves nyilvántartásból adódó adócsalás megelőzése révén – gyakorolt kedvező hatását, Lettországot fel kell hatalmazni arra, hogy folytassa a különös intézkedés alkalmazását.

| (8) | A különös intézkedés meghosszabbítását időben korlátozni kell eredményessége és a megfelelő százalékos érték értékelésének lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A különös intézkedés meghosszabbítását időben korlátozni kell eredményessége és a megfelelő százalékos érték értékelésének lehetővé tétele érdekében.

| (9) | Abban az esetben, ha Lettország úgy véli, hogy szükséges a különös intézkedés 2024 utánra történő további meghosszabbítása, 2024. március 31-ig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést, amely tartalmazza az alkalmazott százalékos érték felülvizsgálatát, a meghosszabbítás iránti kérelmmel együtt. |
| --- | --- |

(9)

Abban az esetben, ha Lettország úgy véli, hogy szükséges a különös intézkedés 2024 utánra történő további meghosszabbítása, 2024. március 31-ig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy jelentést, amely tartalmazza az alkalmazott százalékos érték felülvizsgálatát, a meghosszabbítás iránti kérelmmel együtt.

| (10) | A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatása az Unió héából származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(10)

A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatása az Unió héából származó saját forrásaira.

| (11) | Az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat 6. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

(1)   Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a határozat 2024. december 31-én hatályát veszti.

(2)   Bármely, az e határozatban előírt felhatalmazás meghosszabbítása iránti kérelmet 2024. március 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz, és ahhoz csatolni kell egy jelentést, amely tartalmazza az 1. cikkben meghatározott százalékos érték felülvizsgálatát.”

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/2429 végrehajtási határozata (2015. december 10.) Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról (HL L 334., 2015.12.22., 15. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2018/1921 végrehajtási határozata (2018. december 4.) a Lettországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról szóló (EU) 2015/2429 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 311., 2018.12.7., 36. o.).

3

---

| 2021.11.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 401/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1969 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. október 27.)

a „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vételére irányuló kérelemről

(az értesítés a C(2021) 7742. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” (Call to Action – Environmental protection in all policies) elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet 2021. július 11-én nyújtották be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” (Call to Action – Environmental protection in all policies) elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet 2021. július 11-én nyújtották be a Bizottsághoz.

| (2) | A Bizottság 2021. augusztus 10-én az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy értékelése szerint az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények teljesülnek és hogy a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmény nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is jelezte, hogy a kezdeményezés 2021. július 11-i kérelemben megfogalmazott szövege nem teszi lehetővé számára annak megállapítását, hogy az teljes egészében megfelel a 6. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt követelménynek. A kezdeményezésben egyfelől felkérik a Bizottságot arra, hogy „hirdessen ki környezeti válsághelyzetet, ezzel ösztönözve az egyéneket komfortzónájuk elhagyására és arra, hogy olyan szakpolitikai változásokat sürgessenek, amelyek célja az egyes szakpolitikák alakítása során a környezeti és a társadalmi tényezők teljesebb körű figyelembe vétele”, másfelől azonban nem nevezi meg, hogy milyen uniós jogi aktusokra kellene a Bizottságnak javaslatot tennie. A Bizottság felkérte a szervezőket, hogy módosítsák kezdeményezésüket, megjelölve, hogy milyen uniós jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére kérik fel a Bizottságot, és hogy pontosítsák e jogi aktus(ok) tartalmát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2021. augusztus 10-én az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy értékelése szerint az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények teljesülnek és hogy a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmény nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is jelezte, hogy a kezdeményezés 2021. július 11-i kérelemben megfogalmazott szövege nem teszi lehetővé számára annak megállapítását, hogy az teljes egészében megfelel a 6. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt követelménynek. A kezdeményezésben egyfelől felkérik a Bizottságot arra, hogy „hirdessen ki környezeti válsághelyzetet, ezzel ösztönözve az egyéneket komfortzónájuk elhagyására és arra, hogy olyan szakpolitikai változásokat sürgessenek, amelyek célja az egyes szakpolitikák alakítása során a környezeti és a társadalmi tényezők teljesebb körű figyelembe vétele”, másfelől azonban nem nevezi meg, hogy milyen uniós jogi aktusokra kellene a Bizottságnak javaslatot tennie. A Bizottság felkérte a szervezőket, hogy módosítsák kezdeményezésüket, megjelölve, hogy milyen uniós jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére kérik fel a Bizottságot, és hogy pontosítsák e jogi aktus(ok) tartalmát.

| (3) | Ennek eredményeként a szervezők 2021. október 5-én benyújtották a Bizottsághoz a kezdeményezés módosított változatát. |
| --- | --- |

(3)

Ennek eredményeként a szervezők 2021. október 5-én benyújtották a Bizottsághoz a kezdeményezés módosított változatát.

| (4) | A módosított kezdeményezés célkitűzései a következők: „A Bizottságnak szavatolnia és javítania kell az európaiak életminőségét, ugyanakkor védenie kell a biodiverzitást és a természeti környezet egészét. A Bizottságnak ezért javaslatot kell tennie egy olyan jogi aktusra vagy ajánlásra, amely javítja a környezetvédelmi intézkedések megértését és betartását az uniós tagállamokban. A kezdeményezés célja, hogy a Bizottság olyan jogi aktusra tegyen javaslatot, amely biztosítja az európaiakat arról, hogy nemzeti hatóságaik figyelembe veszik a környezetvédelmi szempontokat új szakpolitikák bevezetésekor vagy a meglévők módosításakor.” |
| --- | --- |

(4)

A módosított kezdeményezés célkitűzései a következők: „A Bizottságnak szavatolnia és javítania kell az európaiak életminőségét, ugyanakkor védenie kell a biodiverzitást és a természeti környezet egészét. A Bizottságnak ezért javaslatot kell tennie egy olyan jogi aktusra vagy ajánlásra, amely javítja a környezetvédelmi intézkedések megértését és betartását az uniós tagállamokban. A kezdeményezés célja, hogy a Bizottság olyan jogi aktusra tegyen javaslatot, amely biztosítja az európaiakat arról, hogy nemzeti hatóságaik figyelembe veszik a környezetvédelmi szempontokat új szakpolitikák bevezetésekor vagy a meglévők módosításakor.”

| (5) | A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket a melléklet tartalmazza. A szervezők egy másik dokumentumban további információkkal szolgáltak a kezdeményezésükről. |
| --- | --- |

(5)

A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket a melléklet tartalmazza. A szervezők egy másik dokumentumban további információkkal szolgáltak a kezdeményezésükről.

| (6) | Amennyiben a kezdeményezésben felkérik a Bizottságot, hogy nyújtson be jogi aktusra irányuló javaslatot azt biztosítandó, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályaik és intézkedéseik elfogadásakor figyelembe vegyék a környezetvédelmi szempontokat, a Bizottságnak a Szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján erre hatásköre van. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben a kezdeményezésben felkérik a Bizottságot, hogy nyújtson be jogi aktusra irányuló javaslatot azt biztosítandó, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályaik és intézkedéseik elfogadásakor figyelembe vegyék a környezetvédelmi szempontokat, a Bizottságnak a Szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján erre hatásköre van.

| (7) | A fenti okokból, az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(7)

A fenti okokból, az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (8) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy ebben az esetben teljesülnének-e a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek, többek között az arányosság elvének való megfelelés. |
| --- | --- |

(8)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy ebben az esetben teljesülnének-e a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek, többek között az arányosság elvének való megfelelés.

| (9) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, valamint az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
| --- | --- |

(9)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, valamint az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket.

| (10) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(10)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (11) | Összefoglalva, a „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” elnevezésű kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek, ezért nyilvántartásba kell venni. |
| --- | --- |

(11)

Összefoglalva, a „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” elnevezésű kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek, ezért nyilvántartásba kell venni.

| (12) | Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját, |
| --- | --- |

(12)

Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

2. cikk

E határozat címzettje a „Cselekvési felhívás – A környezetvédelem érvényesítése az összes szakpolitikában” elnevezésű európai polgári kezdeményezés szervezői csoportja, amelyet kapcsolattartó személyként Jure LEBEN és Marko MAVER képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 27-én.

a Bizottság részéről

Vera JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---

AJÁNLÁSOK

| 2021.11.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 401/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1970 AJÁNLÁSA

(2021. november 10.)

a kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattérről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A digitális technológiák gyors ütemben változtatják meg az életünket, új lehetőségeket biztosítva a társadalomnak, többek között a kulturális örökségvédelmi intézményeknek. A digitális technológiák hatékonyabb eszközöket kínálnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, amelyekkel digitalizálhatják a kulturális örökségből származó javakat, és szélesebb közönséget érhetnek el. Ez több lehetőséget teremt a polgárok számára a kulturális javakhoz való hozzáféréshez, azok felfedezéséhez, megismeréséhez és élvezetéhez, és több lehetőséget teremt a kulturális értékek innovatív és kreatív szolgáltatások és termékek számára történő újrafelhasználására különböző ágazatokban, például más kulturális és kreatív ágazatokban, valamint az idegenforgalomban. |
| --- | --- |

(1)

A digitális technológiák gyors ütemben változtatják meg az életünket, új lehetőségeket biztosítva a társadalomnak, többek között a kulturális örökségvédelmi intézményeknek. A digitális technológiák hatékonyabb eszközöket kínálnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, amelyekkel digitalizálhatják a kulturális örökségből származó javakat, és szélesebb közönséget érhetnek el. Ez több lehetőséget teremt a polgárok számára a kulturális javakhoz való hozzáféréshez, azok felfedezéséhez, megismeréséhez és élvezetéhez, és több lehetőséget teremt a kulturális értékek innovatív és kreatív szolgáltatások és termékek számára történő újrafelhasználására különböző ágazatokban, például más kulturális és kreatív ágazatokban, valamint az idegenforgalomban.

| (2) | Ahogyan azt a ”Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized európai útja" című közlemény (1) hangsúlyozta, a digitális technológiák minden eddiginél fontosabbak a munkához, a tanuláshoz, a szocializációhoz, a szórakoztatáshoz, valamint a szolgáltatások és termékek széles skálájához való hozzáféréshez, az egészségügyi szolgáltatásoktól a kultúráig. |
| --- | --- |

(2)

Ahogyan azt a ”Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized európai útja" című közlemény (1) hangsúlyozta, a digitális technológiák minden eddiginél fontosabbak a munkához, a tanuláshoz, a szocializációhoz, a szórakoztatáshoz, valamint a szolgáltatások és termékek széles skálájához való hozzáféréshez, az egészségügyi szolgáltatásoktól a kultúráig.

| (3) | A Covid19-világjárvány rávilágított a kulturális örökség ágazatának erősségeire és sebezhetőségeire, valamint arra, hogy fel kell gyorsítani az ágazat digitális átalakulását annak érdekében, hogy a lehető legjobban ki lehessen aknázni a kínált lehetőségeket. Sok kulturális intézmény jelentős pénzügyi veszteséget szenvedett el, vagy be kellett zárnia. Mindazonáltal a világjárvány okozta pénzügyi kihívások ellenére sokuknak sikerült megőrizni vagy akár szélesíteni közönségüket a digitális szolgáltatásaik bővítésével (pl. a közönség bevonása, gyűjtemények megosztása, digitális eszközök felkínálása révén), ismét igazolva azt, hogy nagy értéket képviselnek a társadalom és az európai gazdaság számára. |
| --- | --- |

(3)

A Covid19-világjárvány rávilágított a kulturális örökség ágazatának erősségeire és sebezhetőségeire, valamint arra, hogy fel kell gyorsítani az ágazat digitális átalakulását annak érdekében, hogy a lehető legjobban ki lehessen aknázni a kínált lehetőségeket. Sok kulturális intézmény jelentős pénzügyi veszteséget szenvedett el, vagy be kellett zárnia. Mindazonáltal a világjárvány okozta pénzügyi kihívások ellenére sokuknak sikerült megőrizni vagy akár szélesíteni közönségüket a digitális szolgáltatásaik bővítésével (pl. a közönség bevonása, gyűjtemények megosztása, digitális eszközök felkínálása révén), ismét igazolva azt, hogy nagy értéket képviselnek a társadalom és az európai gazdaság számára.

| (4) | A kulturális örökség nemcsak a közös értékeken alapuló európai identitás kialakításának kulcseleme, hanem az európai gazdasághoz is jelentős mértékben hozzájárul, előmozdítva az innovációt, a kreativitást és a gazdasági növekedést. A kulturális turizmus például az európai turizmus 40 %-át teszi ki (2), és a kulturális örökség a kulturális turizmus alapvető része. A kulturális örökséghez tartozó javak fokozott digitalizálása és az ilyen tartalmak újrafelhasználása új munkahelyeket teremthet nemcsak a kulturális örökség ágazatában, hanem más kulturális és kreatív ágazatokban is, például a videojáték- és a filmiparban. A kulturális és kreatív ágazatok az uniós hozzáadott érték 3,95 %-át (477 milliárd EUR) adják, 8,02 millió embert foglalkoztatnak és 1,2 millió vállalkozást érintenek, amelyek 99,9 %-a kkv (3). |
| --- | --- |

(4)

A kulturális örökség nemcsak a közös értékeken alapuló európai identitás kialakításának kulcseleme, hanem az európai gazdasághoz is jelentős mértékben hozzájárul, előmozdítva az innovációt, a kreativitást és a gazdasági növekedést. A kulturális turizmus például az európai turizmus 40 %-át teszi ki (2), és a kulturális örökség a kulturális turizmus alapvető része. A kulturális örökséghez tartozó javak fokozott digitalizálása és az ilyen tartalmak újrafelhasználása új munkahelyeket teremthet nemcsak a kulturális örökség ágazatában, hanem más kulturális és kreatív ágazatokban is, például a videojáték- és a filmiparban. A kulturális és kreatív ágazatok az uniós hozzáadott érték 3,95 %-át (477 milliárd EUR) adják, 8,02 millió embert foglalkoztatnak és 1,2 millió vállalkozást érintenek, amelyek 99,9 %-a kkv (3).

| (5) | A kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló bizottsági ajánlás (2011/711/EU) értékelése (4) arra a következtetésre jutott, hogy azon kihívások közül, amelyekkel kulturális örökség ágazata 10 évvel ezelőtt szembesült, számos kihívás még mindig előttünk áll, mint például az európai kulturális örökség és különösen a veszélyeztetett kulturális örökség védelmének és megőrzésének sürgős szükségessége. Az értékelés azonban azt is elismerte, hogy a kulturális örökség területe jelentősen megváltozott az elmúlt években, új szükségletek merültek fel, de mindenekelőtt olyan új lehetőségek teremtődtek, amelyek tovább növelhetik a kulturális örökségnek az európai gazdasághoz való hozzájárulását. Ezért olyan szakpolitikai választ kell biztosítani, amely megfelel a kulturális örökség ágazata, a kulturális és kreatív ágazatok, valamint általában a társadalom ezen új igényeinek és elvárásainak. |
| --- | --- |

(5)

A kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló bizottsági ajánlás (2011/711/EU) értékelése (4) arra a következtetésre jutott, hogy azon kihívások közül, amelyekkel kulturális örökség ágazata 10 évvel ezelőtt szembesült, számos kihívás még mindig előttünk áll, mint például az európai kulturális örökség és különösen a veszélyeztetett kulturális örökség védelmének és megőrzésének sürgős szükségessége. Az értékelés azonban azt is elismerte, hogy a kulturális örökség területe jelentősen megváltozott az elmúlt években, új szükségletek merültek fel, de mindenekelőtt olyan új lehetőségek teremtődtek, amelyek tovább növelhetik a kulturális örökségnek az európai gazdasághoz való hozzájárulását. Ezért olyan szakpolitikai választ kell biztosítani, amely megfelel a kulturális örökség ágazata, a kulturális és kreatív ágazatok, valamint általában a társadalom ezen új igényeinek és elvárásainak.

| (6) | Ez az ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő kereteket a kulturális örökség ágazata helyreállításának és átalakításának fokozására, valamint arra, hogy támogassák a kulturális örökségvédelmi intézmények jövőbeli megerősödését és reziliensebbé válását. Ez az egész EU-ban jobb minőségű digitalizáláshoz, újrafelhasználáshoz és digitális megőrzéshez fog vezetni, és továbbgyűrűző hatásokkal jár az európai gazdaság más kulcsfontosságú ágazataiban, például az idegenforgalomban, a kutatásban és más kulturális és kreatív ágazatokban. |
| --- | --- |

(6)

Ez az ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő kereteket a kulturális örökség ágazata helyreállításának és átalakításának fokozására, valamint arra, hogy támogassák a kulturális örökségvédelmi intézmények jövőbeli megerősödését és reziliensebbé válását. Ez az egész EU-ban jobb minőségű digitalizáláshoz, újrafelhasználáshoz és digitális megőrzéshez fog vezetni, és továbbgyűrűző hatásokkal jár az európai gazdaság más kulcsfontosságú ágazataiban, például az idegenforgalomban, a kutatásban és más kulturális és kreatív ágazatokban.

| (7) | A tagállamok különböző megközelítéseket alkalmaznak a kulturális örökséggel kapcsolatban, amelyek eltérő mértékben foglalkoznak a kulturális örökségvédelmi intézmények sajátos jellemzőivel és szükségleteivel. Egy, a kulturális örökség ágazatára vonatkozó átfogó digitális stratégia, amely világos és konkrét jövőképet és a végrehajtásához legmegfelelőbb eszközöket határoz meg, hatékonyabb szakpolitikai választ biztosítana és megerősítené az ágazatot. A hatékony digitális átalakulás, a bizalom és az erős együttműködés megvalósítása érdekében a tagállamoknak valamennyi érdekelt felet be kell vonniuk a stratégia kidolgozásába. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok különböző megközelítéseket alkalmaznak a kulturális örökséggel kapcsolatban, amelyek eltérő mértékben foglalkoznak a kulturális örökségvédelmi intézmények sajátos jellemzőivel és szükségleteivel. Egy, a kulturális örökség ágazatára vonatkozó átfogó digitális stratégia, amely világos és konkrét jövőképet és a végrehajtásához legmegfelelőbb eszközöket határoz meg, hatékonyabb szakpolitikai választ biztosítana és megerősítené az ágazatot. A hatékony digitális átalakulás, a bizalom és az erős együttműködés megvalósítása érdekében a tagállamoknak valamennyi érdekelt felet be kell vonniuk a stratégia kidolgozásába.

| (8) | A fejlett digitális technológiák, például a 3D, a mesterséges intelligencia, a gépi tanulás, a felhőalapú számítástechnika, az adattechnológiák, a virtuális valóság és a kibővített valóság fejlődése példátlan lehetőségeket teremtett a digitalizálás, az online hozzáférés és a digitális megőrzés terén. A fejlett digitális technológiák hatékonyabb folyamatokhoz (pl. metaadatok automatizált előállítása, tudás-kinyerés, automatikus fordítás, szövegfelismerés optikai karakterfelismerő rendszerek révén) és jobb minőségű tartalomhoz vezetnek. Ezek lehetővé teszik a művészi alkotás innovatív formáit, miközben új lehetőségeket nyitnak meg a kulturális tartalmak digitális úton történő megismerésére és azok élvezetére a közös tartalomszerkesztés, a közös tervezés és a közösségi kiszervezés révén, erősítve a nyilvánosság részvételét. A mesterséges intelligenciát, a blokkláncot és más fejlett technológiákat fel lehet használni az illegális kereskedelem tárgyát képező kulturális javak automatikus azonosítására. Az ilyen fejlett technológiák elterjedése jelentős hatást gyakorol az európai helyreállításra és növekedésre a Covid19-világjárványt követően, és a tagállamoknak megfelelő intézkedésekkel kell támogatniuk azt. |
| --- | --- |

(8)

A fejlett digitális technológiák, például a 3D, a mesterséges intelligencia, a gépi tanulás, a felhőalapú számítástechnika, az adattechnológiák, a virtuális valóság és a kibővített valóság fejlődése példátlan lehetőségeket teremtett a digitalizálás, az online hozzáférés és a digitális megőrzés terén. A fejlett digitális technológiák hatékonyabb folyamatokhoz (pl. metaadatok automatizált előállítása, tudás-kinyerés, automatikus fordítás, szövegfelismerés optikai karakterfelismerő rendszerek révén) és jobb minőségű tartalomhoz vezetnek. Ezek lehetővé teszik a művészi alkotás innovatív formáit, miközben új lehetőségeket nyitnak meg a kulturális tartalmak digitális úton történő megismerésére és azok élvezetére a közös tartalomszerkesztés, a közös tervezés és a közösségi kiszervezés révén, erősítve a nyilvánosság részvételét. A mesterséges intelligenciát, a blokkláncot és más fejlett technológiákat fel lehet használni az illegális kereskedelem tárgyát képező kulturális javak automatikus azonosítására. Az ilyen fejlett technológiák elterjedése jelentős hatást gyakorol az európai helyreállításra és növekedésre a Covid19-világjárványt követően, és a tagállamoknak megfelelő intézkedésekkel kell támogatniuk azt.

| (9) | Emellett a tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ki kell használniuk a fejlett digitális technológiák által kínált példátlan lehetőségeket az éghajlat-politika ösztönzése és a zöldebb és fenntarthatóbb uniós gazdaságra való átállás támogatása érdekében, az európai zöld megállapodásban foglaltaknak megfelelően (5). Például a 3D-ben digitalizált kulturális örökségi javak az éghajlattal kapcsolatos hatásokra, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az ellenálló képességre vonatkozó releváns ismeretek forrásai lehetnek (pl. a 3D lehetővé teszi az eszközök roncsolásmentes elemzését, a károk megjelenítését és a helyreállítással, megőrzéssel stb. kapcsolatos információkat). Hasonlóképpen a digitális ikermodellek és a Föld-megfigyelési technológiák kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség növelésében és a kulturális örökség műemlékei, épületei és helyszínei megelőző jellegű megőrzésének támogatásában. Ebben az összefüggésben a digitalizálás ösztönzőleg hat az egyes helyszíneken a környezeti bűnözés elleni küzdelemben részt vevő szakértők támogatására is. |
| --- | --- |

(9)

Emellett a tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ki kell használniuk a fejlett digitális technológiák által kínált példátlan lehetőségeket az éghajlat-politika ösztönzése és a zöldebb és fenntarthatóbb uniós gazdaságra való átállás támogatása érdekében, az európai zöld megállapodásban foglaltaknak megfelelően (5). Például a 3D-ben digitalizált kulturális örökségi javak az éghajlattal kapcsolatos hatásokra, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az ellenálló képességre vonatkozó releváns ismeretek forrásai lehetnek (pl. a 3D lehetővé teszi az eszközök roncsolásmentes elemzését, a károk megjelenítését és a helyreállítással, megőrzéssel stb. kapcsolatos információkat). Hasonlóképpen a digitális ikermodellek és a Föld-megfigyelési technológiák kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség növelésében és a kulturális örökség műemlékei, épületei és helyszínei megelőző jellegű megőrzésének támogatásában. Ebben az összefüggésben a digitalizálás ösztönzőleg hat az egyes helyszíneken a környezeti bűnözés elleni küzdelemben részt vevő szakértők támogatására is.

| (10) | Fontos, hogy a tagállamok folytassák a kulturális örökség értékeinek digitalizálására (6) és digitális megőrzésére irányuló erőfeszítéseiket. A digitalizálásra és a megőrzésre vonatkozó konkrét céloknak az igények felmérésén, valamint egyértelmű és objektív kritériumokon alapuló meghatározása konkrét és mérhető eredményekhez vezetne. Ez különösen fontos lenne a veszélyeztetett kulturális örökség szempontjából. Ilyen esetekben akár elengedhetetlen is lehet a legrészletesebb 3D digitalizálás, például megőrzési és helyreállítási célból. Az európai zöld megállapodás céljaival összhangban azonban a gazdaság általános helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében ennek elsőbbséget kell élveznie, még akkor is, ha a károsodás vagy a pusztulás kockázata alacsony, figyelemmel arra, hogy a digitalizált kulturális örökségi eszközök nagyfokú újrafelhasználási potenciállal rendelkeznek, például az innovatív tapasztalatok és a fenntartható turizmus terén. Emellett a tagállamoknak fokozniuk kell a digitalizált területek – például épületek, műemlékek és helyszínek, valamint szellemi kulturális örökség – tekintetében tett erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

(10)

Fontos, hogy a tagállamok folytassák a kulturális örökség értékeinek digitalizálására (6) és digitális megőrzésére irányuló erőfeszítéseiket. A digitalizálásra és a megőrzésre vonatkozó konkrét céloknak az igények felmérésén, valamint egyértelmű és objektív kritériumokon alapuló meghatározása konkrét és mérhető eredményekhez vezetne. Ez különösen fontos lenne a veszélyeztetett kulturális örökség szempontjából. Ilyen esetekben akár elengedhetetlen is lehet a legrészletesebb 3D digitalizálás, például megőrzési és helyreállítási célból. Az európai zöld megállapodás céljaival összhangban azonban a gazdaság általános helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében ennek elsőbbséget kell élveznie, még akkor is, ha a károsodás vagy a pusztulás kockázata alacsony, figyelemmel arra, hogy a digitalizált kulturális örökségi eszközök nagyfokú újrafelhasználási potenciállal rendelkeznek, például az innovatív tapasztalatok és a fenntartható turizmus terén. Emellett a tagállamoknak fokozniuk kell a digitalizált területek – például épületek, műemlékek és helyszínek, valamint szellemi kulturális örökség – tekintetében tett erőfeszítéseiket.

| (11) | A 3D technológiák a megőrzési és helyreállítási célok mellett több lehetőséget biztosíthatnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára arra is, hogy szélesebb közönséget érjenek el olyan immerzívebb élményekkel, amelyek magukban foglalják a rendszerint nem megközelíthető (pl. víz alatti) vagy ideiglenesen zárt helyekhez való virtuális hozzáférést, vagy a látássérült személyek elérését például hozzáférhető tapintható élményekkel. Ezért a kifejezetten a veszélyeztetett kulturális örökség, valamint a leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek 3D digitalizálására való összpontosítás növelné a kulturális örökség értékét és az általa kínált lehetőségeket. Ez összhangban lenne a kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozattal (7) is, amelyben a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és közösen haladnak előre a kulturális örökség részét képező műtárgyak, műemlékek és helyszínek 3D digitalizálására irányuló páneurópai kezdeményezés pillére keretében. |
| --- | --- |

(11)

A 3D technológiák a megőrzési és helyreállítási célok mellett több lehetőséget biztosíthatnak a kulturális örökségvédelmi intézmények számára arra is, hogy szélesebb közönséget érjenek el olyan immerzívebb élményekkel, amelyek magukban foglalják a rendszerint nem megközelíthető (pl. víz alatti) vagy ideiglenesen zárt helyekhez való virtuális hozzáférést, vagy a látássérült személyek elérését például hozzáférhető tapintható élményekkel. Ezért a kifejezetten a veszélyeztetett kulturális örökség, valamint a leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek 3D digitalizálására való összpontosítás növelné a kulturális örökség értékét és az általa kínált lehetőségeket. Ez összhangban lenne a kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozattal (7) is, amelyben a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket és közösen haladnak előre a kulturális örökség részét képező műtárgyak, műemlékek és helyszínek 3D digitalizálására irányuló páneurópai kezdeményezés pillére keretében.

| (12) | A digitalizálás azonban alapértelmezés szerint nem jár digitális megőrzéssel. A digitalizált eszközökhöz való hosszú távú hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamoknak gondosan kell megtervezniük és végrehajtaniuk az eszközeik digitális megőrzését, figyelembe véve minden hosszú távú releváns pénzügyi, szervezeti és technikai kihívást. A digitális megőrzési célok nemcsak a digitalizálás szempontjából prioritásnak tekintett kulturális örökségi javakat (pl. veszélyeztetett eszközök, a leglátogatottabb műemlék és helyszínek, vagy a digitalizált területek), hanem a korábban digitalizált javakat is magukban foglalhatják. |
| --- | --- |

(12)

A digitalizálás azonban alapértelmezés szerint nem jár digitális megőrzéssel. A digitalizált eszközökhöz való hosszú távú hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamoknak gondosan kell megtervezniük és végrehajtaniuk az eszközeik digitális megőrzését, figyelembe véve minden hosszú távú releváns pénzügyi, szervezeti és technikai kihívást. A digitális megőrzési célok nemcsak a digitalizálás szempontjából prioritásnak tekintett kulturális örökségi javakat (pl. veszélyeztetett eszközök, a leglátogatottabb műemlék és helyszínek, vagy a digitalizált területek), hanem a korábban digitalizált javakat is magukban foglalhatják.

| (13) | A jelenlegi pénzügyi keret példátlan lehetőségeket kínál a tagállamoknak arra, hogy különböző finanszírozási forrásokat használjanak fel a digitalizálás és a megőrzés jelentős fellendítésére, valamint jelentősen több kapacitás kiépítésére a kulturális örökség ágazatában. A tagállamoknak fel kell hívniuk az ágazati szereplők figyelmét azokra a finanszírozási lehetőségekre, amelyeket a Digitális Európa program, a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (8), a kohéziós politikai alapok (9), a REACT-EU (10), a technikai támogatási eszköz (11) és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (12) biztosít az ágazat fellendüléséhez és digitális átalakulásához szükséges beruházások támogatása, a kultúrához való szélesebb körű hozzáférés biztosítása és a helyi közösségekre gyakorolt pozitív hatás érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A jelenlegi pénzügyi keret példátlan lehetőségeket kínál a tagállamoknak arra, hogy különböző finanszírozási forrásokat használjanak fel a digitalizálás és a megőrzés jelentős fellendítésére, valamint jelentősen több kapacitás kiépítésére a kulturális örökség ágazatában. A tagállamoknak fel kell hívniuk az ágazati szereplők figyelmét azokra a finanszírozási lehetőségekre, amelyeket a Digitális Európa program, a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (8), a kohéziós politikai alapok (9), a REACT-EU (10), a technikai támogatási eszköz (11) és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (12) biztosít az ágazat fellendüléséhez és digitális átalakulásához szükséges beruházások támogatása, a kultúrához való szélesebb körű hozzáférés biztosítása és a helyi közösségekre gyakorolt pozitív hatás érdekében.

| (14) | Európa kulturális örökségének digitalizálásához jelentős pénzügyi forrásokra van szükség. A pénzügyi erőfeszítések megosztása és a kulturális örökséghez való nyilvános hozzáférés felgyorsítása érdekében a kulturális örökségvédelmi intézmények együttműködnek a magánszereplőkkel. Számos ilyen együttműködési megállapodás azonban kizárólagos jogokat biztosít a magánszektorbeli partnereknek. Az (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) minimumszabályokat állapít meg az újrafelhasználásra vonatkozóan, és gyakorlati intézkedéseket állapít meg a tagállami közigazgatási szervek birtokában lévő meglévő dokumentumok újrafelhasználásának megkönnyítése érdekében. Különösen azt követeli meg, hogy a hatálya alá tartozó kulturális örökségvédelmi intézmények (pl. múzeumok, levéltárak, könyvtárak) megfeleljenek az irányelv 12. cikkében meghatározott, a kizárólagosságot biztosító megállapodásokra vonatkozó különös rendelkezéseknek. A kulturális örökségből származó javakhoz való, mindenki számára méltányos és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosításának elősegítése érdekében a magánszektorral partnerségben álló kulturális örökségvédelmi intézményeknek – beleértve azokat is, amelyek nem tartoznak a fent említett irányelv hatálya alá – az említett 12. cikkben meghatározott elvek alkalmazására kell törekedniük. |
| --- | --- |

(14)

Európa kulturális örökségének digitalizálásához jelentős pénzügyi forrásokra van szükség. A pénzügyi erőfeszítések megosztása és a kulturális örökséghez való nyilvános hozzáférés felgyorsítása érdekében a kulturális örökségvédelmi intézmények együttműködnek a magánszereplőkkel. Számos ilyen együttműködési megállapodás azonban kizárólagos jogokat biztosít a magánszektorbeli partnereknek. Az (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) minimumszabályokat állapít meg az újrafelhasználásra vonatkozóan, és gyakorlati intézkedéseket állapít meg a tagállami közigazgatási szervek birtokában lévő meglévő dokumentumok újrafelhasználásának megkönnyítése érdekében. Különösen azt követeli meg, hogy a hatálya alá tartozó kulturális örökségvédelmi intézmények (pl. múzeumok, levéltárak, könyvtárak) megfeleljenek az irányelv 12. cikkében meghatározott, a kizárólagosságot biztosító megállapodásokra vonatkozó különös rendelkezéseknek. A kulturális örökségből származó javakhoz való, mindenki számára méltányos és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosításának elősegítése érdekében a magánszektorral partnerségben álló kulturális örökségvédelmi intézményeknek – beleértve azokat is, amelyek nem tartoznak a fent említett irányelv hatálya alá – az említett 12. cikkben meghatározott elvek alkalmazására kell törekedniük.

| (15) | Amint azt az európai készségfejlesztési program (14) is hangsúlyozza, a Covid19-világjárvány tovább mélyítette a már meglévő szakadékot a digitális készségek terén, miközben új egyenlőtlenségek jelentkeztek, mivel sok szakember nem rendelkezik a munkájához szükséges megfelelő szintű digitális készségekkel. Ez a kulturális örökség ágazatára is érvényes, ahol a digitális szakadék miatt a kis intézmények (pl. múzeumok) különösen nehezen tudják kihasználni a fejlett technológiákat, például a 3D-t vagy a mesterséges intelligenciát. Ezért az európai készségfejlesztési programmal és annak első kiemelt kezdeményezésével, a készségfejlesztési paktummal összhangban, valamint a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (15) támogatásaként a tagállamoknak konkrét célokat kell kitűzniük a kulturális örökség területén dolgozó szakemberek továbbképzésére vagy átképzésére. Ennek kiegészítéseként és a kulturális örökséget szolgáló tervezett szövetségre (CHARTER) építve a kulturális és kreatív ágazatok – az egységes piaci stratégiában meghatározott 14 ökoszisztéma egyikeként – jelenleg széles körű készségfejlesztési partnerséget építenek, amelynek csatlakoznia kell a készségfejlesztési paktumhoz. |
| --- | --- |

(15)

Amint azt az európai készségfejlesztési program (14) is hangsúlyozza, a Covid19-világjárvány tovább mélyítette a már meglévő szakadékot a digitális készségek terén, miközben új egyenlőtlenségek jelentkeztek, mivel sok szakember nem rendelkezik a munkájához szükséges megfelelő szintű digitális készségekkel. Ez a kulturális örökség ágazatára is érvényes, ahol a digitális szakadék miatt a kis intézmények (pl. múzeumok) különösen nehezen tudják kihasználni a fejlett technológiákat, például a 3D-t vagy a mesterséges intelligenciát. Ezért az európai készségfejlesztési programmal és annak első kiemelt kezdeményezésével, a készségfejlesztési paktummal összhangban, valamint a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (15) támogatásaként a tagállamoknak konkrét célokat kell kitűzniük a kulturális örökség területén dolgozó szakemberek továbbképzésére vagy átképzésére. Ennek kiegészítéseként és a kulturális örökséget szolgáló tervezett szövetségre (CHARTER) építve a kulturális és kreatív ágazatok – az egységes piaci stratégiában meghatározott 14 ökoszisztéma egyikeként – jelenleg széles körű készségfejlesztési partnerséget építenek, amelynek csatlakoznia kell a készségfejlesztési paktumhoz.

| (16) | A kulturális örökséget ápoló intézmények különböző szerzői jogi akadályokkal szembesültek a kulturális örökség digitalizálása és megosztása során, mint például a jogok rendezésével kapcsolatos költségek, a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek megfelelő szerzői jogi szaktudásának hiánya, az intézmények közötti határokon átnyúló együttműködés korlátai. Ezért uniós szinten konkrét intézkedésekre került sor az ilyen kihívások kezelése érdekében. Például a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) számos olyan rendelkezést tartalmaz, amely korszerűsíti a kulturális örökségvédelmi intézmények digitális környezetben való működését szabályozó szerzői jogi keretet. Az irányelv által bevezetett egyik legfontosabb változás a kulturális örökségvédelmi intézmények gyűjteményeiben található, kereskedelemben már nem kapható művek digitalizálásának és terjesztésének egyértelmű kerete. Ezen túlmenően az irányelv harmonizált és kötelező kivételeket vezet be a kulturális örökségvédelmi intézmények által készített megőrzési másolatok, valamint a tudományos kutatás céljából végzett szöveg- és adatbányászat tekintetében. Végezetül pedig az irányelv egyértelművé teszi a közkinccsé vált képzőművészeti alkotások jogállását a jogbiztonság növelése céljából. Az új szerzői jogi szabályok megkönnyítik a kulturális örökségvédelmi intézmények alapvető közérdekű feladatát azáltal, hogy javítják a kulturális örökség megőrzését és rendelkezésre állását, valamint jelentősen megkönnyítik a kereskedelmi forgalomban már nem elérhető művek felhasználását az európai kultúra és valamennyi polgár javára. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell az uniós szerzői jogi jogszabályok hatékony végrehajtását és alkalmazását annak érdekében, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények teljes mértékben élvezhessék a szerzői jogi keret előnyeit, amelyet különösen az (EU) 2019/790 irányelv tett naprakésszé. |
| --- | --- |

(16)

A kulturális örökséget ápoló intézmények különböző szerzői jogi akadályokkal szembesültek a kulturális örökség digitalizálása és megosztása során, mint például a jogok rendezésével kapcsolatos költségek, a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek megfelelő szerzői jogi szaktudásának hiánya, az intézmények közötti határokon átnyúló együttműködés korlátai. Ezért uniós szinten konkrét intézkedésekre került sor az ilyen kihívások kezelése érdekében. Például a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) számos olyan rendelkezést tartalmaz, amely korszerűsíti a kulturális örökségvédelmi intézmények digitális környezetben való működését szabályozó szerzői jogi keretet. Az irányelv által bevezetett egyik legfontosabb változás a kulturális örökségvédelmi intézmények gyűjteményeiben található, kereskedelemben már nem kapható művek digitalizálásának és terjesztésének egyértelmű kerete. Ezen túlmenően az irányelv harmonizált és kötelező kivételeket vezet be a kulturális örökségvédelmi intézmények által készített megőrzési másolatok, valamint a tudományos kutatás céljából végzett szöveg- és adatbányászat tekintetében. Végezetül pedig az irányelv egyértelművé teszi a közkinccsé vált képzőművészeti alkotások jogállását a jogbiztonság növelése céljából. Az új szerzői jogi szabályok megkönnyítik a kulturális örökségvédelmi intézmények alapvető közérdekű feladatát azáltal, hogy javítják a kulturális örökség megőrzését és rendelkezésre állását, valamint jelentősen megkönnyítik a kereskedelmi forgalomban már nem elérhető művek felhasználását az európai kultúra és valamennyi polgár javára. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell az uniós szerzői jogi jogszabályok hatékony végrehajtását és alkalmazását annak érdekében, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények teljes mértékben élvezhessék a szerzői jogi keret előnyeit, amelyet különösen az (EU) 2019/790 irányelv tett naprakésszé.

| (17) | Az Europeana (17) kulcsszerepet játszott a határokon átnyúló, az EU-n belüli és kívüli együttműködési és szabványosítási tevékenységek megerősítésében. A digitális tartalmak és metaadatok online megosztására szolgáló szabványosított kereteket, különösen az Europeana adatmodellt (18) a jognyilatkozatokat (19) és az Europeana Kiadói Keretet (20) az európai és nemzetközi kulturális örökségi ágazat széles körben átvette. Az Europeana adatmodell például lehetővé teszi a különböző területeken működő, kulturális örökségvédelmi intézmények által az Europeanában különböző formátumokban szolgáltatott adatok szabványosított megjelenítését. A RightsStatements.org keret olyan szabványosított jognyilatkozatokat tartalmaz, amelyeket a kulturális örökségvédelmi intézmények felhasználhatnak arra, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot a digitális tárgyak szerzői jogi és újrafelhasználási jogállásáról. Az interoperabilitás azonban továbbra is folyamatos erőfeszítést jelent a digitális tartalomra és metaadatokra vonatkozó formátumok és szabványok tekintetében, például a 3D esetében, vagy a szemantikai interoperabilitás érdekében a kontextuális egységek és a hatósági fájlok használata terén. A kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozatban a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a digitalizálási kezdeményezések interoperabilitási normáinak és keretrendszereinek továbbfejlesztése és előmozdítása érdekében. A tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ezért fokozniuk kell a vonatkozó szabványok és keretek támogatására vagy betartására irányuló erőfeszítéseiket az adatok megosztásának és további felhasználásának felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(17)

Az Europeana (17) kulcsszerepet játszott a határokon átnyúló, az EU-n belüli és kívüli együttműködési és szabványosítási tevékenységek megerősítésében. A digitális tartalmak és metaadatok online megosztására szolgáló szabványosított kereteket, különösen az Europeana adatmodellt (18) a jognyilatkozatokat (19) és az Europeana Kiadói Keretet (20) az európai és nemzetközi kulturális örökségi ágazat széles körben átvette. Az Europeana adatmodell például lehetővé teszi a különböző területeken működő, kulturális örökségvédelmi intézmények által az Europeanában különböző formátumokban szolgáltatott adatok szabványosított megjelenítését. A RightsStatements.org keret olyan szabványosított jognyilatkozatokat tartalmaz, amelyeket a kulturális örökségvédelmi intézmények felhasználhatnak arra, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot a digitális tárgyak szerzői jogi és újrafelhasználási jogállásáról. Az interoperabilitás azonban továbbra is folyamatos erőfeszítést jelent a digitális tartalomra és metaadatokra vonatkozó formátumok és szabványok tekintetében, például a 3D esetében, vagy a szemantikai interoperabilitás érdekében a kontextuális egységek és a hatósági fájlok használata terén. A kulturális örökség digitalizálásának előmozdítására irányuló együttműködésről szóló, 2019. áprilisi nyilatkozatban a tagállamok megállapodtak abban, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a digitalizálási kezdeményezések interoperabilitási normáinak és keretrendszereinek továbbfejlesztése és előmozdítása érdekében. A tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek ezért fokozniuk kell a vonatkozó szabványok és keretek támogatására vagy betartására irányuló erőfeszítéseiket az adatok megosztásának és további felhasználásának felgyorsítása érdekében.

| (18) | A kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattér létrehozása lehetővé teszi a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, hogy, az európai adatstratégiával összhangban, éljenek az egységes piac mérete adta lehetőségekkel (21). Ez elő fogja mozdítani a tartalom újrafelhasználását és ösztönözni fogja a kreativitást a különböző ágazatokban, az egész gazdaság és társadalom számára értéket képviselve. Különösen magas színvonalú tartalmakat, valamint hatékony, megbízható és könnyen használható hozzáférést fog biztosítani az európai digitális kulturális örökségi javakhoz. Fokozni fogja az adatpartnerek (pl. múzeumok, galériák, könyvtárak, levéltárak) hálózatával, az aggregátorokkal és a digitális kulturális örökség területén dolgozó szakértőkkel való további együttműködést, partnerségeket és szerepvállalást. Az adattér a jelenlegi, a 2020–2025 közötti időszakra szóló Europeana stratégiára (22) fog épülni, amelynek célja, hogy a kulturális örökségvédelmi intézményeket képessé tegye a digitális átalakulásukra. |
| --- | --- |

(18)

A kulturális örökséggel kapcsolatos közös európai adattér létrehozása lehetővé teszi a kulturális örökségvédelmi intézmények számára, hogy, az európai adatstratégiával összhangban, éljenek az egységes piac mérete adta lehetőségekkel (21). Ez elő fogja mozdítani a tartalom újrafelhasználását és ösztönözni fogja a kreativitást a különböző ágazatokban, az egész gazdaság és társadalom számára értéket képviselve. Különösen magas színvonalú tartalmakat, valamint hatékony, megbízható és könnyen használható hozzáférést fog biztosítani az európai digitális kulturális örökségi javakhoz. Fokozni fogja az adatpartnerek (pl. múzeumok, galériák, könyvtárak, levéltárak) hálózatával, az aggregátorokkal és a digitális kulturális örökség területén dolgozó szakértőkkel való további együttműködést, partnerségeket és szerepvállalást. Az adattér a jelenlegi, a 2020–2025 közötti időszakra szóló Europeana stratégiára (22) fog épülni, amelynek célja, hogy a kulturális örökségvédelmi intézményeket képessé tegye a digitális átalakulásukra.

| (19) | Az Europeana jelenleg 52 millió kulturális örökséghez biztosít hozzáférést, amelyek 45 %-a különböző ágazatokban használható fel újra. A képek és a szöveg az eszközök 97,5 %-át teszik ki, miközben mindössze 2,47 % az audiovizuális tartalom és 0,03 % a 3D aránya. A magas színvonalú digitalizált javak, például a 3D nagyobb mértékű részesedése fokozná az innovációt és az alkotást a digitalizált kulturális örökségi eszközök különböző kulcsfontosságú területeken (pl. oktatás, intelligens városok és környezeti modellezés, fenntartható turizmus és kulturális kreatív ágazatok) történő felhasználása és újrafelhasználása révén. További 40 millió kiváló minőségű, digitalizált és diverzifikált eszköztípusnak az adattéren keresztül történő létrehozása növelné az online elérhető anyagok gazdagságát, miközben tovább népszerűsítené európai kulturális örökségünket. Ez a növekedés lehetővé tenné a fokozott újrafelhasználást, és ezáltal új szolgáltatások és alkalmazások lehetőségét is megteremtené. Fontos, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények a tagállamok támogatásával jelentős mértékben hozzájáruljanak az adattérhez. |
| --- | --- |

(19)

Az Europeana jelenleg 52 millió kulturális örökséghez biztosít hozzáférést, amelyek 45 %-a különböző ágazatokban használható fel újra. A képek és a szöveg az eszközök 97,5 %-át teszik ki, miközben mindössze 2,47 % az audiovizuális tartalom és 0,03 % a 3D aránya. A magas színvonalú digitalizált javak, például a 3D nagyobb mértékű részesedése fokozná az innovációt és az alkotást a digitalizált kulturális örökségi eszközök különböző kulcsfontosságú területeken (pl. oktatás, intelligens városok és környezeti modellezés, fenntartható turizmus és kulturális kreatív ágazatok) történő felhasználása és újrafelhasználása révén. További 40 millió kiváló minőségű, digitalizált és diverzifikált eszköztípusnak az adattéren keresztül történő létrehozása növelné az online elérhető anyagok gazdagságát, miközben tovább népszerűsítené európai kulturális örökségünket. Ez a növekedés lehetővé tenné a fokozott újrafelhasználást, és ezáltal új szolgáltatások és alkalmazások lehetőségét is megteremtené. Fontos, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények a tagállamok támogatásával jelentős mértékben hozzájáruljanak az adattérhez.

| (20) | A nemzeti és tematikus aggregátorok kulcsszerepet játszanak a kulturális örökség területén, hidakat építve a kulturális örökség ágazatának különböző szereplői között és azon túl, nemzeti és európai szinten egyaránt. Például a nemzeti aggregátorok összesítik és gazdagítják az Europeana tartalmát, hozzáférést biztosítanak országuk kulturális örökségi értékeihez és népszerűsítik azokat, valamint összegyűjtik a kulturális örökség ágazata számára értékes erőforrásokat és ismereteket. Annak ellenére azonban, hogy az EU-ban a legtöbb aggregátor a tevékenységeire vonatkozó hivatalos megbízatással rendelkezik, sokuk esetében ez még mindig hiányzik, és nehézségekkel küzd a megfelelő és fenntartható erőforrások vagy a szervezeti támogatás biztosítása terén. A tagállamoknak ezt a kihívást úgy kell kezelniük, hogy megerősítik a aggregátorok szerepét, megfelelő támogatást nyújtanak és támogatják a kulturális örökség közös európai adatteréhez való hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

(20)

A nemzeti és tematikus aggregátorok kulcsszerepet játszanak a kulturális örökség területén, hidakat építve a kulturális örökség ágazatának különböző szereplői között és azon túl, nemzeti és európai szinten egyaránt. Például a nemzeti aggregátorok összesítik és gazdagítják az Europeana tartalmát, hozzáférést biztosítanak országuk kulturális örökségi értékeihez és népszerűsítik azokat, valamint összegyűjtik a kulturális örökség ágazata számára értékes erőforrásokat és ismereteket. Annak ellenére azonban, hogy az EU-ban a legtöbb aggregátor a tevékenységeire vonatkozó hivatalos megbízatással rendelkezik, sokuk esetében ez még mindig hiányzik, és nehézségekkel küzd a megfelelő és fenntartható erőforrások vagy a szervezeti támogatás biztosítása terén. A tagállamoknak ezt a kihívást úgy kell kezelniük, hogy megerősítik a aggregátorok szerepét, megfelelő támogatást nyújtanak és támogatják a kulturális örökség közös európai adatteréhez való hozzájárulásukat.

| (21) | A digitális eszközök számának és összetettségének várható növekedése biztonságos, rugalmas, hatékony és fenntartható felhőalapú megoldásokat tesz szükségessé az ilyen adatkészletek feldolgozásához, az azokhoz való hozzáféréshez és azok kezeléséhez. Ezért a digitalizált kulturális örökség javaihoz való hatékony hozzáférés szempontjából kulcsfontosságú lesz, hogy a tagállamok támogassák (23) a felhőalapú „cloud-to-edge” infrastruktúrák és szolgáltatások európai szövetségét. |
| --- | --- |

(21)

A digitális eszközök számának és összetettségének várható növekedése biztonságos, rugalmas, hatékony és fenntartható felhőalapú megoldásokat tesz szükségessé az ilyen adatkészletek feldolgozásához, az azokhoz való hozzáféréshez és azok kezeléséhez. Ezért a digitalizált kulturális örökség javaihoz való hatékony hozzáférés szempontjából kulcsfontosságú lesz, hogy a tagállamok támogassák (23) a felhőalapú „cloud-to-edge” infrastruktúrák és szolgáltatások európai szövetségét.

| (22) | Ez az ajánlás a 2011/711/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép, |
| --- | --- |

(22)

Ez az ajánlás a 2011/711/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Cél és alkalmazási kör

| (1) | Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy előkészítse a kulturális örökség közös európai adatterét (adattér), ezáltal segítve a kulturális örökségvédelmi intézményeket digitalizálási és megőrzési erőfeszítéseik felgyorsításában, valamint a digitális átalakulás által teremtett lehetőségek kiaknázásában. Ez az ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő kereteket az ágazat helyreállításának és átalakításának fokozására, valamint arra, hogy támogassák a kulturális örökségvédelmi intézmények reziliensebbé válását a jövőben. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ez az ajánlás a kulturális örökség valamennyi típusára kiterjed (tárgyi, szellemi, természetes, eleve digitálisan létrehozott), beleértve a veszélyeztetett kulturális örökség valamennyi kategóriáját. |
| --- | --- |

(2)

Fogalommeghatározások

| (3) | Ezen ajánlás alkalmazásában:






  1. | „kulturális örökségi javak” a következők javai:






  a) | tárgyi kulturális örökség, például műemlékek, régészeti lelőhelyek, hang- és audiovizuális anyagok, könyvek, folyóiratok, újságok, fényképek, múzeumi tárgyak, levéltári dokumentumok; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

1.

„kulturális örökségi javak” a következők javai:

a)

tárgyi kulturális örökség, például műemlékek, régészeti lelőhelyek, hang- és audiovizuális anyagok, könyvek, folyóiratok, újságok, fényképek, múzeumi tárgyak, levéltári dokumentumok;

| b) | szellemi kulturális örökség; |
| --- | --- |

b)

szellemi kulturális örökség;

| c) | a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló egyezmény (24) 2. cikkében meghatározott természeti örökség, például tájak és természeti területek; |
| --- | --- |

c)

a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló egyezmény (24) 2. cikkében meghatározott természeti örökség, például tájak és természeti területek;

| d) | eleve digitálisan létrehozott örökség. |
| --- | --- |

d)

eleve digitálisan létrehozott örökség.

| 2. | „szellemi kulturális örökség”: olyan gyakorlatok, ábrázolások, kifejezések, ismeretek, készségek – valamint az ezekhez kapcsolódó eszközök, tárgyak, műtárgyak és kulturális terek –, amelyeket a közösségek, csoportok és bizonyos esetekben az egyének a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló egyezmény 2. cikke értelmében kulturális örökségük részeként ismernek el (25). |
| --- | --- |

2.

„szellemi kulturális örökség”: olyan gyakorlatok, ábrázolások, kifejezések, ismeretek, készségek – valamint az ezekhez kapcsolódó eszközök, tárgyak, műtárgyak és kulturális terek –, amelyeket a közösségek, csoportok és bizonyos esetekben az egyének a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló egyezmény 2. cikke értelmében kulturális örökségük részeként ismernek el (25).

| 3. | „eleve digitálisan létrehozott”: digitális formában létrehozott eszköz, például digitális művészet vagy animáció, analógiával nem rendelkező virtuális múzeum, vagy a kulturális örökségvédelmi intézményeken kívül, például a közösségi médiában vagy a szerencsejáték-ágazatban létrehozott kulturális tartalom. |
| --- | --- |

3.

„eleve digitálisan létrehozott”: digitális formában létrehozott eszköz, például digitális művészet vagy animáció, analógiával nem rendelkező virtuális múzeum, vagy a kulturális örökségvédelmi intézményeken kívül, például a közösségi médiában vagy a szerencsejáték-ágazatban létrehozott kulturális tartalom.

| 4. | „kulturális örökségvédelmi intézmény”: az (EU) 2019/790 irányelv 2. cikkének 3. pontjában meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető könyvtár vagy múzeum, illetve levéltár, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmény. |
| --- | --- |

4.

„kulturális örökségvédelmi intézmény”: az (EU) 2019/790 irányelv 2. cikkének 3. pontjában meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető könyvtár vagy múzeum, illetve levéltár, mozgóképörökség-védelmi vagy hangzóörökség-védelmi intézmény.

| 5. | „digitalizálás”: a javak analóg formátumról digitális formátumra történő átalakítása. |
| --- | --- |

5.

„digitalizálás”: a javak analóg formátumról digitális formátumra történő átalakítása.

| 6. | „digitális átalakulás”: a digitális technológiák kiaknázásának folyamata és eredménye egyaránt, annak érdekében, hogy átalakítsák egy szervezet működését és értékközvetítését. |
| --- | --- |

6.

„digitális átalakulás”: a digitális technológiák kiaknázásának folyamata és eredménye egyaránt, annak érdekében, hogy átalakítsák egy szervezet működését és értékközvetítését.

| 7. | „digitális megőrzés”: olyan tevékenységek összessége, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a digitális tárgyak a jövőben fellelhetők, rendelkezésre bocsáthatók, használhatók és megérthetők legyenek. |
| --- | --- |

7.

„digitális megőrzés”: olyan tevékenységek összessége, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a digitális tárgyak a jövőben fellelhetők, rendelkezésre bocsáthatók, használhatók és megérthetők legyenek.

II. FEJEZET

A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉG FEJLETT DIGITALIZÁLÁSA ÉS DIGITÁLIS MEGŐRZÉSE

| (4) | Az ágazat digitális átalakulásának felgyorsítása érdekében a tagállamoknak a megfelelő nemzeti vagy regionális szinten gondoskodniuk kell a kulturális örökségre vonatkozó átfogó és előretekintő digitális stratégiáról és/vagy azt rendszeresen frissíteniük kell. A tagállamoknak együtt kell működniük az összes érintett érdekelt féllel, például a kulturális örökségvédelmi intézményekkel és az illetékes hatóságokkal, vagy gondoskodniuk kell az együttműködésükről a digitális stratégia előkészítése érdekében, és forrásokat/támogatást kell biztosítaniuk a stratégia végrehajtásához. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A nemzeti stratégiának olyan intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek támogatják a kulturális örökségvédelmi intézményeket a fejlett technológiák – például a 3D, a mesterséges intelligencia, a kibővített valóság, a felhőalapú számítástechnika, az adattechnológiák és a blokklánc – bevezetésében, a digitalizálás és a digitális megőrzés hatékonyabb folyamatának biztosítása, valamint a szélesebb körű hozzáférés, felhasználás és újrafelhasználás céljából, a jobb minőségű tartalom biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A digitális stratégiának egyértelmű digitalizálási és digitális megőrzési célokat kell meghatároznia. E céloknak objektív és egyértelmű kritériumokon kell alapulniuk, többek között a következőkön:






  a) | a veszélyeztetett kulturális örökség; |
| --- | --- | --- |

(6)

a)

a veszélyeztetett kulturális örökség;

| b) | a fizikailag leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek; valamint |
| --- | --- |

b)

a fizikailag leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek; valamint

| c) | a kulturális örökség egyes javai esetében a digitalizálás alacsony szintje. |
| --- | --- |

c)

a kulturális örökség egyes javai esetében a digitalizálás alacsony szintje.

A tagállamoknak 2030-ig 3D-ben digitalizálniuk kell az a) pont alá tartozó műemlékeket és helyszíneket, valamint a b) pont alá tartozó műemlékek és helyszínek 50 %-át.

2025-re a tagállamoknak a 2030-ra kitűzött átfogó célok 40 %-át digitalizálniuk kell.

A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 6. pont a), b) és c) alpontjában említett digitalizált kulturális javakat digitálisan is megőrizzék.

| (7) | A digitalizálás tervezésekor a tagállamoknak és a kulturális örökségvédelmi intézményeknek holisztikus megközelítést kell alkalmazniuk. Ennek a megközelítésnek figyelembe kell vennie például a digitalizálás célját, a célcsoportokat, az elérhető legmagasabb minőséget, a digitalizált kulturális örökség digitális megőrzését, ideértve az olyan szempontokat is, mint a formátumok, a tárolás, a jövőbeli migrálás, a folyamatos karbantartás, valamint a szükséges hosszú távú pénzügyi és személyzeti erőforrások. A digitális stratégiának egyértelmű és jól meghatározott megbízatást kell biztosítania a nemzeti vagy regionális aggregátorok számára, hogy működjenek együtt a kulturális örökségvédelmi intézményekkel annak érdekében, hogy a digitalizált kulturális örökségi javakat az Europeanán és az adattéren keresztül elérhetővé tegyék. A tagállamoknak különösen meg kell erősíteniük az aggregátorok közvetítő szerepét az Europeana és a kulturális örökségvédelmi intézmények között, és ösztönözniük kell az adattérhez való aktív hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Az új szolgáltatások és alkalmazások innovációjának ösztönzése érdekében a tagállamoknak támogatniuk kell a kulturális örökség ágazata és más ágazatok – például a felsőoktatás és a szakképzés, a kreatív ágazatok és a fenntartható kulturális turizmus – közötti partnerségeket. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | A tagállamoknak elő kell segíteniük a kis- és középvállalkozások bevonását a kulturális örökség ágazatának digitális átalakulása, különösen a digitalizálás és az adatvezérelt innováció támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Amennyiben a kulturális örökségvédelmi intézmények partnerségeket kötnek a magánszektorral, biztosítaniuk kell, hogy a versenyszabályokkal és az (EU) 2019/1024 irányelvvel, és különösen adott esetben az említett irányelv 12. cikkében meghatározott, a kizárólagosságot biztosító megállapodásokra vonatkozó szabályokkal összhangban egyértelmű és tisztességes feltételek vonatkozzanak a digitalizált eszközök újrafelhasználására. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy felmérjék az ágazatban tapasztalható digitális készséghiányt annak érdekében, hogy a kulturális örökségvédelmi intézmények teljes mértékben ki tudják használni a fejlett digitális technológiák kínálta lehetőségeket. A tagállamoknak ambiciózus célokat kell kitűzniük, amelyeket 2030-ig el kell érni a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek továbbképzése és átképzése terén, ideértve az adatkezelést és az elemzést, a mesterséges intelligenciát, a fejlett digitalizálást és a kibővített valóság technológiáit. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A kulturális örökségvédelmi intézmények digitális átalakulásának megkönnyítése, valamint a kulturális örökséghez való hozzáférés bővítése és a kulturális örökség népszerűsítése érdekében a tagállamok számára ajánlott, hogy teljes mértékben használják ki a jelenlegi szerzői jogi keret által kínált lehetőségeket az alábbiak révén:






  a) | a vonatkozó uniós szerzői jogi rendelkezések, különösen az (EU) 2019/790 irányelvben meghatározott rendelkezések helyes és hatékony végrehajtásának biztosítása; |
| --- | --- | --- |

(12)

a)

a vonatkozó uniós szerzői jogi rendelkezések, különösen az (EU) 2019/790 irányelvben meghatározott rendelkezések helyes és hatékony végrehajtásának biztosítása;

| b) | valamennyi fél támogatása a nemzeti végrehajtási szabályok hatékony gyakorlati alkalmazásában; |
| --- | --- |

b)

valamennyi fél támogatása a nemzeti végrehajtási szabályok hatékony gyakorlati alkalmazásában;

| c) | a nemzeti végrehajtási szabályok szigorú nyomon követése a sikeres alkalmazásuk biztosítása érdekében; valamint |
| --- | --- |

c)

a nemzeti végrehajtási szabályok szigorú nyomon követése a sikeres alkalmazásuk biztosítása érdekében; valamint

| d) | a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek támogatása a szerzői joggal és az engedélyezéssel kapcsolatos készségek megszerzésében, valamint szerzői jogi szakértelem biztosítása. |
| --- | --- |

d)

a kulturális örökséggel foglalkozó szakemberek támogatása a szerzői joggal és az engedélyezéssel kapcsolatos készségek megszerzésében, valamint szerzői jogi szakértelem biztosítása.

| (13) | A fejlett digitalizálással és megőrzéssel kapcsolatos közös kihívásokra adandó közös válaszok megtalálása, valamint a bevált gyakorlatok cseréje, az európai kultúra, az értékek és a sikertörténetek bemutatása és előmozdítása érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a kulturális örökségvédelmi intézményekkel nemzetközi szinten folytatott, határokon átnyúló együttműködést és partnerségeket, kiegészítve az UNESCO és az Európa Tanács által támogatott fellépéseket. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | A digitalizálási és megőrzési erőfeszítések felgyorsítása érdekében a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az összes európai és nemzeti szintű finanszírozási lehetőséget. |
| --- | --- |

(14)

III. FEJEZET

A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉGGEL KAPCSOLATOS KÖZÖS EURÓPAI ADATTÉRRE VONATKOZÓ IRÁNYADÓ ELVEK

| (15) | Az európai szintű interoperabilitás megvalósítása érdekében a kulturális örökségvédelmi intézményeknek be kell tartaniuk a vonatkozó normákat és kereteket, például az Europeana kezdeményezés által a digitális tartalmak és metaadatok megosztására használt szabványokat és kereteket, ideértve az Europeana adatmodellt, a RightsStatements.org előírást és az Europeana Kiadói Keretet. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az ilyen meglévő és jövőbeli előírások és keretek betartásának előmozdítására és megkönnyítésére, és európai szinten együtt kell működniük azoknak az adattérrel összefüggésben történő bővítése érdekében. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell a kulturális örökségvédelmi intézményeket, hogy digitalizált javaikat az Europeanán keresztül bocsássák rendelkezésre, és ezáltal járuljanak hozzá az adattérhez, összhangban az 15. pontban említett előírásokkal és keretekkel, valamint az I. és a II. mellékletben meghatározott indikatív célokkal. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | A kulturális örökséget ápoló intézményektől származó, a 16. pontban említett hozzájárulásoknak magukban kell foglalniuk különösen a 3D digitalizált kulturális örökségi javakat, amelyek célja az európai kulturális kincsek népszerűsítése, a potenciális újrafelhasználás fokozása az olyan fontos területeken, mint a társadalom- és bölcsészettudományok, a fenntartható kulturális turizmus, a kulturális és kreatív ágazatok, illetve az illegális kereskedelem tárgyát képező kulturális javak azonosításának elősegítése. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy szakpolitikáik eredményeként az államilag finanszírozott digitalizálási projektekből származó adatok az adatmegosztás felgyorsítása érdekében a digitális infrastruktúrákon (beleértve az adatteret is) keresztül kereshetővé, hozzáférhetővé, interoperábilissá és újrafelhasználhatóvá váljanak és maradjanak (a továbbiakban: FAIR-elvek). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | A kulturális örökség jövőbeli digitalizálási projektjeire szánt valamennyi közfinanszírozást ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a digitalizált tartalmakat elérhetővé tegyék az Europeanában és az adattérben, a 16. pontban említettek szerint. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy támogassák és növeljék az Europeana ismertségét a nagyközönség körében, különösen az oktatási ágazatban és az iskolákban, többek között oktatási anyagok révén. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | A tagállamoknak támogatniuk kell a felhőalapú „cloud-to-edge” infrastruktúrák és szolgáltatások európai szövetségét annak érdekében, hogy fejlesszék a digitalizált kulturális örökség javainak tárolását, kezelését és azokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(21)

IV. FEJEZET

AZ AJÁNLÁS NYOMON KÖVETÉSE

A tagállamok 24 hónappal ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően, majd attól fogva kétévente tájékoztassák a Bizottságot az ezen ajánlás nyomán végrehajtott intézkedéseikről.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 10-én.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2021) 118 final

1

(2)  Az UNWTO jelentése az idegenforgalomról és a kulturális szinergiákról

2

(3)  SWD/2021/351 final

3

(4)  SWD(2021)15 final

4

(5)  COM(2019) 640 final

5

(6)  Ideértve a 2D digitalizálást is.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_en

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 irányelve (2019. június 20.) a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 172., 2019.6.26., 56. o.).

13

(14)  COM(2020) 274 final

14

(15)  COM(2021) 102 final

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

16

(17)  COM(2018) 612 final

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM(2020) 66 final

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  UNESCO Egyezmény a világ kulturális és természeti örökségének védelméről, Párizs, 1972. november 16.

24

(25)  UNESCO Egyezmény a szellemi kulturális örökség megőrzéséről, Párizs, 2003. október 17.

25

---

I. MELLÉKLET

Az Europeanához és az adattérhez való tartalom-hozzájárulás indikatív célértékei 2030-ig tagállamonként (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adatrekordok száma 2021. február 1-jén | Kiváló minőségű adatrekordok (2) száma 2021. február 1-jén | Új kiváló minőségű adatrekordok 2030-ig | Az adatrekordok teljes száma 2030-ig
  [= A+C] | Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2030-ig (3)

  [=B+C] | 3D digitális javak 2030-ig (4) |
| Ausztria | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgium | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bulgária | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Horvátország | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Ciprus | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Csehország | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Dánia | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Észtország | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finnország | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Franciaország | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Németország | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Görögország | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Magyarország | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Írország | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Olaszország | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Lettország | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Litvánia | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Málta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Hollandia | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Lengyelország | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugália | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Románia | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Szlovákia | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Szlovénia | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Spanyolország | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Svédország | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Adatrekordok száma 2021. február 1-jén

Kiváló minőségű adatrekordok (2) száma 2021. február 1-jén

Új kiváló minőségű adatrekordok 2030-ig

Az adatrekordok teljes száma 2030-ig

[= A+C]

Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2030-ig (3)

[=B+C]

3D digitális javak 2030-ig (4)

Ausztria

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgium

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bulgária

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Horvátország

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Ciprus

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Csehország

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Dánia

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Észtország

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finnország

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Franciaország

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Németország

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Görögország

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Magyarország

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Írország

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Olaszország

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Lettország

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Litvánia

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luxemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Málta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Hollandia

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Lengyelország

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugália

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Románia

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Szlovákia

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Szlovénia

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Spanyolország

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Svédország

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU-27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  A tagállamonkénti indikatív célok arányosak az egyes tagállamok népességével, a tagállam egy főre jutó GDP-jéhez igazítva (vásárlóerő-egységben kifejezve).

(2)  
  1 A kiváló minőségű adatrekordok megfelelnek az Europeana Kiadói Keret 2. vagy magasabb szintű (2+ szint) követelményeinek, valamint a metaadatokra vonatkozó A szintű vagy magasabb szintű követelményeknek. Ezekre az előírásokra azért van szükség, hogy elősegítsék a különböző célú újrafelhasználást.

(3)  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák az 1. szintű adatrekordok minőségét, ezért a kiváló minőségű adatrekordok teljes száma tovább nőhet.

(4)  Az új adatrekordok 40 %-ának 3D digitális javakra kell vonatkoznia. Az Europeanában jelenleg rendelkezésre álló 3D digitális javak száma elhanyagolhatónak tekinthető.

---

II. MELLÉKLET

Az Europeanához és az adattérhez való tartalom-hozzájárulás időközi célértékei 2025-ig tagállamonként

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adatrekordok száma 2021. február 1-jén | Kiváló minőségű adatrekordok (1) száma 2021. február 1-jén | Új adatrekordok 2025-ig  (2) | Az adatrekordok teljes száma 2025-ig
  [= A+C] | Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2025-ig (3)

  [=B+C] | Javak 3D-ben 2025-ig  (4) |
| Ausztria | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgium | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bulgária | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Horvátország | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Ciprus | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Csehország | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Dánia | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Észtország | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finnország | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Franciaország | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Németország | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Görögország | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Magyarország | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Írország | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Olaszország | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Lettország | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Litvánia | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Málta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Hollandia | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Lengyelország | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugália | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Románia | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Szlovákia | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Szlovénia | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Spanyolország | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Svédország | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU-27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Adatrekordok száma 2021. február 1-jén

Kiváló minőségű adatrekordok (1) száma 2021. február 1-jén

Új adatrekordok 2025-ig  (2)

Az adatrekordok teljes száma 2025-ig

[= A+C]

Kiváló minőségű adatrekordok teljes száma 2025-ig (3)

[=B+C]

Javak 3D-ben 2025-ig  (4)

Ausztria

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgium

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bulgária

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Horvátország

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Ciprus

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Csehország

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Dánia

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Észtország

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finnország

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Franciaország

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Németország

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Görögország

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Magyarország

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Írország

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Olaszország

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Lettország

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Litvánia

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luxemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Málta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Hollandia

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Lengyelország

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugália

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Románia

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Szlovákia

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Szlovénia

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Spanyolország

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Svédország

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU-27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  A kiváló minőségű adatrekordok megfelelnek az Europeana Kiadói Keret 2. vagy magasabb szintű (2+ szint) követelményeinek, valamint a metaadatokra vonatkozó A szintű vagy magasabb szintű követelményeknek. Ezekre az előírásokra azért van szükség, hogy elősegítsék a különböző célú újrafelhasználást.

(2)  Időközi cél: A 2030-ra előírt indikatív célok 40 %-a.

(3)  A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák az 1. szintű adatrekordok minőségét, ezért a kiváló minőségű adatrekordok teljes száma tovább nőhet.

(4)  A 3D digitális javakra vonatkozó időközi cél: A 2030-ra előírt célok 15 %-a.

---