# Europos Sąjungos L 427/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 427 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. lapkričio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 427

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. lapkričio 30d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2084 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2084 dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014 | 17 |
| | * | 2021 m. liepos 5 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2086, kuriuo, siekiant nusodintas fosfato druskas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II ir IV priedai (
  1
  ) | 120 |
| | * | 2021 m. liepos 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2087, kuriuo, siekiant terminės oksidacijos medžiagas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai (
  1
  ) | 130 |
| | * | 2021 m. liepos 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2088, kuriuo, siekiant pirolizės ir dujinimo medžiagas įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai (
  1
  ) | 140 |
| | * | 2021 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2089, kuriuo dėl tam tikrų kategorijų mažą riziką keliančių prekių, keleivių asmeninio bagažo dalį sudarančių prekių ir gyvūnų augintinių, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 ir dėl nuorodų į tam tikrus panaikintus teisės aktus iš dalies keičiamas tas deleguotasis reglamentas ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074 (
  1
  ) | 149 |
| | * | 2021 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2090 dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti titano dioksidą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  ) | 160 |
| | * | 2021 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2091 dėl asignavimų, perkeltų iš 2021 finansinių metų, kompensavimo remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalimi | 162 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2092 dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip penimų kiaulių ir nujunkytų paršelių pašarų priedą (
  1
  ) | 166 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2093 dėl leidimo naudoti dinatrio 5’-guanilatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  ) | 169 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2094 dėl leidimo naudoti dekokvinatą (Deccox ir Avi-Deccox 60G) kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Zoetis Belgium SA), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 (
  1
  ) | 173 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2095 dėl leidimo naudoti L-lizino bazę, L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedus (
  1
  ) | 179 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2096 dėl leidimo naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Danisco (UK) Ltd, kuriai Sąjungoje atstovauja Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 187 |
| | * | 2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2097 dėl leidimo naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą kaip penimų kalakutų ir veislei auginamų kalakutų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Novus Europe NV) (
  1
  ) | 190 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/2098, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas | 194 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014

17

*

2021 m. liepos 5 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2086, kuriuo, siekiant nusodintas fosfato druskas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II ir IV priedai (
  1
  )

1

120

*

2021 m. liepos 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2087, kuriuo, siekiant terminės oksidacijos medžiagas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai (
  1
  )

1

130

*

2021 m. liepos 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2088, kuriuo, siekiant pirolizės ir dujinimo medžiagas įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai (
  1
  )

1

140

*

2021 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2089, kuriuo dėl tam tikrų kategorijų mažą riziką keliančių prekių, keleivių asmeninio bagažo dalį sudarančių prekių ir gyvūnų augintinių, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 ir dėl nuorodų į tam tikrus panaikintus teisės aktus iš dalies keičiamas tas deleguotasis reglamentas ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074 (
  1
  )

1

149

*

2021 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2090 dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti titano dioksidą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  )

1

160

*

2021 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2091 dėl asignavimų, perkeltų iš 2021 finansinių metų, kompensavimo remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalimi

162

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2092 dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip penimų kiaulių ir nujunkytų paršelių pašarų priedą (
  1
  )

1

166

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2093 dėl leidimo naudoti dinatrio 5’-guanilatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  )

1

169

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2094 dėl leidimo naudoti dekokvinatą (Deccox ir Avi-Deccox 60G) kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Zoetis Belgium SA), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 (
  1
  )

Deccox

Avi-Deccox 60G

1

173

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2095 dėl leidimo naudoti L-lizino bazę, L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedus (
  1
  )

1

179

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2096 dėl leidimo naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Danisco (UK) Ltd, kuriai Sąjungoje atstovauja Genencor International B.V.) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

187

*

2021 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2097 dėl leidimo naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą kaip penimų kalakutų ir veislei auginamų kalakutų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė Novus Europe NV) (
  1
  )

1

190

SPRENDIMAI

*

2021 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/2098, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas

194

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2021 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2082, kuriuo nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 376/2014 nuostatų dėl bendros Europos rizikos klasifikacijos sistemos įgyvendinimo tvarka, klaidų ištaisymas ( OL L 426, 2021 11 29 ) | 196 |

Klaidų ištaisymas

*

2021 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2082, kuriuo nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 376/2014 nuostatų dėl bendros Europos rizikos klasifikacijos sistemos įgyvendinimo tvarka, klaidų ištaisymas ( OL L 426, 2021 11 29 )

( OL L 426, 2021 11 29 )

196

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/2084

2021 m. lapkričio 24 d.

dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti kuo didesnį Sąjungos finansavimo poveikį ir kuo veiksmingiau prisidėti prie Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (3) nustatyta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, kuri numato Europos partnerysčių su privačiojo, viešojo arba abiejų sektorių partneriais politinį ir teisinį pagrindą. Europos partnerystės yra vienas iš pagrindinių programoje „Europos horizontas“ taikomo politikos metodo elementų. Jos sudaromos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ numatytus Sąjungos įsipareigojimus ir prioritetus ir užtikrinti akivaizdų poveikį Sąjungai, jos piliečiams ir aplinkai – tuos tikslus galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, kurios bendrą strateginę viziją įsipareigoja įgyvendinti partneriai, o ne vien Sąjunga; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti kuo didesnį Sąjungos finansavimo poveikį ir kuo veiksmingiau prisidėti prie Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (3) nustatyta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, kuri numato Europos partnerysčių su privačiojo, viešojo arba abiejų sektorių partneriais politinį ir teisinį pagrindą. Europos partnerystės yra vienas iš pagrindinių programoje „Europos horizontas“ taikomo politikos metodo elementų. Jos sudaromos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ numatytus Sąjungos įsipareigojimus ir prioritetus ir užtikrinti akivaizdų poveikį Sąjungai, jos piliečiams ir aplinkai – tuos tikslus galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, kurios bendrą strateginę viziją įsipareigoja įgyvendinti partneriai, o ne vien Sąjunga;

| (2) | visų pirma tikimasi, kad programos „Europos horizontas“ II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ (II veiklos sritis) priklausančios Europos partnerystės atliks svarbų vaidmenį siekiant strateginių tikslų – paspartinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (JT DVT), Sąjungos įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įgyvendinimą bei perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės Europos – ir kartu prisidėti prie socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu atsparaus ekonomikos atsigavimo. Europos partnerystės yra labai svarbios sprendžiant sudėtingas tarpvalstybines problemas, kai reikalingas integruotas požiūris. Jos padeda spręsti transformacines, sistemines ir rinkos nepakankamumo problemas, nes suteikia galimybių sutelkti įvairius vertės grandinių, mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių bei pramonės ekosistemų dalyvius, kad jie siektų bendros vizijos, paverstų ją konkrečiais veiksmų planais ir koordinuotai įgyvendintų veiklą. Be to, partnerystės sudaro sąlygas sutelkti pastangas ir išteklius bendriems prioritetams siekiant spręsti sudėtingus ateities uždavinius, kad visuomenė gautų naudos; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma tikimasi, kad programos „Europos horizontas“ II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ (II veiklos sritis) priklausančios Europos partnerystės atliks svarbų vaidmenį siekiant strateginių tikslų – paspartinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (JT DVT), Sąjungos įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įgyvendinimą bei perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės Europos – ir kartu prisidėti prie socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu atsparaus ekonomikos atsigavimo. Europos partnerystės yra labai svarbios sprendžiant sudėtingas tarpvalstybines problemas, kai reikalingas integruotas požiūris. Jos padeda spręsti transformacines, sistemines ir rinkos nepakankamumo problemas, nes suteikia galimybių sutelkti įvairius vertės grandinių, mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių bei pramonės ekosistemų dalyvius, kad jie siektų bendros vizijos, paverstų ją konkrečiais veiksmų planais ir koordinuotai įgyvendintų veiklą. Be to, partnerystės sudaro sąlygas sutelkti pastangas ir išteklius bendriems prioritetams siekiant spręsti sudėtingus ateities uždavinius, kad visuomenė gautų naudos;

| (3) | kad būtų įgyvendinami prioritetai ir daromas poveikis, Europos partnerystės turėtų būti sudaromos įtraukiant daugybę atitinkamų suinteresuotųjų subjektų iš visos Europos, be kita ko, pramonę, aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, ir pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant fondus, kurie remia arba vykdo mokslinius tyrimus ir inovacijas. Europos partnerystės taip pat turėtų būti viena iš priemonių, skirtų bendradarbiavimui ir sinergijoms tarptautiniu lygmeniu stiprinti tarp privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerių bei tarp jų, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip užtikrinant abipusę naudą žmonėms ir įmonėms; |
| --- | --- |

(3)

kad būtų įgyvendinami prioritetai ir daromas poveikis, Europos partnerystės turėtų būti sudaromos įtraukiant daugybę atitinkamų suinteresuotųjų subjektų iš visos Europos, be kita ko, pramonę, aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, ir pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant fondus, kurie remia arba vykdo mokslinius tyrimus ir inovacijas. Europos partnerystės taip pat turėtų būti viena iš priemonių, skirtų bendradarbiavimui ir sinergijoms tarptautiniu lygmeniu stiprinti tarp privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerių bei tarp jų, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip užtikrinant abipusę naudą žmonėms ir įmonėms;

| (4) | turėtų būti sudaryta Europos metrologijos partnerystė. Numatoma, kad tokia partnerystė bus veiksmingesnė priemonė, palyginti su tradiciniais kvietimais teikti pasiūlymus arba bendrai finansuojamomis partnerystėmis pagal darbo programas, parengtomis pagal susijusias II veiklos srities veiksmų grupes; |
| --- | --- |

(4)

turėtų būti sudaryta Europos metrologijos partnerystė. Numatoma, kad tokia partnerystė bus veiksmingesnė priemonė, palyginti su tradiciniais kvietimais teikti pasiūlymus arba bendrai finansuojamomis partnerystėmis pagal darbo programas, parengtomis pagal susijusias II veiklos srities veiksmų grupes;

| (5) | kad padidėtų Europos metrologijos partnerystės (toliau – Metrologijos partnerystė) patrauklumas pramonei, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, ji turėtų savo misiją atlikti ir tikslus įgyvendinti aiškiai, paprastai ir lanksčiai; |
| --- | --- |

(5)

kad padidėtų Europos metrologijos partnerystės (toliau – Metrologijos partnerystė) patrauklumas pramonei, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, ji turėtų savo misiją atlikti ir tikslus įgyvendinti aiškiai, paprastai ir lanksčiai;

| (6) | metrologijos partnerystė turėtų skatinti mokslinę kompetenciją ir už ją atlyginti, taip pat remti Sąjungoje pasiektų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pritaikymą ir sistemingą naudojimą, be kita ko, užtikrinant, kad vykdant jos veiklą būtų atsižvelgiama į naujausius mokslo pasiekimus ir fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatus. Ji taip pat turėtų siekti užtikrinti, kad jos veiksmų rezultatus pritaikytų ir diegtų pramonė, novatoriai, bei, galiausiai, visuomenė; |
| --- | --- |

(6)

metrologijos partnerystė turėtų skatinti mokslinę kompetenciją ir už ją atlyginti, taip pat remti Sąjungoje pasiektų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pritaikymą ir sistemingą naudojimą, be kita ko, užtikrinant, kad vykdant jos veiklą būtų atsižvelgiama į naujausius mokslo pasiekimus ir fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatus. Ji taip pat turėtų siekti užtikrinti, kad jos veiksmų rezultatus pritaikytų ir diegtų pramonė, novatoriai, bei, galiausiai, visuomenė;

| (7) | siekiant užtikrinti mokslinę kompetenciją ir laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 13 straipsnio, Metrologijos partnerystė visose dalyvaujančiosiose valstybėse turėtų propaguoti akademinę laisvę, visų pirma laisvę vykdyti mokslinius tyrimus, ir propaguoti aukščiausius mokslinio sąžiningumo standartus; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti mokslinę kompetenciją ir laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 13 straipsnio, Metrologijos partnerystė visose dalyvaujančiosiose valstybėse turėtų propaguoti akademinę laisvę, visų pirma laisvę vykdyti mokslinius tyrimus, ir propaguoti aukščiausius mokslinio sąžiningumo standartus;

| (8) | vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 tikslais, teisę dalyvauti Metrologijos partnerystėje turėtų turėti bet kuri valstybė narė ir bet kuri programos „Europos horizontas“ asocijuotoji trečioji šalis. Siekiant užtikrinti papildomumą Europos ekonominėje erdvėje (EEA) ir su kitomis kaimyninėmis šalimis, kitos trečiosios valstybės turėtų turėti galimybę dalyvauti Metrologijos partnerystėje su sąlyga, kad bus sudarytas atitinkamas tarptautinis mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimas su Sąjunga ir dalyvaujančiųjų valstybių susitarimas; |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 tikslais, teisę dalyvauti Metrologijos partnerystėje turėtų turėti bet kuri valstybė narė ir bet kuri programos „Europos horizontas“ asocijuotoji trečioji šalis. Siekiant užtikrinti papildomumą Europos ekonominėje erdvėje (EEA) ir su kitomis kaimyninėmis šalimis, kitos trečiosios valstybės turėtų turėti galimybę dalyvauti Metrologijos partnerystėje su sąlyga, kad bus sudarytas atitinkamas tarptautinis mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimas su Sąjunga ir dalyvaujančiųjų valstybių susitarimas;

| (9) | programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir labiau į poveikį orientuotas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (5) nustatytos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) tarpinį vertinimą. Reglamente (ES) 2021/695 numatyta galimybė užtikrinti, kad būtų veiksmingiau naudojamasi institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti ne vėliau kaip 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir politiką. Siekiant paskatinti inovacijų projektų grandinę ir mokslinius tyrimus kitose srityse, siekiant didesnio poveikio ir užtikrinant rezultatų panaudojimą visose atitinkamose srityse, kuriose technologinė plėtra yra susijusi su metrologija, pavyzdžiui, skaitmeninimo, dirbtinio intelekto, energetikos, pažangių sveikatos apsaugos sistemų, klimato, autonominio eismo ir žiedinės ekonomikos srityse, itin svarbus bus glaudus bendradarbiavimas, papildomumas ir sinergija su kitomis atitinkamomis programomis ir iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis, be kita ko, su Europos mokslinių tyrimų taryba ir Europos inovacijų taryba ir visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis; |
| --- | --- |

(9)

programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, nuoseklesnis ir labiau į poveikį orientuotas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (5) nustatytos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) tarpinį vertinimą. Reglamente (ES) 2021/695 numatyta galimybė užtikrinti, kad būtų veiksmingiau naudojamasi institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti ne vėliau kaip 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir politiką. Siekiant paskatinti inovacijų projektų grandinę ir mokslinius tyrimus kitose srityse, siekiant didesnio poveikio ir užtikrinant rezultatų panaudojimą visose atitinkamose srityse, kuriose technologinė plėtra yra susijusi su metrologija, pavyzdžiui, skaitmeninimo, dirbtinio intelekto, energetikos, pažangių sveikatos apsaugos sistemų, klimato, autonominio eismo ir žiedinės ekonomikos srityse, itin svarbus bus glaudus bendradarbiavimas, papildomumas ir sinergija su kitomis atitinkamomis programomis ir iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis, be kita ko, su Europos mokslinių tyrimų taryba ir Europos inovacijų taryba ir visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis;

| (10) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 555/2014/ES (6) Sąjunga programos „Horizontas 2020“ galiojimo laikotarpiu skyrė finansinį įnašą Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programai (EMPIR), atitinkantį EMPIR dalyvaujančiųjų valstybių finansinį įnašą, tačiau neviršijantį 300 000 000 EUR. 2017 m. liepos mėn. atlikto EMPIR tarpinio vertinimo pasekoje pasiūlyta nauja iniciatyva; |
| --- | --- |

(10)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 555/2014/ES (6) Sąjunga programos „Horizontas 2020“ galiojimo laikotarpiu skyrė finansinį įnašą Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programai (EMPIR), atitinkantį EMPIR dalyvaujančiųjų valstybių finansinį įnašą, tačiau neviršijantį 300 000 000 EUR. 2017 m. liepos mėn. atlikto EMPIR tarpinio vertinimo pasekoje pasiūlyta nauja iniciatyva;

| (11) | Sąjungos finansinis įnašas į Metrologijos partnerystę turėtų būti teikiamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės oficialiai įsipareigoja finansiškai prisidėti prie Metrologijos partnerystės įgyvendinimo ir tuos įsipareigojimus vykdyti. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai turėtų apimti įnašą administracinėms išlaidoms, susijusioms su Metrologijos partnerystės įgyvendinimu, padengti, laikantis jos biudžeto 5 % viršutinės ribos. Kad būtų užtikrintas dalyvaujančiųjų valstybių pajėgumas finansuoti Metrologijos partnerystės veikloje dalyvaujančius savo nacionalinius subjektus, nacionalinius metrologijos institutus (NMI) ir specializuotus institutus (SI), jos turėtų įsipareigoti savo Metrologijos partnerystei skirtą įnašą prireikus padidinti, nustatydamos finansavimo rezervą. Bendrai įgyvendinant Metrologijos partnerystę reikalinga įgyvendinimo struktūra. Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu ir atitinkamomis netiesioginio valdymo taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 (7); |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos finansinis įnašas į Metrologijos partnerystę turėtų būti teikiamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės oficialiai įsipareigoja finansiškai prisidėti prie Metrologijos partnerystės įgyvendinimo ir tuos įsipareigojimus vykdyti. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai turėtų apimti įnašą administracinėms išlaidoms, susijusioms su Metrologijos partnerystės įgyvendinimu, padengti, laikantis jos biudžeto 5 % viršutinės ribos. Kad būtų užtikrintas dalyvaujančiųjų valstybių pajėgumas finansuoti Metrologijos partnerystės veikloje dalyvaujančius savo nacionalinius subjektus, nacionalinius metrologijos institutus (NMI) ir specializuotus institutus (SI), jos turėtų įsipareigoti savo Metrologijos partnerystei skirtą įnašą prireikus padidinti, nustatydamos finansavimo rezervą. Bendrai įgyvendinant Metrologijos partnerystę reikalinga įgyvendinimo struktūra. Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu ir atitinkamomis netiesioginio valdymo taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 (7);

| (12) | Metrologijos partnerystė, kuri yra suderinta su Sąjungos politiniais prioritetais, įskaitant Europos žaliąjį kursą, žmonėms tarnaujančią ekonomiką ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusią Europą, turėtų būti įgyvendinama dešimties metų laikotarpiu nuo 2021 iki 2031 m. Palyginti su EMPIR, Metrologijos partnerystė turėtų apimti naujas veiklas rūšis, visų pirma Europos metrologijos tinklų, kurie turėtų būti sukurti atvirai ir skaidriai ir kuriais siekiama spręsti neatidėliotinus visuomenės bei aplinkos uždavinius ir reaguoti į metrologijos poreikius, susijusius su besiformuojančiomis technologijomis ir inovacijomis, kūrimą. Tų tinklų užtikrinami metrologijos pajėgumai turėtų būti lygiaverčiai kitų pasaulio pirmaujančių metrologijos sistemų pajėgumams ir su jais palyginami, taip įrodant pasaulinio lygio kompetenciją. Kvietimai teikti pasiūlymus pagal Metrologijos partnerystę turėtų būti skelbiami įgyvendinant programą „Europos horizontas“ ir turėtų būti atviri, skaidrūs ir konkurenciniai. Metrologijos partnerystė turėtų skatinti talentų judėjimą ir įgūdžių ugdymą, be kita ko, suteikiant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių; |
| --- | --- |

(12)

Metrologijos partnerystė, kuri yra suderinta su Sąjungos politiniais prioritetais, įskaitant Europos žaliąjį kursą, žmonėms tarnaujančią ekonomiką ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusią Europą, turėtų būti įgyvendinama dešimties metų laikotarpiu nuo 2021 iki 2031 m. Palyginti su EMPIR, Metrologijos partnerystė turėtų apimti naujas veiklas rūšis, visų pirma Europos metrologijos tinklų, kurie turėtų būti sukurti atvirai ir skaidriai ir kuriais siekiama spręsti neatidėliotinus visuomenės bei aplinkos uždavinius ir reaguoti į metrologijos poreikius, susijusius su besiformuojančiomis technologijomis ir inovacijomis, kūrimą. Tų tinklų užtikrinami metrologijos pajėgumai turėtų būti lygiaverčiai kitų pasaulio pirmaujančių metrologijos sistemų pajėgumams ir su jais palyginami, taip įrodant pasaulinio lygio kompetenciją. Kvietimai teikti pasiūlymus pagal Metrologijos partnerystę turėtų būti skelbiami įgyvendinant programą „Europos horizontas“ ir turėtų būti atviri, skaidrūs ir konkurenciniai. Metrologijos partnerystė turėtų skatinti talentų judėjimą ir įgūdžių ugdymą, be kita ko, suteikiant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių;

| (13) | Metrologijos partnerystės veikla turėtų būti vykdoma laikantis programos „Europos horizontas“ tikslų ir mokslinių tyrimų bei inovacijų sričių prioritetų, taip pat turėtų atitikti Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnyje ir III priede nustatytus bendruosius principus ir sąlygas – be kita ko, ja turėtų būti remiamas novatoriškų sprendimų pritaikymas Europos pramonėje, visų pirma MVĮ, ir, galiausiai, visuomenėje; |
| --- | --- |

(13)

Metrologijos partnerystės veikla turėtų būti vykdoma laikantis programos „Europos horizontas“ tikslų ir mokslinių tyrimų bei inovacijų sričių prioritetų, taip pat turėtų atitikti Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnyje ir III priede nustatytus bendruosius principus ir sąlygas – be kita ko, ja turėtų būti remiamas novatoriškų sprendimų pritaikymas Europos pramonėje, visų pirma MVĮ, ir, galiausiai, visuomenėje;

| (14) | turėtų būti nustatyta Sąjungos finansinio įnašo į Metrologijos partnerystę programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpiu viršutinė riba. Neviršijant tos ribos, Sąjungos maksimalus finansinis įnašas turėtų būti ne mažesnis kaip dalyvaujančiųjų valstybių įnašas, kad būtų pasiektas didelis sverto efektas ir užtikrinta tvirtesnė dalyvaujančiųjų valstybių programų integracija; |
| --- | --- |

(14)

turėtų būti nustatyta Sąjungos finansinio įnašo į Metrologijos partnerystę programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpiu viršutinė riba. Neviršijant tos ribos, Sąjungos maksimalus finansinis įnašas turėtų būti ne mažesnis kaip dalyvaujančiųjų valstybių įnašas, kad būtų pasiektas didelis sverto efektas ir užtikrinta tvirtesnė dalyvaujančiųjų valstybių programų integracija;

| (15) | Metrologijos partnerystė turėtų būti finansuojama Sąjungos programų, vykdomų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, nustatytą Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (8), lėšomis. Pagal Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 2 dalies c punktą Metrologijos partnerystė turėtų būti grindžiama aiškiu gyvavimo ciklo principu. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Metrologijos partnerystė turėtų būti sudaryta laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad galėtų būti vykdomi pagal ją prisiimti įsipareigojimai dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai; |
| --- | --- |

(15)

Metrologijos partnerystė turėtų būti finansuojama Sąjungos programų, vykdomų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, nustatytą Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (8), lėšomis. Pagal Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 2 dalies c punktą Metrologijos partnerystė turėtų būti grindžiama aiškiu gyvavimo ciklo principu. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Metrologijos partnerystė turėtų būti sudaryta laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d., kad galėtų būti vykdomi pagal ją prisiimti įsipareigojimai dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai;

| (16) | pagal Reglamento (ES) 2021/695 3 straipsnį bendrasis programos „Europos horizontas“ tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, technologijoms, ekonomikai ir visuomenei, kad būtų stiprinamos Sąjungos mokslinės bei technologinės bazės ir skatinamas Sąjungos konkurencingumas visose valstybėse narėse, be kita ko, jos pramonės sektoriuje, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai, prisidedama įgyvendinant Sąjungos tikslus ir politiką ir padedama spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, JT DVT, laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimo principų, ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė; |
| --- | --- |

(16)

pagal Reglamento (ES) 2021/695 3 straipsnį bendrasis programos „Europos horizontas“ tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, technologijoms, ekonomikai ir visuomenei, kad būtų stiprinamos Sąjungos mokslinės bei technologinės bazės ir skatinamas Sąjungos konkurencingumas visose valstybėse narėse, be kita ko, jos pramonės sektoriuje, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai, prisidedama įgyvendinant Sąjungos tikslus ir politiką ir padedama spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, JT DVT, laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimo principų, ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė;

| (17) | dalyvaujančiosios valstybės susitarė dėl ankstesnių iniciatyvų, t. y. Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos (EMRP) ir EMPIR, įgyvendinimo struktūros. Tos struktūros funkcijoms atlikti 2007 m. buvo įsteigta EURAMET e.V. (toliau – EURAMET) – Europos regioninė metrologijos organizacija, pagal Vokietijos teisę įsteigta ne pelno asociacija. EURAMET taip pat turi užduočių ir pareigų, susijusių su platesniu metrologijos derinimu Europoje ir visame pasaulyje. Tapti EURAMET nariais gali visi Europos NMI, o asocijuotaisiais nariais – Europos SI. Narystė EURAMET organizacijoje nepriklauso nuo to, ar vykdomos nacionalinės metrologijos mokslinių tyrimų programos. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta EMPIR tarpinio vertinimo ataskaitoje, EURAMET valdymo struktūra veiksmingai ir labai kokybiškai padeda įgyvendinti EMRP ir EMPIR, įgyvendinant Metrologijos partnerystę taip pat reikėtų pasitelkti EURAMET. Todėl EURAMET turėtų valdyti Sąjungos finansinį įnašą; |
| --- | --- |

(17)

dalyvaujančiosios valstybės susitarė dėl ankstesnių iniciatyvų, t. y. Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos (EMRP) ir EMPIR, įgyvendinimo struktūros. Tos struktūros funkcijoms atlikti 2007 m. buvo įsteigta EURAMET e.V. (toliau – EURAMET) – Europos regioninė metrologijos organizacija, pagal Vokietijos teisę įsteigta ne pelno asociacija. EURAMET taip pat turi užduočių ir pareigų, susijusių su platesniu metrologijos derinimu Europoje ir visame pasaulyje. Tapti EURAMET nariais gali visi Europos NMI, o asocijuotaisiais nariais – Europos SI. Narystė EURAMET organizacijoje nepriklauso nuo to, ar vykdomos nacionalinės metrologijos mokslinių tyrimų programos. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta EMPIR tarpinio vertinimo ataskaitoje, EURAMET valdymo struktūra veiksmingai ir labai kokybiškai padeda įgyvendinti EMRP ir EMPIR, įgyvendinant Metrologijos partnerystę taip pat reikėtų pasitelkti EURAMET. Todėl EURAMET turėtų valdyti Sąjungos finansinį įnašą;

| (18) | finansinius įnašus į Metrologijos partnerystę centralizuotai turėtų valdyti EURAMET, vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 1 dalimi. Tai neturėtų daryti poveikio dalyvaujančiųjų valstybių galimybei teikti tiesioginius finansinius įnašus specializuotiems NMI remiantis suderintu požiūriu, pasitelkiant Metrologijos partnerystės komitetą; |
| --- | --- |

(18)

finansinius įnašus į Metrologijos partnerystę centralizuotai turėtų valdyti EURAMET, vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 1 dalimi. Tai neturėtų daryti poveikio dalyvaujančiųjų valstybių galimybei teikti tiesioginius finansinius įnašus specializuotiems NMI remiantis suderintu požiūriu, pasitelkiant Metrologijos partnerystės komitetą;

| (19) | Metrologijos partnerystė turėtų siekti užtikrinti veiksmingą lygių galimybių visiems skatinimą ir ypač, kiek tai įmanoma, lyčių pusiausvyrą atitinkamuose Metrologijos partnerystės organuose, taip pat vertinimo komisijose ir kituose atitinkamuose patariamuosiuose organuose; |
| --- | --- |

(19)

Metrologijos partnerystė turėtų siekti užtikrinti veiksmingą lygių galimybių visiems skatinimą ir ypač, kiek tai įmanoma, lyčių pusiausvyrą atitinkamuose Metrologijos partnerystės organuose, taip pat vertinimo komisijose ir kituose atitinkamuose patariamuosiuose organuose;

| (20) | laikantis Reglamento (ES) 2021/695 49 straipsnio 4 dalies ir atitinkamų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių, Metrologijos partnerystės iniciatyvinės grupės narius Komisija turėtų atrinkti visų pirma deramai atsižvelgdama į bet kokį susijusį interesų konflikto atskleidimą; |
| --- | --- |

(20)

laikantis Reglamento (ES) 2021/695 49 straipsnio 4 dalies ir atitinkamų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių, Metrologijos partnerystės iniciatyvinės grupės narius Komisija turėtų atrinkti visų pirma deramai atsižvelgdama į bet kokį susijusį interesų konflikto atskleidimą;

| (21) | kad Metrologijos partnerystės tikslai būtų pasiekti, EURAMET turėtų teikti finansinę paramą daugiausia dotacijomis, skirtomis EURAMET lygmeniu atrinktų veiksmų dalyviams. Tie veiksmai turėtų būti atrenkami paskelbus atvirus, skaidrius ir konkurencinius kvietimus teikti pasiūlymus, už kuriuos atsakinga EURAMET. Vykdant Metrologijos partnerystę turėtų būti dedamos visos pastangos didinti kvietimų teikti pasiūlymus matomumą, laiku skelbiant juos dalyviams programos „Europos horizontas“ portale, taip pat plačiai skleidžiant ir reklamuojant kvietimus teikti pasiūlymus, kad dalyvautų kuo daugiau naujų dalyvių. Atrenkant pasiūlymus ir skirstant finansavimą, skiriamą iš Sąjungos finansinio įnašo ir dalyvaujančiųjų valstybių finansinių įnašų mokslinių tyrimų projektams ir susijusiai veiklai, turėtų būti privaloma laikytis sudaryto eiliškumo sąrašo. Vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 28 straipsnio 3 dalimi ir programos „Europos horizontas“ darbo programa, į metinėje darbo programoje nustatytas ex aequo pasiūlymų nagrinėjimo taisykles turėtų būti galima įtraukti su MVĮ dalyvavimu, lyčių ir geografine įvairove susijusios sąlygas. Veiklos, finansuojamos dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, skirtais Europos metrologijos tinklams, atveju už finansuojamus veiksmus taip pat turėtų būti atsakinga EURAMET; |
| --- | --- |

(21)

kad Metrologijos partnerystės tikslai būtų pasiekti, EURAMET turėtų teikti finansinę paramą daugiausia dotacijomis, skirtomis EURAMET lygmeniu atrinktų veiksmų dalyviams. Tie veiksmai turėtų būti atrenkami paskelbus atvirus, skaidrius ir konkurencinius kvietimus teikti pasiūlymus, už kuriuos atsakinga EURAMET. Vykdant Metrologijos partnerystę turėtų būti dedamos visos pastangos didinti kvietimų teikti pasiūlymus matomumą, laiku skelbiant juos dalyviams programos „Europos horizontas“ portale, taip pat plačiai skleidžiant ir reklamuojant kvietimus teikti pasiūlymus, kad dalyvautų kuo daugiau naujų dalyvių. Atrenkant pasiūlymus ir skirstant finansavimą, skiriamą iš Sąjungos finansinio įnašo ir dalyvaujančiųjų valstybių finansinių įnašų mokslinių tyrimų projektams ir susijusiai veiklai, turėtų būti privaloma laikytis sudaryto eiliškumo sąrašo. Vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 28 straipsnio 3 dalimi ir programos „Europos horizontas“ darbo programa, į metinėje darbo programoje nustatytas ex aequo pasiūlymų nagrinėjimo taisykles turėtų būti galima įtraukti su MVĮ dalyvavimu, lyčių ir geografine įvairove susijusios sąlygas. Veiklos, finansuojamos dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, skirtais Europos metrologijos tinklams, atveju už finansuojamus veiksmus taip pat turėtų būti atsakinga EURAMET;

| (22) | dalyvaujant Metrologijos partnerystės lėšomis finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas Reglamentas (ES) 2021/695. Tačiau dėl konkrečių Metrologijos partnerystės veiklos poreikių, visų pirma siekiant kurti ir valdyti būsimus Europos metrologijos tinklus ir sudaryti palankesnes sąlygas tinkamam dalyvaujančiųjų valstybių finansiniam dalyvavimui, turėtų būti galima nustatyti, kad, kai tai tikrai būtina ir atsižvelgiant į iniciatyvinės grupės rekomendacijas, jei tokių yra, koordinatoriaus vaidmuo vykdant netiesioginius veiksmus – pradedant pasiūlymo pateikimu ir baigiant projekto užbaigimu – būtų apribotas tik dalyvaujančiųjų valstybių NMI ir SI; |
| --- | --- |

(22)

dalyvaujant Metrologijos partnerystės lėšomis finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas Reglamentas (ES) 2021/695. Tačiau dėl konkrečių Metrologijos partnerystės veiklos poreikių, visų pirma siekiant kurti ir valdyti būsimus Europos metrologijos tinklus ir sudaryti palankesnes sąlygas tinkamam dalyvaujančiųjų valstybių finansiniam dalyvavimui, turėtų būti galima nustatyti, kad, kai tai tikrai būtina ir atsižvelgiant į iniciatyvinės grupės rekomendacijas, jei tokių yra, koordinatoriaus vaidmuo vykdant netiesioginius veiksmus – pradedant pasiūlymo pateikimu ir baigiant projekto užbaigimu – būtų apribotas tik dalyvaujančiųjų valstybių NMI ir SI;

| (23) | dalyvaujančiųjų valstybių įnašai turėtų būti užtikrinami instituciniu finansavimu, kurį skiria jų NMI ir jų SI. Didelė pagrindinės veiklos rūšių įvairovė turėtų padėti siekti Metrologijos partnerystės tikslų ir ta įvairi veikla turėtų būti nustatyta metinėse darbo programose, susiejant ją su veiklos sąnaudomis ir išlaidomis. Įnašai turėtų padengti, inter alia, paslaugų, kuriomis tiesiogiai užtikrinamas kalibravimas, ir kitų paslaugų, susijusių su tarptautine vienetų sistema, išlaidas. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai taip pat turėtų apimti finansinį įnašą, skiriamą Metrologijos partnerystės administracinėms išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

(23)

dalyvaujančiųjų valstybių įnašai turėtų būti užtikrinami instituciniu finansavimu, kurį skiria jų NMI ir jų SI. Didelė pagrindinės veiklos rūšių įvairovė turėtų padėti siekti Metrologijos partnerystės tikslų ir ta įvairi veikla turėtų būti nustatyta metinėse darbo programose, susiejant ją su veiklos sąnaudomis ir išlaidomis. Įnašai turėtų padengti, inter alia, paslaugų, kuriomis tiesiogiai užtikrinamas kalibravimas, ir kitų paslaugų, susijusių su tarptautine vienetų sistema, išlaidas. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai taip pat turėtų apimti finansinį įnašą, skiriamą Metrologijos partnerystės administracinėms išlaidoms padengti;

| (24) | siekiant užtikrinti Metrologijos partnerystės atvirumą, skaidrumą ir prieinamumą, kvietimai teikti pasiūlymus taip pat turėtų būti skelbiami naudotojams patogiu būdu dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos valdomas programos „Europos horizontas“ elektronines sklaidos priemones. Siekiant bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais bei visuomene ir pritraukti naujų dalyvių iš įvairių mokslinių tyrimų ir pramonės sektoriaus suinteresuotųjų subjektų, įskaitant MVĮ, aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinant Metrologijos partnerystę turėtų būti vykdoma įvairi informavimo veikla, įskaitant rezultatų sklaidą ir panaudojimą, reklaminę ir informuotumo didinimo veiklą, ir Metrologijos partnerystės propagavimą už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

(24)

siekiant užtikrinti Metrologijos partnerystės atvirumą, skaidrumą ir prieinamumą, kvietimai teikti pasiūlymus taip pat turėtų būti skelbiami naudotojams patogiu būdu dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos valdomas programos „Europos horizontas“ elektronines sklaidos priemones. Siekiant bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais bei visuomene ir pritraukti naujų dalyvių iš įvairių mokslinių tyrimų ir pramonės sektoriaus suinteresuotųjų subjektų, įskaitant MVĮ, aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinant Metrologijos partnerystę turėtų būti vykdoma įvairi informavimo veikla, įskaitant rezultatų sklaidą ir panaudojimą, reklaminę ir informuotumo didinimo veiklą, ir Metrologijos partnerystės propagavimą už Sąjungos ribų;

| (25) | finansavimo modelio veikimas, atsižvelgiant į lygiaverčio finansavimo Sąjungos ir ne Sąjungos lėšomis principą, turėtų būti iš naujo įvertintas atliekant tarpinį Metrologijos partnerystės vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dalyvaujančiųjų valstybių lygiaverčių finansinių įnašų principo; |
| --- | --- |

(25)

finansavimo modelio veikimas, atsižvelgiant į lygiaverčio finansavimo Sąjungos ir ne Sąjungos lėšomis principą, turėtų būti iš naujo įvertintas atliekant tarpinį Metrologijos partnerystės vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dalyvaujančiųjų valstybių lygiaverčių finansinių įnašų principo;

| (26) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, administracines ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

(26)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, administracines ir finansines sankcijas;

| (27) | siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Komisija turėtų turėti teisę nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, tą įnašą proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti, jei Metrologijos partnerystė įgyvendinama netinkamai, tik iš dalies ar vėluojant arba jei dalyvaujančioji valstybė neprisideda, prisideda tik iš dalies arba vėluoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo. Tos teisės turėtų būti numatytos Sąjungos ir EURAMET sudarytiname susitarime dėl įnašo; |
| --- | --- |

(27)

siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, Komisija turėtų turėti teisę nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, tą įnašą proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti, jei Metrologijos partnerystė įgyvendinama netinkamai, tik iš dalies ar vėluojant arba jei dalyvaujančioji valstybė neprisideda, prisideda tik iš dalies arba vėluoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo. Tos teisės turėtų būti numatytos Sąjungos ir EURAMET sudarytiname susitarime dėl įnašo;

| (28) | supaprastinimo tikslais visiems susijusiems subjektams turėtų būti sumažinta administracinė našta. Reikėtų vengti dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Atliekant auditą, atitinkamai turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius nacionalinių programų ypatumus. Atliekant pagal šį sprendimą suteiktų Sąjungos lėšų gavėjų auditą turėtų būti užtikrintas administracinės naštos sumažinimas, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046; |
| --- | --- |

(28)

supaprastinimo tikslais visiems susijusiems subjektams turėtų būti sumažinta administracinė našta. Reikėtų vengti dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Atliekant auditą, atitinkamai turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius nacionalinių programų ypatumus. Atliekant pagal šį sprendimą suteiktų Sąjungos lėšų gavėjų auditą turėtų būti užtikrintas administracinės naštos sumažinimas, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046;

| (29) | Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos arba Audito Rūmų prašymu EURAMET ir dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti visą informaciją, kurią Komisija turi įtraukti į Metrologijos partnerystės vertinimą; |
| --- | --- |

(29)

Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos arba Audito Rūmų prašymu EURAMET ir dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti visą informaciją, kurią Komisija turi įtraukti į Metrologijos partnerystės vertinimą;

| (30) | ne vėliau kaip 2025 m. Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo visų pirma būtų įvertinta Metrologijos partnerystės kokybė ir veiksmingumas, pažanga, padaryta siekiant nustatytų tikslų, o ne vėliau kaip 2030 m. – galutinį vertinimą, ir turėtų paskelbti bei išplatinti tų vertinimų rezultatus bei išvadas. Pagal Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 2 dalies c punktą Metrologijos partnerystė turėtų būti grindžiama aiškiu gyvavimo ciklo principu, būti ribotos trukmės ir apimti finansavimo pagal programą „Europos horizontas“ laipsniško nutraukimo sąlygas. Tuo tikslu vertinimuose turėtų būti įvertintas bet kokio galimo atnaujinimo aktualumas ir suderinamumas; |
| --- | --- |

(30)

ne vėliau kaip 2025 m. Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo visų pirma būtų įvertinta Metrologijos partnerystės kokybė ir veiksmingumas, pažanga, padaryta siekiant nustatytų tikslų, o ne vėliau kaip 2030 m. – galutinį vertinimą, ir turėtų paskelbti bei išplatinti tų vertinimų rezultatus bei išvadas. Pagal Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 2 dalies c punktą Metrologijos partnerystė turėtų būti grindžiama aiškiu gyvavimo ciklo principu, būti ribotos trukmės ir apimti finansavimo pagal programą „Europos horizontas“ laipsniško nutraukimo sąlygas. Tuo tikslu vertinimuose turėtų būti įvertintas bet kokio galimo atnaujinimo aktualumas ir suderinamumas;

| (31) | šio sprendimo tikslas – Sąjungos dalyvavimas Metrologijos partnerystėje siekiant remti jos bendruosius tikslus. Dėl metrologijos reikalavimų masto ir sudėtingumo reikia investicijų, viršijančių pagrindinius NMI ir SI mokslinių tyrimų biudžetus. Pažangiausių metrologijos sprendimų moksliniams tyrimams ir plėtrai reikalinga kompetencija yra išsibarsčiusi po įvairias valstybes, todėl vien nacionaliniu lygmeniu jos pasiekti neįmanoma. Kadangi šio sprendimo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o integruojant nacionalines pastangas į nuoseklų Europos metodą, suvienijant atskiras nacionalines mokslinių tyrimų programas, padedant rengti bendras tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir finansavimo strategijas ir sutelkiant reikalingą subjektų ir investicijų kritinę masę to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

šio sprendimo tikslas – Sąjungos dalyvavimas Metrologijos partnerystėje siekiant remti jos bendruosius tikslus. Dėl metrologijos reikalavimų masto ir sudėtingumo reikia investicijų, viršijančių pagrindinius NMI ir SI mokslinių tyrimų biudžetus. Pažangiausių metrologijos sprendimų moksliniams tyrimams ir plėtrai reikalinga kompetencija yra išsibarsčiusi po įvairias valstybes, todėl vien nacionaliniu lygmeniu jos pasiekti neįmanoma. Kadangi šio sprendimo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o integruojant nacionalines pastangas į nuoseklų Europos metodą, suvienijant atskiras nacionalines mokslinių tyrimų programas, padedant rengti bendras tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir finansavimo strategijas ir sutelkiant reikalingą subjektų ir investicijų kritinę masę to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (32) | siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamose politikos srityse tęstinumą, šis sprendimas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamose politikos srityse tęstinumą, šis sprendimas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalyvavimas Europos metrologijos partnerystėje

1.   Sąjunga dalyvauja Europos metrologijos partnerystėje (toliau – Metrologijos partnerystė) – institucionalizuotoje Europos partnerystėje, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/695 10 straipsnio 1 dalies c punkte, kurią kartu vykdo Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija (toliau – dalyvaujančiosios valstybės), šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.

2.   Bet kuri kita nei šio straipsnio 1 dalyje nurodyta valstybė narė ir bet kuri programos „Europos horizontas“ asocijuotoji trečioji šalis gali dalyvauti Metrologijos partnerystėje, jei ji tenkina 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą. Tokios valstybės narės ir trečiosios šalys šio sprendimo tikslais laikomos dalyvaujančiosiomis valstybėmis.

3.   Bet kuri trečioji valstybė, kuri nėra programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, gali dalyvauti Metrologijos partnerystėje, jei ji:

| a) | su Sąjunga sudaro tarptautinį bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimą, kuriame išdėstomos jos dalyvavimo Metrologijos partnerystėje sąlygos; |
| --- | --- |

a)

su Sąjunga sudaro tarptautinį bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimą, kuriame išdėstomos jos dalyvavimo Metrologijos partnerystėje sąlygos;

| b) | laikantis 14 straipsnio 3 dalies g punkto gauna Metrologijos partnerystės komiteto pritarimą, ir |
| --- | --- |

b)

laikantis 14 straipsnio 3 dalies g punkto gauna Metrologijos partnerystės komiteto pritarimą, ir

| c) | tenkina 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą. |
| --- | --- |

c)

tenkina 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą.

Pirmoje pastraipoje nurodytas sąlygas tenkinanti trečioji šalis šio sprendimo tikslais laikoma dalyvaujančiąja valstybe.

2 straipsnis

Metrologijos partnerystės tikslai

1.   Metrologijos partnerystė padeda įgyvendinti Reglamentą (ES) 2021/695, visų pirma jo 3 straipsnį.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, Metrologijos partneryste, partneriams dalyvaujant ir prisiimant įsipareigojimus, kai rengiama ir įgyvendinama 7 straipsnyje nurodyta metinė darbo programa, siekiama šių bendrųjų tikslų:

| a) | Europos lygmeniu sukurti tvarią, pažangią ir suderintą metrologijos sistemą, taip padedant sumažinti investicijų atotrūkį tarp Europos ir jos pasaulinių konkurentų; |
| --- | --- |

a)

Europos lygmeniu sukurti tvarią, pažangią ir suderintą metrologijos sistemą, taip padedant sumažinti investicijų atotrūkį tarp Europos ir jos pasaulinių konkurentų;

| b) | užtikrinti, kad novatoriai pažangiausius metrologijos pajėgumus plačiai įtrauktų į savo ekosistemas ir už jų ribų; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad novatoriai pažangiausius metrologijos pajėgumus plačiai įtrauktų į savo ekosistemas ir už jų ribų;

| c) | didinti metrologijos poveikį visuomenės uždaviniams, susijusiems su politikos, standartų ir taisyklių įgyvendinimu, inter alia, skaitmeninėje, ekonominėje, pramonės ir aplinkos srityse, kad jie atitiktų savo paskirtį. |
| --- | --- |

c)

didinti metrologijos poveikį visuomenės uždaviniams, susijusiems su politikos, standartų ir taisyklių įgyvendinimu, inter alia, skaitmeninėje, ekonominėje, pramonės ir aplinkos srityse, kad jie atitiktų savo paskirtį.

3.   Įgyvendinant 2 dalyje išdėstytus bendruosius tikslus, Metrologijos partneryste siekiama šių konkrečių tikslų:

| a) | ne vėliau kaip 2030 m. sukurti naujus mokslinių tyrimų pajėgumus, kurie būtų plėtojami naujų Europos metrologijos tinklų sistemoje ir kurių veiksmingumas, kiek tai susiję su kalibravimo ir matavimo pajėgumais, būtų bent lygiavertis ne dalyvaujančiosiose valstybėse veikiančių pagrindinių metrologijos institutų veiksmingumui; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2030 m. sukurti naujus mokslinių tyrimų pajėgumus, kurie būtų plėtojami naujų Europos metrologijos tinklų sistemoje ir kurių veiksmingumas, kiek tai susiję su kalibravimo ir matavimo pajėgumais, būtų bent lygiavertis ne dalyvaujančiosiose valstybėse veikiančių pagrindinių metrologijos institutų veiksmingumui;

| b) | ne vėliau kaip 2030 m. remti naujų novatoriškų produktų ir paslaugų pardavimą naudojant ir diegiant naujus metrologijos pajėgumus bazinėse besiformuojančiose ir didelio poveikio technologijose; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2030 m. remti naujų novatoriškų produktų ir paslaugų pardavimą naudojant ir diegiant naujus metrologijos pajėgumus bazinėse besiformuojančiose ir didelio poveikio technologijose;

| c) | mokymosi visą gyvenimą kontekste ir siekiant visuomenės transformacijos prisidėti prie aukštos kokybės naujų žinių, kompetencijų ir įgūdžių kūrimo ir sklaidos visoje Sąjungoje, be kita ko, didinant pajėgumus kurti inovacijas; |
| --- | --- |

c)

mokymosi visą gyvenimą kontekste ir siekiant visuomenės transformacijos prisidėti prie aukštos kokybės naujų žinių, kompetencijų ir įgūdžių kūrimo ir sklaidos visoje Sąjungoje, be kita ko, didinant pajėgumus kurti inovacijas;

| d) | ne vėliau kaip 2030 m. visapusiškai ir veiksmingai padėti rengti ir įgyvendinti konkrečius standartus ir taisykles, kuriais grindžiama viešoji politika, skirta visuomenės, ekonominiams ir aplinkos uždaviniams spręsti; |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip 2030 m. visapusiškai ir veiksmingai padėti rengti ir įgyvendinti konkrečius standartus ir taisykles, kuriais grindžiama viešoji politika, skirta visuomenės, ekonominiams ir aplinkos uždaviniams spręsti;

| e) | atskleisti metrologijos kaip priemonės, kuria padedama siekti Sąjungos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos tikslų, potencialą tarp galutinių naudotojų, įskaitant MVĮ ir pramonės sektoriaus suinteresuotuosius subjektus. |
| --- | --- |

e)

atskleisti metrologijos kaip priemonės, kuria padedama siekti Sąjungos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos tikslų, potencialą tarp galutinių naudotojų, įskaitant MVĮ ir pramonės sektoriaus suinteresuotuosius subjektus.

3 straipsnis

Metrologijos partnerystei skiriamas Sąjungos finansinis įnašas

1.   Kad Sąjungos finansinis įnašas Metrologijos partnerystei, įskaitant EEE asignavimus, atitiktų 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, jis turi siekti iki 300 mln. EUR. Sąjungos finansinio įnašo suma gali būti padidinta trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais, laikantis Reglamento (ES) 2021/695 16 straipsnio 5 dalies, su sąlyga, kad bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos finansinis įnašas, yra papildoma bent jau tokio pat dydžio dalyvaujančiųjų valstybių, nurodytų šio sprendimo 1 straipsnio 2 dalyje, įnašais.

2.   Apskaičiuojant Sąjungos finansinį įnašą neatsižvelgiama į dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, kurie skirti su Metrologijos partnerystės įgyvendinimu susijusioms administracinėms išlaidoms padengti ir kurie viršija 5 % visų Metrologijos partnerystei skirtų bendrų įnašų sumą.

3.   Sąjungos finansinis įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų atitinkamoms specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, nustatytos Tarybos sprendimu (ES) 2021/764 (9), dalims.

4.   EURAMET e.V. (toliau – EURAMET) Sąjungos finansinį įnašą naudoja 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai veiklai finansuoti.

5.   Metrologijos partnerystės administracinės išlaidos iš Sąjungos finansinio įnašo nedengiamos.

6.   Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo bei Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, taip pat Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšomis, gali būti laikomi valstybės narės, kuri yra dalyvaujančioji valstybė, įnašais su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (10) ir reglamentų, kuriais nustatomos kiekvienam iš tų fondų taikomos konkrečios taisyklės, nuostatų.

4 straipsnis

Sąjungos finansinio įnašo teikimo sąlygos

1.   Sąjungos finansinis įnašas teikiamas, jei tenkinamos visos toliau išvardytos sąlygos:

| a) | dalyvaujančiosios valstybės įrodo, kad Metrologijos partnerystė sudaryta pagal šį sprendimą; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančiosios valstybės įrodo, kad Metrologijos partnerystė sudaryta pagal šį sprendimą;

| b) | dalyvaujančiosios valstybės arba jų paskirti NMI skiria EURAMET kaip struktūrą, atsakingą už Metrologijos partnerystės įgyvendinimą ir už Sąjungos finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančiosios valstybės arba jų paskirti NMI skiria EURAMET kaip struktūrą, atsakingą už Metrologijos partnerystės įgyvendinimą ir už Sąjungos finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną;

| c) | kiekviena dalyvaujančioji valstybė įsipareigoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo ir nustatyti 50 % įsipareigojimo sumos dydžio rezervinį finansavimo pajėgumą; |
| --- | --- |

c)

kiekviena dalyvaujančioji valstybė įsipareigoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo ir nustatyti 50 % įsipareigojimo sumos dydžio rezervinį finansavimo pajėgumą;

| d) | EURAMET įrodo, kad turi pajėgumų įgyvendinti Metrologijos partnerystę, be kita ko, gauti, paskirstyti ir stebėti Sąjungos finansinį įnašą pagal Sąjungos biudžeto netiesioginio valdymo principą, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 ir 154 straipsniais; |
| --- | --- |

d)

EURAMET įrodo, kad turi pajėgumų įgyvendinti Metrologijos partnerystę, be kita ko, gauti, paskirstyti ir stebėti Sąjungos finansinį įnašą pagal Sąjungos biudžeto netiesioginio valdymo principą, vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 ir 154 straipsniais;

| e) | pagal 13–16 straipsnius sukuriamas Metrologijos partnerystės valdymo modelis. |
| --- | --- |

e)

pagal 13–16 straipsnius sukuriamas Metrologijos partnerystės valdymo modelis.

2.   Įgyvendinant Metrologijos partnerystę Sąjungos finansiniam įnašui taip pat taikomos visos šios sąlygos:

| a) | EURAMET vykdo 6 straipsnyje nustatytą Metrologijos partnerystės veiklą pagal 2 straipsnyje nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

a)

EURAMET vykdo 6 straipsnyje nustatytą Metrologijos partnerystės veiklą pagal 2 straipsnyje nustatytus tikslus;

| b) | išlaikomas efektyvus valdymo modelis pagal 13–16 straipsnius; |
| --- | --- |

b)

išlaikomas efektyvus valdymo modelis pagal 13–16 straipsnius;

| c) | EURAMET laikosi Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 155 straipsnyje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

EURAMET laikosi Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 155 straipsnyje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų;

| d) | dalyvaujančiosios valstybės vykdo 1 dalies c punkte nurodytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

d)

dalyvaujančiosios valstybės vykdo 1 dalies c punkte nurodytus įsipareigojimus.

5 straipsnis

Metrologijos partnerystei skiriami dalyvaujančiųjų valstybių įnašai

1.   1 straipsnio 1 dalyje nurodytos dalyvaujančiosios valstybės laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2031 m. gruodžio 31 d. skiria bent 363 mln. EUR dydžio finansinius ar nepiniginius įnašus arba pasirūpina, kad tuos įnašus skirtų jų nacionalinės finansavimo įstaigos.

Dalis dalyvaujančiųjų valstybių įnašų turi būti finansiniai įnašai. Dalyvaujančiosios valstybės tarpusavyje susitaria dėl savo bendrų įnašų ir dėl to, kaip jos juos teiks.

2.   Dalyvaujančiųjų valstybių įnašus sudaro:

| a) | finansiniai ar nepiniginiai įnašai, skiriami 6 straipsnio 1 dalyje nurodytai įgyvendinimo veiklai vykdyti, ir |
| --- | --- |

a)

finansiniai ar nepiniginiai įnašai, skiriami 6 straipsnio 1 dalyje nurodytai įgyvendinimo veiklai vykdyti, ir

| b) | finansiniai ar nepiniginiai įnašai, skiriami visoms EURAMET administracinėms išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

b)

finansiniai ar nepiniginiai įnašai, skiriami visoms EURAMET administracinėms išlaidoms padengti.

3.   Šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodytais finansiniais ar nepiniginiais įnašais padengiamos išlaidos, dalyvaujančiųjų valstybių patirtos įgyvendinant 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą veiklą, atskaičius visą toms išlaidoms padengti skiriamą tiesioginį ar netiesioginį Sąjungos finansinį įnašą.

4.   2 dalies b punkte nurodyti finansiniai ar nepiniginiai įnašai skiriami dalyvaujančiųjų valstybių išlaidoms, susijusioms su EURAMET administracinėmis išlaidomis įgyvendinant Metrologijos partnerystę, padengti. Tos administracinės išlaidos neturi viršyti 5 % bendro Metrologijos partnerystės biudžeto.

5.   Siekiant įvertinti šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytus nepiniginius įnašus, išlaidos nustatomos laikantis suderinto požiūrio, įskaitant kriterijus ir procesus, kuriuos Metrologijos partnerystės komitetas turi nustatyti pagal 14 straipsnį. Kiek įmanoma, teikiant ataskaitas apie išlaidas turi būti laikomasi Reglamente (ES) 2021/695 nustatytų ataskaitų teikimo procedūrų, kartu atsižvelgiant į įprastą dalyvaujančiųjų valstybių ar atitinkamų nacionalinių finansavimo įstaigų apskaitos praktiką, taikytinus dalyvaujančiosios valstybės, kurioje įsteigtos atitinkamos nacionalinės finansavimo įstaigos, apskaitos standartus ir taikytinus tarptautinius apskaitos standartus bei tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Išlaidas sertifikuoja dalyvaujančiųjų valstybių ar atitinkamų nacionalinių finansavimo įstaigų paskirtas nepriklausomas auditorius.

6.   Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai teikiami priėmus metinę darbo programą.

Jei metinė darbo programa priimama per ataskaitinius metus, 2 dalies b punkte nurodyti įnašai, kurie įtraukti į metinę darbo programą, gali apimti nuo tų metų sausio 1 d. teikiamus įnašus.

2 dalies b punkte nurodyti įnašai, kurie teikiami po 2021 m. gruodžio 1 d., gali būti laikomi dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, jei jie įtraukti į Metrologijos partnerystės pirmąją metinę darbo programą.

6 straipsnis

EURAMET veikla

1.   Metrologijos partnerystė remia įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą:

| a) | netiesioginiais veiksmais, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 43 punkte, kurie pagal šio sprendimo 7 straipsnį yra finansuojami EURAMET lėšomis daugiausia dotacijų forma, paskelbus EURAMET parengtus tarptautinius atvirus, skaidrius ir konkurencinius kvietimus teikti pasiūlymus, įskaitant:






  i) | mokslinius ir techninius veiksmus, kuriais remiama fundamentinė mokslinė metrologija – visų tolesnių etapų, įskaitant taikomuosius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat su metrologija susijusias paslaugas, pagrindas; |
| --- | --- | --- |

a)

netiesioginiais veiksmais, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 43 punkte, kurie pagal šio sprendimo 7 straipsnį yra finansuojami EURAMET lėšomis daugiausia dotacijų forma, paskelbus EURAMET parengtus tarptautinius atvirus, skaidrius ir konkurencinius kvietimus teikti pasiūlymus, įskaitant:

i)

mokslinius ir techninius veiksmus, kuriais remiama fundamentinė mokslinė metrologija – visų tolesnių etapų, įskaitant taikomuosius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat su metrologija susijusias paslaugas, pagrindas;

| ii) | metrologijos mokslinius tyrimus, siekiant rasti visuomenės, ekonominių ir aplinkos uždavinių sprendimus, daugiausia dėmesio skiriant įnašams į tvarias technologijas ir inovacijas energetikos, skaitmeninimo ir sveikatos sektoriuose bei aplinkos ir klimato srityse, ir plėtoti projektus konkrečiuose Europos metrologijos tinkluose, kuriais tie uždaviniai sprendžiami; |
| --- | --- |

ii)

metrologijos mokslinius tyrimus, siekiant rasti visuomenės, ekonominių ir aplinkos uždavinių sprendimus, daugiausia dėmesio skiriant įnašams į tvarias technologijas ir inovacijas energetikos, skaitmeninimo ir sveikatos sektoriuose bei aplinkos ir klimato srityse, ir plėtoti projektus konkrečiuose Europos metrologijos tinkluose, kuriais tie uždaviniai sprendžiami;

| iii) | mokslinius tyrimus, kurių tikslas – kurti naujoviškas matavimo priemones, kurių tikslas – skatinti Europos pramonės ir prekybos sektorių metrologijos technologijų įsisavinimą ir kad taip būtų skatinamos inovacijos pramonėje; |
| --- | --- |

iii)

mokslinius tyrimus, kurių tikslas – kurti naujoviškas matavimo priemones, kurių tikslas – skatinti Europos pramonės ir prekybos sektorių metrologijos technologijų įsisavinimą ir kad taip būtų skatinamos inovacijos pramonėje;

| iv) | ikinormatyvinius ir bendranormatyvinius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą padedant įgyvendinti politiką, vykdyti reglamentavimą ir spartinti tvarių novatoriškų produktų ir paslaugų pateikimą rinkai ir jų pritaikymą visuomenėje; |
| --- | --- |

iv)

ikinormatyvinius ir bendranormatyvinius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą padedant įgyvendinti politiką, vykdyti reglamentavimą ir spartinti tvarių novatoriškų produktų ir paslaugų pateikimą rinkai ir jų pritaikymą visuomenėje;

| v) | keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais metrologijos mokslinių tyrimų, vykdomų nacionaliniu lygmeniu, srityje; |
| --- | --- |

v)

keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais metrologijos mokslinių tyrimų, vykdomų nacionaliniu lygmeniu, srityje;

| b) | dalyvaujančiųjų valstybių finansuojama veikla be Sąjungos finansinio įnašo, tai yra – metrologijos pajėgumų stiprinimo veikla įvairiais technologiniais lygmenimis, kuria siekiama sukurti kuo platesnę, subalansuotą ir integruotą metrologijos sistemą dalyvaujančiosiose valstybėse, kad jos galėtų plėtoti savo mokslinius ir techninius pajėgumus metrologijos srityje, ir apimanti veiklą, neatrinktą pagal šio straipsnio a punkte nurodytus kvietimus teikti pasiūlymus ir išdėstytą metinėse darbo programose, taip pat bet kuris iš šių veiksmų:






  i) | pagal dalyvaujančiųjų valstybių nacionalines programas vykdoma veikla, pavyzdžiui, tarpvalstybiniai projektai, kuriais prisidedama įgyvendinant Europos metrologijos tinklo ir EURAMET techninių komitetų nustatytus prioritetus; |
| --- | --- | --- |

b)

dalyvaujančiųjų valstybių finansuojama veikla be Sąjungos finansinio įnašo, tai yra – metrologijos pajėgumų stiprinimo veikla įvairiais technologiniais lygmenimis, kuria siekiama sukurti kuo platesnę, subalansuotą ir integruotą metrologijos sistemą dalyvaujančiosiose valstybėse, kad jos galėtų plėtoti savo mokslinius ir techninius pajėgumus metrologijos srityje, ir apimanti veiklą, neatrinktą pagal šio straipsnio a punkte nurodytus kvietimus teikti pasiūlymus ir išdėstytą metinėse darbo programose, taip pat bet kuris iš šių veiksmų:

i)

pagal dalyvaujančiųjų valstybių nacionalines programas vykdoma veikla, pavyzdžiui, tarpvalstybiniai projektai, kuriais prisidedama įgyvendinant Europos metrologijos tinklo ir EURAMET techninių komitetų nustatytus prioritetus;

| ii) | metrologijos mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos ir panaudojimo veiksmai, be kita ko, pramonėje ir MVĮ, kuo platesniu mastu Europoje, siekiant naudotojams patogiu būdu padidinti EURAMET veiklos matomumą visuomenei; |
| --- | --- |

ii)

metrologijos mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos ir panaudojimo veiksmai, be kita ko, pramonėje ir MVĮ, kuo platesniu mastu Europoje, siekiant naudotojams patogiu būdu padidinti EURAMET veiklos matomumą visuomenei;

| iii) | veikla, kuria siekiama didinti informuotumą ir skatinti švietimo bei sklaidos veiklą ir kampanijas, taip pat teikti tinkamą informaciją EURAMET interneto svetainėje, ir atitinkamų dokumentų skelbimas; |
| --- | --- |

iii)

veikla, kuria siekiama didinti informuotumą ir skatinti švietimo bei sklaidos veiklą ir kampanijas, taip pat teikti tinkamą informaciją EURAMET interneto svetainėje, ir atitinkamų dokumentų skelbimas;

| iv) | veiksmai, konkrečiai skirti metrologijos institutams, kurie neturi mokslinių pajėgumų arba turi ribotus mokslinius pajėgumus, padedant jiems naudotis kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ar regioninėmis mokymo ir judumo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo ar investicijų į metrologijos infrastruktūrą programomis; |
| --- | --- |

iv)

veiksmai, konkrečiai skirti metrologijos institutams, kurie neturi mokslinių pajėgumų arba turi ribotus mokslinius pajėgumus, padedant jiems naudotis kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ar regioninėmis mokymo ir judumo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo ar investicijų į metrologijos infrastruktūrą programomis;

| v) | išorės sklaidos ir žinių perdavimo veiklos organizavimas siekiant kuo plačiau Sąjungoje ir už jos ribų propaguoti Metrologijos partnerystę, kad būtų kuo labiau padidintas jos poveikis. |
| --- | --- |

v)

išorės sklaidos ir žinių perdavimo veiklos organizavimas siekiant kuo plačiau Sąjungoje ir už jos ribų propaguoti Metrologijos partnerystę, kad būtų kuo labiau padidintas jos poveikis.

2.   Prieš nustatydama kiekvieno iš 1 dalies a punkte nurodyto kvietimo teikti pasiūlymus temas, EURAMET viešai kviečia asmenis arba organizacijas, įskaitant MVĮ, ir bendrąją metrologijos vertės grandinę skaidriai siūlyti galimas mokslinių tyrimų temas.

7 straipsnis

Metinė darbo programa

1.   Metrologijos partnerystė įgyvendinama remiantis metinėmis darbo programomis, apimančiomis veiklą, kuri turi būti vykdoma nuo atitinkamų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (toliau – ataskaitiniai metai).

2.   Gavęs Komisijos pritarimą, 14 straipsnyje nurodytas Metrologijos partnerystės komitetas metines darbo programas priima ne vėliau kaip ataskaitinių metų kovo 31 d. Priimant metines darbo programas ir Metrologijos partnerystės komitetas, ir Komisija veikia nepagrįstai nedelsdami. Metrologijos partnerystės komitetas metinę darbo programą paskelbia viešai.

3.   6 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyta veikla gali būti pradėta vykdyti tik ataskaitiniais metais ir tik priėmus tų metų metinę darbo programą.

4.   EURAMET gali finansuoti tik tą veiklą, kuri yra nustatyta metinėje darbo programoje. Metinėje darbo programoje atskiriama 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta veikla, 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta veikla ir EURAMET administracinės išlaidos. Į metinę darbo programą įtraukiamos atitinkamos išlaidų sąmatos ir biudžetas, skiriamas veiklai, finansuojamai Sąjungos finansinio įnašo lėšomis, ir veiklai, finansuojamai dalyvaujančiųjų valstybių be tokio įnašo. Į metinę darbo programą taip pat įtraukiamas dalyvaujančiųjų valstybių nepiniginių įnašų, nurodytų 5 straipsnio 2 dalies b punkte, vertinimas.

5.   Iš dalies pakeistose ataskaitinių metų metinėse darbo programose ir vėlesnių ataskaitinių metų metinėse darbo programose atsižvelgiama į ankstesnių kvietimų teikti pasiūlymus rezultatus. Jomis siekiama išspręsti nepakankamos mokslinių temų aprėpties problemą, visų pirma įtraukiant tas temas, kurios iš pradžių buvo įtrauktos į 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą veiklą, tačiau negalėjo būti tinkamai finansuojamos.

6.   Kvietimai teikti pasiūlymus pagal atitinkamas metines darbo programas paskelbiami ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais jie gali būti paskelbti ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.

7.   EURAMET atlieka visos į metinę darbo programą įtrauktos veiklos įgyvendinimo stebėseną, nedidinant paramos gavėjams tenkančios administracinės naštos, ir kasmet teikia Komisijai tos veiklos įgyvendinimo ataskaitas. Metinė ataskaita laiku paskelbiama viešai EURAMET interneto svetainėje.

8.   Visuose pranešimuose ar leidiniuose, susijusiuose su Metrologijos partnerystės veikla ir parengtuose bendradarbiaujant su Metrologijos partneryste – nepriklausomai nuo to, ar juos parengė EURAMET, dalyvaujančioji valstybė ar jos nacionalinės finansavimo įstaigos arba veiklos dalyviai – pateikiamas pagrindinis arba papildomas įrašas, kad tai yra pagal programą „Europos horizontas“ vykdomos Metrologijos partnerystės bendrai finansuojama veikla.

8 straipsnis

Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės

1.   EURAMET laikoma finansavimo įstaiga, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 14 punkte, ir pagal to reglamento 6 straipsnio 2 dalį ji teikia finansinę paramą netiesioginiams veiksmams, nurodytiems šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte, vykdyti.

2.   Šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems veiksmams taikomas Reglamentas (ES) 2021/695, įskaitant taisykles dėl dalyvavimo, atvirojo mokslo ir sklaidos. Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti tikslai ir dalyvaujančiųjų valstybių įnašo tiksliniai rodikliai, laikantis to reglamento 17 straipsnio 2 dalies, kai tai tikrai būtina ir pasikonsultavus su šio sprendimo 15 straipsnyje nurodyta Iniciatyvine grupe, kai tokios konsultacijos paprašo Metrologijos partnerystės komitetas, metinėje darbo programoje gali būti numatytas koordinatoriaus vaidmens vykdant netiesioginius veiksmus – pradedant pasiūlymo pateikimu ir baigiant projekto užbaigimu – apribojimas, nustatant, kad koordinatoriais gali būti tik dalyvaujančiųjų valstybių NMI ir SI.

3.   EURAMET užtikrina tinkamą sąveiką su NMI ir SI vykdant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus netiesioginius veiksmus, atsižvelgdama į tai, ką paskiria atitinkama nacionalinė institucija. EURAMET taip pat skatina ir remia kitų subjektų, įskaitant MVĮ, dalyvavimą visuose kvietimuose teikti pasiūlymus.

9 straipsnis

Sąjungos ir EURAMET susitarimai

Su sąlyga, kad užtikrinama lygiavertė Sąjungos finansinių interesų apsauga, EURAMET pavedama naudoti Sąjungos finansinį įnašą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 3 dalį ir 154 straipsnį.

10 straipsnis

Sąjungos finansinio įnašo teikimo nutraukimas, to įnašo sumažinimas arba jo teikimo sustabdymas

1.   Jei Metrologijos partnerystė neatitinka sąlygų, pagal kurias jai patikimas Sąjungos finansinis įnašas, Komisija gali nutraukti to įnašo teikimą, tą įnašą proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti.

2.   Jei dalyvaujančioji valstybė neprisideda prie Metrologijos partnerystės finansavimo, prisideda tik iš dalies arba nesilaiko įnašų mokėjimo terminų, kaip nurodyta 5 straipsnyje, Komisija gali nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, tą įnašą proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti. Komisijos sprendimas netrukdo kompensuoti tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaujančiosios valstybės jau patyrė prieš Metrologijos partnerystei gaunant pranešimą apie sprendimą nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, tą įnašą proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti.

11 straipsnis

Ex post auditas

1.   Netiesioginių veiksmų, nurodytų šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte, išlaidų ex post auditus EURAMET atlieka pagal Reglamento (ES) 2021/695 53 straipsnio 3 dalį.

2.   Komisija gali šio straipsnio 1 dalyje nurodytus auditus atlikti pati. Tokiais atvejais Komisija atlieka tokius tyrimus vadovaudamasi taikytinomis taisyklėmis, visų pirma Reglamento (ES) 2021/695 53 straipsnio 3 dalimi ir Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 127 straipsniu.

12 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingas patikras, ir, jei nustatoma pažeidimų, – susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir, kai tikslinga, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.

2.   Įgyvendindamos Metrologijos partnerystę, dalyvaujančiosios valstybės imasi teisėkūros, reguliavimo, administracinių ir kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų pirma užtikrinti visišką Sąjungai priklausančių sumų susigrąžinimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046.

3.   EURAMET suteikia Komisijos darbuotojams ir kitiems Komisijos ir Audito Rūmų įgaliotiems asmenims galimybę patekti į savo objektus ir patalpas ir susipažinti su visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia auditui atlikti.

4.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (11) ir Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (12) nustatytų nuostatų ir procedūrų, atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant pagal šį sprendimą finansuojamą susitarimą, sprendimą ar sutartį, nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams.

5.   Europos prokuratūra gali, laikydamasi Tarybos reglamente (ES) 2017/1939 (13) nustatytų nuostatų ir procedūrų, atlikti tyrimus siekdama tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip nustatyta to reglamento 4 straipsnyje.

6.   Nedarant poveikio 3, 4 ir 5 dalims, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudaromus įgyvendinant šį sprendimą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisijai, EURAMET, Audito Rūmams, Europos prokuratūrai ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją.

13 straipsnis

Metrologijos partnerystės valdymas

1.   Metrologijos partnerystės valdymo organai yra bent jau šie:

| a) | Metrologijos partnerystės komitetas; |
| --- | --- |

a)

Metrologijos partnerystės komitetas;

| b) | Iniciatyvinė grupė; |
| --- | --- |

b)

Iniciatyvinė grupė;

| c) | EURAMET sekretoriatas. |
| --- | --- |

c)

EURAMET sekretoriatas.

2.   1 dalyje nurodyti organai imasi tinkamų priemonių, kad siektų subalansuotos sudėties įgūdžių, patirties, žinių, geografinės įvairovės ir lyčių atžvilgiu.

14 straipsnis

Metrologijos partnerystės komitetas

1.   Metrologijos partnerystės komitetas skaidriai valdo Metrologijos partnerystę, kartu užtikrindamas, kad vykdoma Metrologijos partnerystė atitiktų savo tikslus.

2.   Metrologijos partnerystės komitetą sudaro po vieną atstovą ir vieną pakaitinį atstovą iš kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės. Paskirstomi balsai apskaičiuojami pagal kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės įsipareigojimus, pritaikius įsipareigojimo kvadratinės šaknies taisyklę.

3.   Metrologijos partnerystės komitetas visų pirma:

| a) | priima sprendimus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir viešai juos paskelbia; |
| --- | --- |

a)

priima sprendimus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir viešai juos paskelbia;

| b) | priima sprendimus dėl kvietimų teikti pasiūlymus planavimo ir vertinimo peržiūros procedūros, kaip numatyta Reglamento (ES) 2021/695 30 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

priima sprendimus dėl kvietimų teikti pasiūlymus planavimo ir vertinimo peržiūros procedūros, kaip numatyta Reglamento (ES) 2021/695 30 straipsnyje;

| c) | gavęs Komisijos pritarimą ir pasikonsultavęs su 15 straipsnyje nurodyta iniciatyvine grupe, priima metinę darbo programą ir viešai ją paskelbia; |
| --- | --- |

c)

gavęs Komisijos pritarimą ir pasikonsultavęs su 15 straipsnyje nurodyta iniciatyvine grupe, priima metinę darbo programą ir viešai ją paskelbia;

| d) | atlikus šio straipsnio 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto kvietimo teikti pasiūlymus pagrindu pateiktų pasiūlymų vertinimą, priima sprendimus dėl finansuotinų pasiūlymų atrankos pagal eiliškumo sąrašus; |
| --- | --- |

d)

atlikus šio straipsnio 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto kvietimo teikti pasiūlymus pagrindu pateiktų pasiūlymų vertinimą, priima sprendimus dėl finansuotinų pasiūlymų atrankos pagal eiliškumo sąrašus;

| e) | tvirtina priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus dalyvius; |
| --- | --- |

e)

tvirtina priemones, kuriomis siekiama pritraukti naujus dalyvius;

| f) | stebi 6 straipsnyje nurodytos EURAMET veiklos pažangą; |
| --- | --- |

f)

stebi 6 straipsnyje nurodytos EURAMET veiklos pažangą;

| g) | tvirtina bet kurios trečiosios valstybės, kuri nėra programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, dalyvavimą Metrologijos partnerystėje, jei ta trečioji valstybė tenkina 1 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nurodytas sąlygas; |
| --- | --- |

g)

tvirtina bet kurios trečiosios valstybės, kuri nėra programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, dalyvavimą Metrologijos partnerystėje, jei ta trečioji valstybė tenkina 1 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nurodytas sąlygas;

| h) | ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. nustato suderintą požiūrį, įskaitant kriterijus ir procesus, 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų nepiniginių įnašų vertinimo tikslu. |
| --- | --- |

h)

ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. nustato suderintą požiūrį, įskaitant kriterijus ir procesus, 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų nepiniginių įnašų vertinimo tikslu.

Siekiant priimti sprendimus pagal šios dalies pirmos pastraipos d punktą, į metinę darbo programą gali būti įtrauktos ex aequo pasiūlymų nagrinėjimo taisyklės vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/695 28 straipsnio 3 dalimi ir programos „Europos horizontas“ darbo programa.

4.   Komisija dalyvauja Metrologijos partnerystės komiteto posėdžiuose kaip stebėtoja. Tačiau, prieš priimdamas metinę darbo programą, Metrologijos partnerystės komitetas turi gauti išankstinį Komisijos pritarimą. Metrologijos partnerystės komitetas kviečia Komisiją į savo posėdžius ir pateikia jai visus susijusius dokumentus. Komisija gali dalyvauti Metrologijos partnerystės komiteto diskusijose. Metrologijos partnerystės komiteto posėdžių darbotvarkės, dalyvių sąrašas ir sprendimai laiku viešai skelbiami EURAMET interneto svetainėje.

5.   Metrologijos partnerystės komitetas savo pirmininką ir jo pavaduotoją renka pagal 2 dalyje nustatytą balsų paskirstymo principą. Metrologijos partnerystės komiteto pirmininkas atstovauja EURAMET su Metrologijos partneryste susijusiais klausimais.

15 straipsnis

Iniciatyvinė grupė

1.   Komisija įsteigia iniciatyvinę grupę. Komisija siekia, kad būtų užtikrintas geografiniu ir lyčių požiūriu subalansuotas tos grupės narių atstovavimas, taip pat subalansuotai užtikrinta būtina kompetencija ir ekspertinės žinios. Iniciatyvinė grupė yra Metrologijos partnerystės patariamasis organas ir teikia patarimus Metrologijos partnerystei dėl naujų Europos lygmens metrologijos mokslinių tyrimų prioritetų ir dėl to, kaip padidinti jos vykdomų mokslinių tyrimų poveikį Europos pramonei, ekonomikai ir visuomenei. Visų pirma ji:

| a) | nustato besiformuojančias technologijas, inovacijas, rinkas ir pramonines prietaikas, kuriose metrologijos moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti svarbūs ateityje; |
| --- | --- |

a)

nustato besiformuojančias technologijas, inovacijas, rinkas ir pramonines prietaikas, kuriose metrologijos moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti svarbūs ateityje;

| b) | nustato mokslinių tyrimų sritis, kurios naudingos sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti neutralų poveikį klimatui, be kita ko, kiek tai susiję su atitinkamomis taisyklėmis ir standartais; |
| --- | --- |

b)

nustato mokslinių tyrimų sritis, kurios naudingos sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti neutralų poveikį klimatui, be kita ko, kiek tai susiję su atitinkamomis taisyklėmis ir standartais;

| c) | teikia patarimus Metrologijos partnerystei dėl jos būsimų darbo programų prioritetų. |
| --- | --- |

c)

teikia patarimus Metrologijos partnerystei dėl jos būsimų darbo programų prioritetų.

2.   Iniciatyvinę grupę sudaro 15 narių:

| a) | keturi EURAMET paskirti Europos standartus nustatančių ir reguliuojančių institucijų atstovai; |
| --- | --- |

a)

keturi EURAMET paskirti Europos standartus nustatančių ir reguliuojančių institucijų atstovai;

| b) | keturi įvairių Europos partnerysčių, sudarytų pagal Reglamentą (ES) 2021/695, atstovai, kuriuos Komisija skiria atvirai ir skaidriai, užtikrindama ekspertinių žinių ir patirties įvairovę; |
| --- | --- |

b)

keturi įvairių Europos partnerysčių, sudarytų pagal Reglamentą (ES) 2021/695, atstovai, kuriuos Komisija skiria atvirai ir skaidriai, užtikrindama ekspertinių žinių ir patirties įvairovę;

| c) | keturi Europos mokslo bendruomenės atstovai, kuriuos Komisija paskiria po atviro ir skaidraus proceso, pagrįsto kvietimu pareikšti susidomėjimą, siekiant užtikrinti geografiniu ir lyčių požiūriu subalansuotą atstovavimą, aprėpiant būtiną kompetenciją ir ekspertines žinias atitinkamose techninėse srityse ir siekiant teikti nepriklausomas mokslu grindžiamas rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

keturi Europos mokslo bendruomenės atstovai, kuriuos Komisija paskiria po atviro ir skaidraus proceso, pagrįsto kvietimu pareikšti susidomėjimą, siekiant užtikrinti geografiniu ir lyčių požiūriu subalansuotą atstovavimą, aprėpiant būtiną kompetenciją ir ekspertines žinias atitinkamose techninėse srityse ir siekiant teikti nepriklausomas mokslu grindžiamas rekomendacijas;

| d) | EURAMET pirmininkas; |
| --- | --- |

d)

EURAMET pirmininkas;

| e) | vienas Komisijos paskirtas atstovas, ir |
| --- | --- |

e)

vienas Komisijos paskirtas atstovas, ir

| f) | vienas nacionalinės ministerijos atstovas, kuris nėra EURAMET atstovaujamo nacionalinio metrologijos instituto darbuotojas ir kuris paskirtas Metrologijos partnerystės komiteto. |
| --- | --- |

f)

vienas nacionalinės ministerijos atstovas, kuris nėra EURAMET atstovaujamo nacionalinio metrologijos instituto darbuotojas ir kuris paskirtas Metrologijos partnerystės komiteto.

3.   Iniciatyvinė grupė teikia nepriklausomas konsultacijas dėl mokslinių prioritetų ir kitų aktualių klausimų, kurie turi būti sprendžiami Metrologijos partnerystės metinėje darbo programoje, taip pat konkrečiais klausimais, kai to prašo Metrologijos partnerystės komitetas, ir stebi mokslinius pasiekimus gretimuose sektoriuose.

4.   Ne mažiau kaip 50 % šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytų narių rotacijos tvarka pakeičiama ne vėliau kaip po 18 straipsnio 1 dalyje nurodyto tarpinio vertinimo.

5.   Iniciatyvinei grupei bendrai pirmininkauja 2 dalies e punkte nurodyti atstovai.

6.   Visos iniciatyvinės grupės pateiktos rekomendacijos turi būti viešai prieinamos.

16 straipsnis

EURAMET sekretoriatas

1.   EURAMET sekretoriatas, teikiantis EURAMET bendro pobūdžio administracinę paramą, veda atskirą Metrologijos partnerystės apskaitą ir tvarko atskiras jos banko sąskaitas.

2.   EURAMET sekretoriate įsteigiamas Valdymo paramos skyrius, atsakingas už Metrologijos partnerystės įgyvendinimą ir einamąjį valdymą.

3.   Sekretoriatas dalyvaujančiosioms valstybėms teikia paramą, susijusią su 5 straipsnio 5 dalyje nurodyto suderinto požiūrio kriterijų ir procesų taikymu.

17 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Komisijos prašymu EURAMET jai teikia visą 18 straipsnyje nurodytiems vertinimams rengti būtiną informaciją.

2.   Dalyvaujančiosios valstybės per EURAMET Komisijai teikia visą su Metrologijos partnerystės finansiniu valdymu susijusią informaciją, kurią jų prašo pateikti Europos Parlamentas, Taryba arba Audito Rūmai.

3.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją įtraukia į 18 straipsnyje nurodytus vertinimus.

18 straipsnis

Vertinimai

1.   Komisija, vadovaudamasi programos „Europos horizontas“ vertinimų sistema, pagal Reglamento (ES) 2021/695 52 straipsnį atlieka Metrologijos partnerystės tarpinį vertinimą ir galutinį vertinimą, padedama išorės nepriklausomų ekspertų, atrinktų taikant atvirą ir skaidrų procesą.

2.   Atliekant tarpinius ir galutinius vertinimus nagrinėjama, kaip Metrologijos partnerystė atlieka savo misiją ir įgyvendina savo tikslus, tie vertinimai apima visą jos veiklą ir juose įvertinama jos Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos, įskaitant pramonės sektoriuje ir MVĮ vykdomą veiklą, aktualumas bei suderinamumas, taip pat papildomumas su atitinkama regionine, nacionaline ir Sąjungos politika, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, pavyzdžiui, kitomis partnerystėmis, misijomis, veiksmų grupėmis, teminėmis arba specialiosiomis programomis. Vertinimuose atsižvelgiama tiek į Europos, tiek į nacionalinio lygmens suinteresuotųjų subjektų nuomones ir, kai aktualu, į juos taip pat įtraukiamas ankstesnių iniciatyvų ilgalaikio mokslinio, visuomeninio, ekonominio, aplinkosauginio ir technologinio poveikio vertinimas, taip pat išorės partnerių dalyvavimo vertinimas. Kai aktualu, juose įvertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias imantis bet kokių būsimų veiksmų, taip pat galimo Metrologijos partnerystės atnaujinimo aktualumas ir suderinamumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus ir mokslinių tyrimų bei inovacijų rėmimo sistemą, ir, be kita ko, nustatoma jos padėtis, palyginti su kitomis pagal programą „Europos horizontas“ remiamomis iniciatyvomis. Atlikdama tuos vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį Metrologijos partnerystei ir deda visas pastangas, kad sumažintų administracinę naštą ir užtikrintų, kad vertinimo procesas būtų paprastas ir visiškai skaidrus.

3.   Komisija paskelbia ir platina pagal šį straipsnį atliekamų vertinimų rezultatus ir išvadas.

19 straipsnis

Galimybė susipažinti su rezultatais ir informacija apie pasiūlymus

1.   EURAMET suteikia Komisijai prieigą prie visos su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais susijusios informacijos. Tokia informacija, be kita ko, apima Metrologijos partnerystės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatus arba bet kokią kitą informaciją, laikomą būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios prieigos teisės suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui, laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių.

2.   Informaciją apie finansuojamus Metrologijos partnerystės pasiūlymus EURAMET įtraukia į duomenų bazę, sukurtą pagal Reglamento (ES) 2021/695 50 straipsnį.

3.   Sąjungos politikos ar programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais EURAMET pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją.

20 straipsnis

Konfidencialumas

Nedarant poveikio 17 straipsniui, EURAMET užtikrina konfidencialios informacijos, kurios atskleidimas už Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų ribų galėtų pakenkti EURAMET narių ar Metrologijos partnerystės veiklos dalyvių interesams, apsaugą. Tokia konfidenciali informacija apima asmeninę, komercinę, neskelbtiną neįslaptintą ir įslaptintą informaciją, tačiau ja neapsiriboja.

21 straipsnis

Interesų konfliktas

1.   EURAMET, jos organai ir darbuotojai, taip pat Metrologijos partnerystės organai imasi tinkamų priemonių, kad vykdydami savo veiklą išvengtų bet kokio interesų konflikto, taip pat užtikrina, kad su tokiu interesų konfliktu susiduriantis asmuo nepriimtų sprendimo, neteiktų konsultacijų ir neteiktų pagalbos konkrečiu klausimu, susijusiu su tuo interesų konfliktu.

2.   EURAMET pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 61 straipsnį priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, skirtas EURAMET darbuotojams, Metrologijos partnerystės komiteto nariams bei kitiems komitete dirbantiems asmenims ir kituose EURAMET ir Metrologijos partnerystės organuose ar grupėse dirbantiems asmenims.

3.   EURAMET nustato Metrologijos partnerystės komiteto narių elgesio kodeksą, atsižvelgdamas tai, ar profesinės veiklos, finansinių interesų ir interesų konflikto deklaracijos turėtų būti paskelbtos viešai laikantis duomenų apsaugos taisyklių.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

23 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2021 m. lapkričio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D.M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. LOGAR

---

(1)  
  OL C 341, 2021 8 24, p. 34.

1

(2)  
  2021 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

3

(4)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

4

(5)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

5

(6)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 555/2014/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių kartu įgyvendinamoje Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programoje (EMPIR) (OL L 169, 2014 6 7, p. 27).

6

(7)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

7

(8)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

8

(9)  
  2021 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/764, kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES (OL L 167I, 2021 5 12, p. 1).

9

(10)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

10

(11)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

11

(12)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

12

(13)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

13

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/17

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/2085

2021 m. lapkričio 19 d.

kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti kuo didesnį galimą Sąjungos finansavimo poveikį ir kuo veiksmingesnį indėlį į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (3) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo arba viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Europos partnerystės yra vienas iš pagrindinių politikos požiūrio, kurio laikomasi įgyvendinant bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“ (toliau – programa „Europos horizontas“), elementų. Jos sudaromos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos prioritetus ir užtikrinti akivaizdų poveikį Sąjungai ir jos žmonėms – šiuos tikslus galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, strateginę viziją, kuria dalijasi ir kurią įgyvendinti įsipareigoja partneriai, ne vien Sąjunga; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti kuo didesnį galimą Sąjungos finansavimo poveikį ir kuo veiksmingesnį indėlį į Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (3) (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) nustatyta Europos partnerysčių su privačiojo arba viešojo sektoriaus partneriais politinė ir teisinė sistema. Europos partnerystės yra vienas iš pagrindinių politikos požiūrio, kurio laikomasi įgyvendinant bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“ (toliau – programa „Europos horizontas“), elementų. Jos sudaromos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ nustatytus Sąjungos prioritetus ir užtikrinti akivaizdų poveikį Sąjungai ir jos žmonėms – šiuos tikslus galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, strateginę viziją, kuria dalijasi ir kurią įgyvendinti įsipareigoja partneriai, ne vien Sąjunga;

| (2) | visų pirma, Europos partnerystėms programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant strateginius tikslus, pavyzdžiui, paspartinti perėjimą prie darnaus vystymosi tikslų ir žaliosios bei skaitmeninės Europos, ir jos turėtų padėti atsigauti po precedento neturinčios krizės, kurią sukėlė COVID-19 pandemija. Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, kurių atveju reikalingas integruotas požiūris. Jos suteikia galimybę spręsti transformacines, sistemines ir rinkos nepakankamumo problemas, apibūdintas prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose, nes sutelkia įvairius visų vertės grandinių ir ekosistemų dalyvius, kad jie siektų bendros vizijos, o ja remdamiesi rengtų konkrečias veiksmų gaires ir koordinuotai įgyvendintų veiklą. Be to, tos partnerystės sudaro sąlygas sutelkti pastangas ir išteklius bendriems prioritetams siekiant spręsti sudėtingus uždavinius; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma, Europos partnerystėms programos „Europos horizontas“ veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant strateginius tikslus, pavyzdžiui, paspartinti perėjimą prie darnaus vystymosi tikslų ir žaliosios bei skaitmeninės Europos, ir jos turėtų padėti atsigauti po precedento neturinčios krizės, kurią sukėlė COVID-19 pandemija. Europos partnerystėmis sprendžiami sudėtingi tarpvalstybiniai uždaviniai, kurių atveju reikalingas integruotas požiūris. Jos suteikia galimybę spręsti transformacines, sistemines ir rinkos nepakankamumo problemas, apibūdintas prie šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose, nes sutelkia įvairius visų vertės grandinių ir ekosistemų dalyvius, kad jie siektų bendros vizijos, o ja remdamiesi rengtų konkrečias veiksmų gaires ir koordinuotai įgyvendintų veiklą. Be to, tos partnerystės sudaro sąlygas sutelkti pastangas ir išteklius bendriems prioritetams siekiant spręsti sudėtingus uždavinius;

| (3) | siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visoje Europoje, įskaitant pramonę, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, kurių misija – teikti viešąją paslaugą vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, ir pilietinės visuomenės organizacijas, pavyzdžiui, fondus, kurie remia ar vykdo mokslinius tyrimus ir inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių, skirtų privačiojo arba viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų ginti savo interesus strateginėse srityse; |
| --- | --- |

(3)

siekiant įgyvendinti prioritetus ir užtikrinti poveikį, Europos partnerystės turėtų būti plėtojamos plačiai įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visoje Europoje, įskaitant pramonę, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, kurių misija – teikti viešąją paslaugą vietos, regionų, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, ir pilietinės visuomenės organizacijas, pavyzdžiui, fondus, kurie remia ar vykdo mokslinius tyrimus ir inovacijas. Jos taip pat turėtų būti viena iš priemonių, skirtų privačiojo arba viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip suteikiant abipusę naudą žmonėms bei įmonėms ir kartu užtikrinant, kad Sąjunga galėtų ginti savo interesus strateginėse srityse;

| (4) | tarpinis programos „Horizontas 2020“, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (4), vertinimas atskleidė, kad ilgainiui buvo sukurta daug partnerystės priemonių ir iniciatyvų – pagal programą „Horizontas 2020“ jos įgyvendinamos septyniais būdais ir yra vykdoma beveik 120 partnerystės iniciatyvų. Gausėjant priemonių ir iniciatyvų ne tik didėja sudėtingumas – įvertinta, kad jų gebėjimas prisidėti prie susijusios politikos Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu apskritai yra nepakankamas, nepaisant to, kad jomis užtikrinamas teigiamas poveikis darant pažangą link jų tikslų, pavyzdžiui, nustatomos ilgalaikės darbotvarkės, struktūrinamas kitu atveju išsklaidytų subjektų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir pritraukiamos papildomos investicijos. Todėl programos „Europos horizontas“ poveikio vertinime nurodoma, kad reikia spręsti ir racionalizuoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo aplinkos klausimą, visų pirma partnerysčių atžvilgiu, taip pat perorientuoti partnerystes siekiant didesnio Sąjungos prioritetų poveikio ir įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(4)

tarpinis programos „Horizontas 2020“, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (4), vertinimas atskleidė, kad ilgainiui buvo sukurta daug partnerystės priemonių ir iniciatyvų – pagal programą „Horizontas 2020“ jos įgyvendinamos septyniais būdais ir yra vykdoma beveik 120 partnerystės iniciatyvų. Gausėjant priemonių ir iniciatyvų ne tik didėja sudėtingumas – įvertinta, kad jų gebėjimas prisidėti prie susijusios politikos Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu apskritai yra nepakankamas, nepaisant to, kad jomis užtikrinamas teigiamas poveikis darant pažangą link jų tikslų, pavyzdžiui, nustatomos ilgalaikės darbotvarkės, struktūrinamas kitu atveju išsklaidytų subjektų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir pritraukiamos papildomos investicijos. Todėl programos „Europos horizontas“ poveikio vertinime nurodoma, kad reikia spręsti ir racionalizuoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo aplinkos klausimą, visų pirma partnerysčių atžvilgiu, taip pat perorientuoti partnerystes siekiant didesnio Sąjungos prioritetų poveikio ir įgyvendinimo;

| (5) | kad būtų išspręsti tokie susirūpinimą keliantys klausimai ir pasiektas didesnis Europos investicijų užmojis, įgyvendinant programą „Europos horizontas“ turėtų būti iš esmės supaprastinta ir reformuota Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerysčių politika. Kad būtų atspindėtas programos „Europos horizontas“ sisteminis pobūdis, kuriuo siekiama prisidėti prie Sąjungos masto permainų norint įvykdyti tvarumo tikslus, ją įgyvendinant turėtų būtų veiksmingiau naudojamasi tomis partnerystėmis, taikant strategiškesnį, nuoseklesnį ir labiau į poveikį orientuotą požiūrį; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų išspręsti tokie susirūpinimą keliantys klausimai ir pasiektas didesnis Europos investicijų užmojis, įgyvendinant programą „Europos horizontas“ turėtų būti iš esmės supaprastinta ir reformuota Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerysčių politika. Kad būtų atspindėtas programos „Europos horizontas“ sisteminis pobūdis, kuriuo siekiama prisidėti prie Sąjungos masto permainų norint įvykdyti tvarumo tikslus, ją įgyvendinant turėtų būtų veiksmingiau naudojamasi tomis partnerystėmis, taikant strategiškesnį, nuoseklesnį ir labiau į poveikį orientuotą požiūrį;

| (6) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (5) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžimo tikslais. Juo nustatomi bendri principai, kuriais investuotojai, bankai, pramonė ir tyrėjai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą, kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui bei aplinkai ir nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš jų. Tuo reglamentu grindžiamos žaliosios investicijos Sąjungoje; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (5) sukuriama bendra sistema, pagal kurią nustatoma, ar ekonominė veikla laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžimo tikslais. Juo nustatomi bendri principai, kuriais investuotojai, bankai, pramonė ir tyrėjai gali pasinaudoti investuodami į projektus ir ekonominę veiklą, kuriais daromas didelis teigiamas poveikis klimatui bei aplinkai ir nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš jų. Tuo reglamentu grindžiamos žaliosios investicijos Sąjungoje;

| (7) | kai aktualu, įgyvendinant Europos partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nurodyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas principas „nedaryti reikšmingos žalos“ turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus kritiškai svarbus novatoriškų technologijų ir sprendimų, kurie bus kuriami įgyvendinant tas partnerystes, pritaikymui rinkoje ir platesniam diegimui. Tų techninės analizės kriterijų pagrindas – moksliniai įrodymai. Europos partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir jų diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti tame reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti ir užtikrinti, kad tie techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir nuolat atitiktų tikslus, nustatytus 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“; |
| --- | --- |

(7)

kai aktualu, įgyvendinant Europos partnerystes, Reglamento (ES) 2020/852 3 straipsnyje nurodyti techninės analizės kriterijai ir 17 straipsnyje nustatytas principas „nedaryti reikšmingos žalos“ turėtų būti apsvarstyti kaip priemonė, skirta geriau pasirengti vykdyti projektus ir pasinaudoti galimybe gauti žaliąjį finansavimą, kuris bus kritiškai svarbus novatoriškų technologijų ir sprendimų, kurie bus kuriami įgyvendinant tas partnerystes, pritaikymui rinkoje ir platesniam diegimui. Tų techninės analizės kriterijų pagrindas – moksliniai įrodymai. Europos partnerysčių vykdomi moksliniai tyrimai ir jų diegiamos inovacijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasiekti tame reglamente nustatytus standartus ir ribines vertes arba juos viršyti ir užtikrinti, kad tie techninės analizės kriterijai būtų nuolat atnaujinami ir nuolat atitiktų tikslus, nustatytus 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“;

| (8) | remiantis Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“, turėtų būti įmanoma sudaryti trijų skirtingų formų Europos partnerystes, t. y. bendrai finansuojamas, bendrai programuojamas ir institucionalizuotąsias partnerystes. Sudarant institucionalizuotąsias Europos partnerystes, kurios yra privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerių bendrosios įmonės, turėtų būti rengiami nauji Sąjungos teisės aktai ir kuriamos specialios įgyvendinimo struktūros, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 187 straipsniu; |
| --- | --- |

(8)

remiantis Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“, turėtų būti įmanoma sudaryti trijų skirtingų formų Europos partnerystes, t. y. bendrai finansuojamas, bendrai programuojamas ir institucionalizuotąsias partnerystes. Sudarant institucionalizuotąsias Europos partnerystes, kurios yra privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerių bendrosios įmonės, turėtų būti rengiami nauji Sąjungos teisės aktai ir kuriamos specialios įgyvendinimo struktūros, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 187 straipsniu;

| (9) | Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ apibrėžiamos aštuonios prioritetinės sritys, kuriose galėtų būti siūlomos institucionalizuotosios Europos partnerystės, sudarytos pagal SESV 185 ar 187 straipsnį. Tose prioritetinėse srityse keliamos kelios tokių institucionalizuotųjų Europos partnerysčių iniciatyvos, o devynioms iš jų taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(9)

Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ apibrėžiamos aštuonios prioritetinės sritys, kuriose galėtų būti siūlomos institucionalizuotosios Europos partnerystės, sudarytos pagal SESV 185 ar 187 straipsnį. Tose prioritetinėse srityse keliamos kelios tokių institucionalizuotųjų Europos partnerysčių iniciatyvos, o devynioms iš jų taikomas šis reglamentas;

| (10) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama programos „Europos horizontas“ lėšomis, kaip numatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 12 ir 13 straipsniuose. Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, bendrosios įmonės turėtų vystyti glaudžias sinergijas su kitomis programos „Europos horizontas“ iniciatyvomis ir kitomis Sąjungos programomis bei finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra, kad būtų padidinta ekonominė bei socialinė sanglauda ir sumažintas disbalansas; |
| --- | --- |

(10)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo bendrosios įmonės, turėtų būti finansuojama programos „Europos horizontas“ lėšomis, kaip numatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 12 ir 13 straipsniuose. Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, bendrosios įmonės turėtų vystyti glaudžias sinergijas su kitomis programos „Europos horizontas“ iniciatyvomis ir kitomis Sąjungos programomis bei finansavimo priemonėmis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra, kad būtų padidinta ekonominė bei socialinė sanglauda ir sumažintas disbalansas;

| (11) | remiantis naujuoju politikos požiūriu, taikytinu Europos partnerystėms, visų pirma institucionalizuotosioms Europos partnerystėms, reikia naujo būdo teisinei sistemai, pagal kurią jos veiktų, nustatyti. Nors bendrųjų įmonių steigimas SESV 187 straipsnio pagrindu programos „Horizontas 2020“ tikslu pasirodė esąs veiksmingas, kiek tai susiję su įgyvendinimu, būtina jį intensyvinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama didinti įgyvendinimo suderinamumą, efektyvumą, atvirumą, veiksmingumą ir jį labiau orientuoti į poveikį, suderintai perkeliant Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ ir patirtį, įgytą įgyvendinant su programa „Horizontas 2020“ susijusias programas, į visoms bendrosioms įmonėms bendras nuostatas. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sinergijoms, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti į diskusijas kitų Europos partnerysčių atstovus, identifikuoti sritis, kuriose vykdant papildomąją ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(11)

remiantis naujuoju politikos požiūriu, taikytinu Europos partnerystėms, visų pirma institucionalizuotosioms Europos partnerystėms, reikia naujo būdo teisinei sistemai, pagal kurią jos veiktų, nustatyti. Nors bendrųjų įmonių steigimas SESV 187 straipsnio pagrindu programos „Horizontas 2020“ tikslu pasirodė esąs veiksmingas, kiek tai susiję su įgyvendinimu, būtina jį intensyvinti. Todėl šiuo reglamentu siekiama didinti įgyvendinimo suderinamumą, efektyvumą, atvirumą, veiksmingumą ir jį labiau orientuoti į poveikį, suderintai perkeliant Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ ir patirtį, įgytą įgyvendinant su programa „Horizontas 2020“ susijusias programas, į visoms bendrosioms įmonėms bendras nuostatas. Juo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos partnerysčių bendradarbiavimui ir sinergijoms, taip visapusiškai išnaudojant jų tarpusavio ryšius organizaciniu lygmeniu. Bendrosios įmonės, rengdamos savo darbo programas, turėtų ieškoti galimybių įtraukti į diskusijas kitų Europos partnerysčių atstovus, identifikuoti sritis, kuriose vykdant papildomąją ar bendrą veiklą būtų veiksmingiau ir efektyviau sprendžiami uždaviniai, vengti dubliavimosi, derinti savo veiklos laiką ir užtikrinti galimybę susipažinti su rezultatais bei naudotis kitomis atitinkamomis keitimosi žiniomis priemonėmis;

| (12) | identifikavus bendrųjų įmonių sinergijas, jos turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomajai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti didesnį taisyklių efektyvumą ir suderinimą intensyvinant su veikla susijusį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko, nustatant netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarką, pagal kurią turėtų būti užtikrinamos horizontaliosios paramos teikimo bendrosioms įmonėms funkcijos. Ta netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarka turėtų padėti pasiekti didesnį poveikį ir suderinimą bendrais klausimais, kartu išlaikant tam tikrą lankstumo laipsnį, siekiant atsižvelgti į konkrečius kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Struktūra turėtų būti sukurta remiantis paslaugų lygio susitarimais, kuriuos turės sudaryti bendrosios įmonės. Netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarka turėtų apimti koordinavimą ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose jų patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir ja, kiek tai yra įmanoma, turėtų būti atsižvelgta į tai, kaip laikomasi kiekvienam atskiram leidimus išduodančiam pareigūnui taikomo atskaitomybės reikalavimo, taip pat į taisyklių – įskaitant intelektinės nuosavybės teises – suderinimą. Teisinė struktūra turėtų būtų sukurta taip, kad geriausiai atitiktų bendrus bendrųjų įmonių poreikius, siekiant, kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėtos visos įmanomos Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sinergijos; |
| --- | --- |

(12)

identifikavus bendrųjų įmonių sinergijas, jos turėtų siekti nustatyti biudžeto dalis, kurios turėtų būti naudojamos papildomajai ar bendrai bendrųjų įmonių veiklai. Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti didesnį taisyklių efektyvumą ir suderinimą intensyvinant su veikla susijusį bendradarbiavimą ir tiriant masto ekonomiją, be kita ko, nustatant netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarką, pagal kurią turėtų būti užtikrinamos horizontaliosios paramos teikimo bendrosioms įmonėms funkcijos. Ta netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarka turėtų padėti pasiekti didesnį poveikį ir suderinimą bendrais klausimais, kartu išlaikant tam tikrą lankstumo laipsnį, siekiant atsižvelgti į konkrečius kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Struktūra turėtų būti sukurta remiantis paslaugų lygio susitarimais, kuriuos turės sudaryti bendrosios įmonės. Netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarka turėtų apimti koordinavimą ir administracinės paramos teikimo funkcijas tose srityse, kuriose jų patikra pasirodė esanti veiksminga ir ekonomiškai efektyvi, ir ja, kiek tai yra įmanoma, turėtų būti atsižvelgta į tai, kaip laikomasi kiekvienam atskiram leidimus išduodančiam pareigūnui taikomo atskaitomybės reikalavimo, taip pat į taisyklių – įskaitant intelektinės nuosavybės teises – suderinimą. Teisinė struktūra turėtų būtų sukurta taip, kad geriausiai atitiktų bendrus bendrųjų įmonių poreikius, siekiant, kad būtų užtikrintas glaudus jų bendradarbiavimas ir išnagrinėtos visos įmanomos Europos partnerysčių ir atitinkamai įvairių programos „Europos horizontas“ dalių bei kitų bendrųjų įmonių valdomų programų sinergijos;

| (13) | prie pasiūlymo dėl šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose dėl kiekvienos bendrosios įmonės pateikta įrodymų, kuriais Europos partnerysčių įgyvendinimas pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ pagrindžiamas tik tais atvejais, kai kitos programos „Europos horizontas“ dalys, įskaitant kitas Europos partnerystės formas, nepasiektų tikslų ar nesukeltų būtino tikėtino poveikio, todėl toks įgyvendinimas pateisinamas ilgalaike perspektyva ir aukštu integravimo laipsniu; |
| --- | --- |

(13)

prie pasiūlymo dėl šio reglamento pridedamuose poveikio vertinimuose dėl kiekvienos bendrosios įmonės pateikta įrodymų, kuriais Europos partnerysčių įgyvendinimas pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ pagrindžiamas tik tais atvejais, kai kitos programos „Europos horizontas“ dalys, įskaitant kitas Europos partnerystės formas, nepasiektų tikslų ar nesukeltų būtino tikėtino poveikio, todėl toks įgyvendinimas pateisinamas ilgalaike perspektyva ir aukštu integravimo laipsniu;

| (14) | programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, suderinamesnis ir labiau į poveikį orientuotas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant programos „Horizontas 2020“ tarpinį vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų veiksmingiau naudojamasi institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti ne vėliau kaip 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir politiką. Siekiant užtikrinti didesnį mokslinį, socioekonominį poveikį bei poveikį aplinkai ir rezultatų panaudojimą, itin svarbus glaudus bendradarbiavimas ir sinergijos su kitomis atitinkamomis iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis. Šiuo tikslu bendrosios įmonės gali taikyti programos „Europos horizontas“ nuostatas, kuriomis sudaromos sąlygos įvairių rūšių sinergijoms, pavyzdžiui, alternatyviam, kaupiamajam ar derinamajam finansavimui ir išteklių perkėlimui. Vertinant bendrą poveikį, turėtų būti atsižvelgta ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino prie jų tikslų įgyvendinimo prisidedančios bendrosios įmonės, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos paspartinti novatoriškų sprendimų pritaikymą rinkoje; |
| --- | --- |

(14)

programa „Europos horizontas“ nustatomas strategiškesnis, suderinamesnis ir labiau į poveikį orientuotas požiūris į Europos partnerystes, remiantis patirtimi, įgyta atliekant programos „Horizontas 2020“ tarpinį vertinimą. Atsižvelgiant į naują užmojį, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų veiksmingiau naudojamasi institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti ne vėliau kaip 2030 m., ir užtikrinant aiškų indėlį į susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir politiką. Siekiant užtikrinti didesnį mokslinį, socioekonominį poveikį bei poveikį aplinkai ir rezultatų panaudojimą, itin svarbus glaudus bendradarbiavimas ir sinergijos su kitomis atitinkamomis iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis. Šiuo tikslu bendrosios įmonės gali taikyti programos „Europos horizontas“ nuostatas, kuriomis sudaromos sąlygos įvairių rūšių sinergijoms, pavyzdžiui, alternatyviam, kaupiamajam ar derinamajam finansavimui ir išteklių perkėlimui. Vertinant bendrą poveikį, turėtų būti atsižvelgta ne tik į partnerių įnašus, bet ir į platesnio masto investicijas, kurias paskatino prie jų tikslų įgyvendinimo prisidedančios bendrosios įmonės, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos paspartinti novatoriškų sprendimų pritaikymą rinkoje;

| (15) | siekiant užtikrinti suderintą požiūrį ir užtvirtinti mokslinį, technologinį, ekonominį Europos partnerysčių poveikį, jų poveikį visuomenei ir aplinkai, kurie yra susiję su programos „Europos horizontas“ tikslais ir Sąjungos prioritetais, šiame reglamente turėtų būti nustatyti kolektyviniai bendrieji ir bendri konkretūs tikslai, kuriuos turėtų įgyvendinti visos bendrosios įmonės. Visos bendrosios įmonės kolektyviai prisideda prie tų tikslų pasiekimo, pasiekdamos savo individualius tikslus. Be to, bendrosiose šio reglamento dalyse apibrėžiami bendrieji veiklos tikslai grindžiami Tarybos sprendimu (ES) 2021/764 (6) nustatytos specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, tikslais. Visos bendrosios įmonės turėtų vykdyti savo užduotis, kad atitiktų Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ Europos partnerystėms nustatytus principus bei kriterijus (10 straipsnis ir III priedas) ir sukurtų Europos pridėtinę vertę, palyginti su kvietimais teikti pasiūlymus pagal pagrindinę programos „Europos horizontas“ darbo programą. Bendrųjų įmonių tikslus ir užduotis papildo kiekvienai bendrajai įmonei būdingi papildomi tikslai ir užduotys. Atskirų bendrųjų įmonių intervencijos logiką suderinus su programa „Europos horizontas“, vykdant programos „Europos horizontas“ stebėsenos ir vertinimo veiklą, kartu atsižvelgiant į jų ypatumus ir politines aplinkybes, turėtų būti padedama koordinuotai vertinti bendrųjų įmonių pažangą; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti suderintą požiūrį ir užtvirtinti mokslinį, technologinį, ekonominį Europos partnerysčių poveikį, jų poveikį visuomenei ir aplinkai, kurie yra susiję su programos „Europos horizontas“ tikslais ir Sąjungos prioritetais, šiame reglamente turėtų būti nustatyti kolektyviniai bendrieji ir bendri konkretūs tikslai, kuriuos turėtų įgyvendinti visos bendrosios įmonės. Visos bendrosios įmonės kolektyviai prisideda prie tų tikslų pasiekimo, pasiekdamos savo individualius tikslus. Be to, bendrosiose šio reglamento dalyse apibrėžiami bendrieji veiklos tikslai grindžiami Tarybos sprendimu (ES) 2021/764 (6) nustatytos specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, tikslais. Visos bendrosios įmonės turėtų vykdyti savo užduotis, kad atitiktų Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ Europos partnerystėms nustatytus principus bei kriterijus (10 straipsnis ir III priedas) ir sukurtų Europos pridėtinę vertę, palyginti su kvietimais teikti pasiūlymus pagal pagrindinę programos „Europos horizontas“ darbo programą. Bendrųjų įmonių tikslus ir užduotis papildo kiekvienai bendrajai įmonei būdingi papildomi tikslai ir užduotys. Atskirų bendrųjų įmonių intervencijos logiką suderinus su programa „Europos horizontas“, vykdant programos „Europos horizontas“ stebėsenos ir vertinimo veiklą, kartu atsižvelgiant į jų ypatumus ir politines aplinkybes, turėtų būti padedama koordinuotai vertinti bendrųjų įmonių pažangą;

| (16) | šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais bei kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto efektą ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas iš šio reglamento tikslų – užtikrinti bendrųjų įmonių ir jų veiksmų atvirumą įvairiems subjektams, įskaitant naujus dalyvius, kurie taip pat bus stebimi vykdant Europos partnerysčių strateginio koordinavimo procesą, numatytą specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 6 straipsnio 5 dalyje. Tokios partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat turėtų būti užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams, visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir vykdant veiklą iki naudojimo visoje Sąjungoje. Kiek tai susiję su privačiaisiais nariais ir juos sudarančiais arba su jais susijusiais subjektais, įsisteigusiais trečiosiose valstybėse, Sąjungos ir bendrosios įmonės interesai turėtų būti apsaugoti saugumo ar viešosios tvarkos požiūriu. Tuo tikslu Komisija turėtų turėti galimybę prašyti, kad privatieji nariai imtųsi tinkamų priemonių. Tokios priemonės galėtų apimti tinkamą konfidencialios informacijos tvarkymą arba tam tikriems subjektams taikomą apribojimą, kai vykdoma konkreti privačiojo nario operacinė veikla; |
| --- | --- |

(16)

šis reglamentas grindžiamas Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytais principais bei kriterijais, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, stiprų sverto efektą ir ilgalaikius visų susijusių šalių įsipareigojimus. Vienas iš šio reglamento tikslų – užtikrinti bendrųjų įmonių ir jų veiksmų atvirumą įvairiems subjektams, įskaitant naujus dalyvius, kurie taip pat bus stebimi vykdant Europos partnerysčių strateginio koordinavimo procesą, numatytą specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 6 straipsnio 5 dalyje. Tokios partnerystės turėtų būti atviros visiems subjektams, kurie nori ir gali siekti bendro tikslo, jomis turėtų būti skatinamas plataus masto ir aktyvus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas jų veikloje, įgyvendinant narystę ir valdymą, taip pat turėtų būti užtikrinama, kad rezultatai būtų naudingi visiems europiečiams, visų pirma plačiai skleidžiant rezultatus ir vykdant veiklą iki naudojimo visoje Sąjungoje. Kiek tai susiję su privačiaisiais nariais ir juos sudarančiais arba su jais susijusiais subjektais, įsisteigusiais trečiosiose valstybėse, Sąjungos ir bendrosios įmonės interesai turėtų būti apsaugoti saugumo ar viešosios tvarkos požiūriu. Tuo tikslu Komisija turėtų turėti galimybę prašyti, kad privatieji nariai imtųsi tinkamų priemonių. Tokios priemonės galėtų apimti tinkamą konfidencialios informacijos tvarkymą arba tam tikriems subjektams taikomą apribojimą, kai vykdoma konkreti privačiojo nario operacinė veikla;

| (17) | siekiant užtikrinti suderintą Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymą, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti suderinamumą su požiūriu, kurio laikomasi pagal programos „Europos horizontas“ darbo programą finansuojamų veiksmų atžvilgiu, kiek tai susiję su to straipsnio taikymu, taip pat su Sąjungos teisės aktais ir gairėmis, svarbiais norint ją taikyti dirbant prie panašių atitinkamos bendrosios įmonės darbo programos temų; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti suderintą Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymą, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti suderinamumą su požiūriu, kurio laikomasi pagal programos „Europos horizontas“ darbo programą finansuojamų veiksmų atžvilgiu, kiek tai susiję su to straipsnio taikymu, taip pat su Sąjungos teisės aktais ir gairėmis, svarbiais norint ją taikyti dirbant prie panašių atitinkamos bendrosios įmonės darbo programos temų;

| (18) | jei Komisija ar valstybės narės svarsto galimybę pagal 22 straipsnio 5 dalį apriboti dalyvavimą bendrosios įmonės konkrečiuose veiksmuose, Komisija ir valstybės narės valstybių atstovų grupėje turėtų siekti susitarti dėl pozicijos kiekvienu konkrečiu atveju, prieš priimant darbo programą. Kalbant apie viešojo sektoriaus institucijų tarybą turinčias bendrąsias įmones, to straipsnio taikymą Komisijos prašymu turėtų patvirtinti viešojo sektoriaus institucijų taryba, prieš priimant darbo programą. Be to, pirmininko prašymu vykdomasis direktorius turėtų reguliariai informuoti atitinkamos sudėties programos „Europos horizontas“ komitetą, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę informuoti programos komitetą pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnio 7 dalį ir III priedą, visų pirma prieš priimant atitinkamos bendrosios įmonės darbo programą, kiek tai susiję su Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymu; |
| --- | --- |

(18)

jei Komisija ar valstybės narės svarsto galimybę pagal 22 straipsnio 5 dalį apriboti dalyvavimą bendrosios įmonės konkrečiuose veiksmuose, Komisija ir valstybės narės valstybių atstovų grupėje turėtų siekti susitarti dėl pozicijos kiekvienu konkrečiu atveju, prieš priimant darbo programą. Kalbant apie viešojo sektoriaus institucijų tarybą turinčias bendrąsias įmones, to straipsnio taikymą Komisijos prašymu turėtų patvirtinti viešojo sektoriaus institucijų taryba, prieš priimant darbo programą. Be to, pirmininko prašymu vykdomasis direktorius turėtų reguliariai informuoti atitinkamos sudėties programos „Europos horizontas“ komitetą, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę informuoti programos komitetą pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnio 7 dalį ir III priedą, visų pirma prieš priimant atitinkamos bendrosios įmonės darbo programą, kiek tai susiję su Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymu;

| (19) | Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ III priede reikalaujama, kad finansiniai ar nepiniginiai kitų nei Sąjunga narių įnašai turėtų sudaryti bent 50 % ir galėtų siekti iki 75 % agreguotų bendrosios įmonės biudžetinių įsipareigojimų. O Sąjungos įnašas, įskaitant visas papildomas asocijuotųjų valstybių lėšas, turėtų neviršyti 50 % agreguotų kiekvienos bendrosios įmonės biudžetinių įsipareigojimų. Dėl to šiame reglamente turėtų būti nustatytas tokio pat dydžio ar už Sąjungos įnašą didesnis reikalaujamas kitų nei Sąjunga narių įnašas. Sąjunga turėtų turėti galimybę sumažinti savo įnašą, jeigu kiti nei Sąjunga nariai neįvykdytų savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(19)

Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ III priede reikalaujama, kad finansiniai ar nepiniginiai kitų nei Sąjunga narių įnašai turėtų sudaryti bent 50 % ir galėtų siekti iki 75 % agreguotų bendrosios įmonės biudžetinių įsipareigojimų. O Sąjungos įnašas, įskaitant visas papildomas asocijuotųjų valstybių lėšas, turėtų neviršyti 50 % agreguotų kiekvienos bendrosios įmonės biudžetinių įsipareigojimų. Dėl to šiame reglamente turėtų būti nustatytas tokio pat dydžio ar už Sąjungos įnašą didesnis reikalaujamas kitų nei Sąjunga narių įnašas. Sąjunga turėtų turėti galimybę sumažinti savo įnašą, jeigu kiti nei Sąjunga nariai neįvykdytų savo įsipareigojimų;

| (20) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 1 dalies c punktą bendrosios įmonės turi įgyvendinti centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą, taikydamos koordinuotą požiūrį. Todėl kiekviena dalyvaujančioji valstybė turėtų sudaryti vieną ar daugiau administracinių susitarimų su bendrąja įmone, kuriais nustatomas įnašų mokėjimo pareiškėjams, įsisteigusiems toje dalyvaujančiojoje valstybėje, ir ataskaitų dėl tų įnašų teikimo koordinavimo mechanizmas. Siekiant užtikrinti darną su dalyvaujančiųjų valstybių nacionaliniais strateginiais prioritetais, joms turėtų būti suteikta veto teisė dėl jų nacionalinių finansinių įnašų naudojimo pareiškėjams, įsisteigusiems tose dalyvaujančiosiose valstybėse. Siekiant kuo labiau sumažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, užtikrinti supaprastinimą ir veiksmingesnį įgyvendinimą, kiekviena dalyvaujančioji valstybė turėtų stengtis sinchronizuoti savo ir bendrųjų įmonių mokėjimų tvarkaraštį, ataskaitų teikimą bei auditus ir priartinti savo išlaidų tinkamumą finansuoti prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“. Dalyvaujančiosiose valstybėse įsisteigę paramos gavėjai, kurie patikėjo mokėjimo veiklą bendrajai įmonei, turėtų pasirašyti vieną bendrą dotacijos susitarimą su bendrąja įmone pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

(20)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 1 dalies c punktą bendrosios įmonės turi įgyvendinti centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą, taikydamos koordinuotą požiūrį. Todėl kiekviena dalyvaujančioji valstybė turėtų sudaryti vieną ar daugiau administracinių susitarimų su bendrąja įmone, kuriais nustatomas įnašų mokėjimo pareiškėjams, įsisteigusiems toje dalyvaujančiojoje valstybėje, ir ataskaitų dėl tų įnašų teikimo koordinavimo mechanizmas. Siekiant užtikrinti darną su dalyvaujančiųjų valstybių nacionaliniais strateginiais prioritetais, joms turėtų būti suteikta veto teisė dėl jų nacionalinių finansinių įnašų naudojimo pareiškėjams, įsisteigusiems tose dalyvaujančiosiose valstybėse. Siekiant kuo labiau sumažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, užtikrinti supaprastinimą ir veiksmingesnį įgyvendinimą, kiekviena dalyvaujančioji valstybė turėtų stengtis sinchronizuoti savo ir bendrųjų įmonių mokėjimų tvarkaraštį, ataskaitų teikimą bei auditus ir priartinti savo išlaidų tinkamumą finansuoti prie Reglamento dėl programos „Europos horizontas“. Dalyvaujančiosiose valstybėse įsisteigę paramos gavėjai, kurie patikėjo mokėjimo veiklą bendrajai įmonei, turėtų pasirašyti vieną bendrą dotacijos susitarimą su bendrąja įmone pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“;

| (21) | atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų Europos partnerysčių sudarymo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per visą bendrųjų įmonių gyvavimo laikotarpį. Šiame kontekste privatieji partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti kaip nepiniginius įnašus bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę, pasitelkdamos savo darbo programas, nustatyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos tiems įnašams, visų pirma mažinant finansavimo normas. Tos priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Deramai pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias būtų reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys arba jį sudarantieji ar su juo susijusieji subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti itin svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, vykdant prie rinkos priartintus didelio masto demonstracinius ir pavyzdinius projektus, ir labiau prisidėti taikant mažesnes finansavimo normas. Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama įsipareigojimų iš partnerių pusės ir atvirumo pusiausvyrą. Deramai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams ar pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikytiną teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgiant į Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytus užmojus, viena iš institucionalizuotųjų Europos partnerysčių sudarymo sąlygų yra užtikrinti partnerių įnašus per visą bendrųjų įmonių gyvavimo laikotarpį. Šiame kontekste privatieji partneriai didelę savo įnašų dalį turėtų skirti kaip nepiniginius įnašus bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti. Bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę, pasitelkdamos savo darbo programas, nustatyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos tiems įnašams, visų pirma mažinant finansavimo normas. Tos priemonės turėtų būti grindžiamos konkrečiais bendrosios įmonės poreikiais ir pagrindine veikla. Deramai pagrįstais atvejais turėtų būti įmanoma nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias būtų reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės narys arba jį sudarantieji ar su juo susijusieji subjektai, orientuojantis į veiklą, kurioje bendrosios įmonės pramonės partneriai gali atlikti itin svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, vykdant prie rinkos priartintus didelio masto demonstracinius ir pavyzdinius projektus, ir labiau prisidėti taikant mažesnes finansavimo normas. Vykdomasis direktorius turėtų stebėti narių dalyvavimo lygį, kad valdyba galėtų imtis atitinkamų veiksmų, užtikrindama įsipareigojimų iš partnerių pusės ir atvirumo pusiausvyrą. Deramai pagrįstais atvejais kapitalo išlaidos, skirtos, pavyzdžiui, didelio masto demonstraciniams ar pavyzdiniams projektams, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti išlaidomis pagal taikytiną teisinę sistemą;

| (22) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 3 dalį turėtų būti įmanoma įnašus pagal programas, bendrai finansuojamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu nustatyto (ES) 2021/1058 (7) Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (8) nustatyto „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1139 (9) nustatyto Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 (10) nustatyto Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, laikyti dalyvaujančiųjų valstybių, kurios yra valstybės narės, įnašu į bendrąsias įmones su sąlyga, kad laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (11) ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų. Be to, turėtų būti įmanoma įnašus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (12) (toliau – priemonė), lėšomis laikyti valstybių narių, kurios yra dalyvaujančiosios valstybės, įnašu į bendrąsias įmones su sąlyga, kad laikomasi priemonės nuostatų ir nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(22)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 3 dalį turėtų būti įmanoma įnašus pagal programas, bendrai finansuojamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu nustatyto (ES) 2021/1058 (7) Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (8) nustatyto „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1139 (9) nustatyto Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 (10) nustatyto Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, laikyti dalyvaujančiųjų valstybių, kurios yra valstybės narės, įnašu į bendrąsias įmones su sąlyga, kad laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (11) ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų. Be to, turėtų būti įmanoma įnašus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (12) (toliau – priemonė), lėšomis laikyti valstybių narių, kurios yra dalyvaujančiosios valstybės, įnašu į bendrąsias įmones su sąlyga, kad laikomasi priemonės nuostatų ir nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų įsipareigojimų;

| (23) | vadovaujantis sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniais įnašais bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti pasidalijama vienodai. Nukrypimai nuo to principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir deramai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros jį sudarantiesiems ar su juo susijusiesiems subjektams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), tenkantys įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrosios įmonės narį sudarančiuoju ar su juo susijusiuoju subjektu. Tokiais atvejais minimali kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 % visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių narį sudarančiųjų ar su juo susijusiųjų subjektų įnašai. Pasiekus tokią narių skaičiaus kritinę masę, pagal kurią būtų galimi didesni įnašai nei 20 % nuo visų metinių administracinių išlaidų, narį sudarančiojo ar su juo susijusiojo subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti narį sudarančiųjų ar su juo susijusiųjų subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį jų įnašas būtų padidintas iki 50 % jos administracinių išlaidų; |
| --- | --- |

(23)

vadovaujantis sąžiningo įnašų pasiskirstymo tarp bendrųjų įmonių narių principu, Sąjungos ir kitų nei Sąjunga narių finansiniais įnašais bendrųjų įmonių administracinėms išlaidoms padengti turėtų būti pasidalijama vienodai. Nukrypimai nuo to principo turėtų būti svarstomi tik išimtiniais ir deramai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai dėl kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario dydžio ar narystės struktūros jį sudarantiesiems ar su juo susijusiesiems subjektams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), tenkantys įnašai būtų tokie dideli, kad jais būtų rimtai pakenkta paskatai tapti ar likti bendrosios įmonės narį sudarančiuoju ar su juo susijusiuoju subjektu. Tokiais atvejais minimali kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 % visų metinių administracinių išlaidų, o MVĮ įnašai turėtų būti gerokai mažesni nei didesnių narį sudarančiųjų ar su juo susijusiųjų subjektų įnašai. Pasiekus tokią narių skaičiaus kritinę masę, pagal kurią būtų galimi didesni įnašai nei 20 % nuo visų metinių administracinių išlaidų, narį sudarančiojo ar su juo susijusiojo subjekto metinis įnašas turėtų būti išlaikytas arba padidintas, siekiant palaipsniui padidinti kitų nei Sąjunga narių dalį bendrame įnaše metinėms bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų stengtis padidinti narį sudarančiųjų ar su juo susijusiųjų subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį jų įnašas būtų padidintas iki 50 % jos administracinių išlaidų;

| (24) | pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ reikalaujama, kad partneriai įrodytų savo ilgalaikį įsipareigojimą, be kita ko, nustatydami minimalią viešųjų ar privačiųjų investicijų dalį. Dėl to būtina, kad Sąjunga šiame reglamente identifikuotų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias šalis ar tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su asocijuotaisiais nariais, atrinktais taikant atviras ir skaidrias procedūras, visų pirma atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius ar programos „Europos horizontas“ papildomų šalių asociaciją; |
| --- | --- |

(24)

pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ reikalaujama, kad partneriai įrodytų savo ilgalaikį įsipareigojimą, be kita ko, nustatydami minimalią viešųjų ar privačiųjų investicijų dalį. Dėl to būtina, kad Sąjunga šiame reglamente identifikuotų valstybėse narėse įsikūrusius narius steigėjus, programos „Europos horizontas“ asocijuotąsias šalis ar tarptautines organizacijas. Tačiau prireikus turėtų būti įmanoma išplėsti bendrųjų įmonių narių bazę po to, kai jos yra įsteigtos su asocijuotaisiais nariais, atrinktais taikant atviras ir skaidrias procedūras, visų pirma atsižvelgiant į naujus technologinius pokyčius ar programos „Europos horizontas“ papildomų šalių asociaciją;

| (25) | teisės subjektams, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti tų bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

(25)

teisės subjektams, suinteresuotiems paremti bendrųjų įmonių tikslus savo konkrečiose mokslinių tyrimų srityse, netampant jų nariais, taip pat turėtų būti suteikta galimybė tapti tų bendrųjų įmonių prisidedančiaisiais partneriais;

| (26) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalį skiriant trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, finansinius įnašus turėtų būti atsižvelgiama į asocijuotųjų trečiųjų valstybių teisės subjektų dalyvavimo lygį. Todėl Sąjungos įnašas į bendrąsias įmones gali būti padidintas trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais, atsižvelgiant į tokių teisės subjektų dalyvavimo lygį ir su sąlyga, kad bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos įnašas, bus papildyta bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašu; |
| --- | --- |

(26)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalį skiriant trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, finansinius įnašus turėtų būti atsižvelgiama į asocijuotųjų trečiųjų valstybių teisės subjektų dalyvavimo lygį. Todėl Sąjungos įnašas į bendrąsias įmones gali būti padidintas trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais, atsižvelgiant į tokių teisės subjektų dalyvavimo lygį ir su sąlyga, kad bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos įnašas, bus papildyta bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašu;

| (27) | įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga dalyvaujančiųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu. Tapus nariu steigėju ar asocijuotuoju nariu arba vienu iš juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų, nariams sudaromos sąlygos arba tiesiogiai, arba per pramonės atstovus įgyti įtakos bendrosios įmonės valdyboje. Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl partnerystės strateginės ilgalaikės krypties ir jos metinių prioritetų. Todėl Sąjunga, dalyvaujančiosios valstybės (kai aktualu), nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt iš dalies keisdami strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias pasiūlymų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties skyrimo ir peržiūros procedūrų taisykles; |
| --- | --- |

(27)

įsteigiant bendrąją įmonę užtikrinama abipusiškai naudinga dalyvaujančiųjų narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, be kita ko, skatinant tikrumą dėl didelių biudžeto asignavimų atitinkamoms pramonės šakoms septynerių metų laikotarpiu. Tapus nariu steigėju ar asocijuotuoju nariu arba vienu iš juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų, nariams sudaromos sąlygos arba tiesiogiai, arba per pramonės atstovus įgyti įtakos bendrosios įmonės valdyboje. Valdyba yra bendrosios įmonės sprendimų priėmimo organas, kuris sprendžia dėl partnerystės strateginės ilgalaikės krypties ir jos metinių prioritetų. Todėl Sąjunga, dalyvaujančiosios valstybės (kai aktualu), nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai turėtų galėti prisidėti prie bendrosios įmonės darbotvarkės ir prioritetų nustatymo priimdami ir galbūt iš dalies keisdami strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, taip pat priimdami metinę darbo programą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taikytiną kiekvienos kvietimo srities finansavimo normą ir susijusias pasiūlymų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties skyrimo ir peržiūros procedūrų taisykles;

| (28) | tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu arba, kai tinkama, bendru įsipareigojimo raštu, kuriame būtų nurodyta bendra jų įnašų suma, įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą, nenustatinėdami sąlygų dėl savo prisijungimo. Tokie įsipareigojimo raštai turėtų būti teisiškai galiojantys visą bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri sudarytų sąlygas nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, nuolatinį bendrųjų įmonių atvirumą ir skaidrumą jų veiklos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

(28)

tikslinga, kad kiti nei Sąjunga nariai įsipareigojimo raštu arba, kai tinkama, bendru įsipareigojimo raštu, kuriame būtų nurodyta bendra jų įnašų suma, įsipareigotų įgyvendinti šį reglamentą, nenustatinėdami sąlygų dėl savo prisijungimo. Tokie įsipareigojimo raštai turėtų būti teisiškai galiojantys visą bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį ir atidžiai stebimi bendrosios įmonės ir Komisijos. Bendrosios įmonės turėtų sukurti teisinę ir organizacinę aplinką, kuri sudarytų sąlygas nariams vykdyti savo įsipareigojimus, kartu užtikrinant patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, nuolatinį bendrųjų įmonių atvirumą ir skaidrumą jų veiklos įgyvendinimo metu, visų pirma nustatant prioritetus ir dalyvaujant kvietimuose teikti pasiūlymus;

| (29) | tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas, be to, apie juos turėtų būti pranešama ir jie turėtų būti audituojami pagal konkrečiam dotacijos susitarimui taikomą mechanizmą. Tokia apskaita tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro ataskaitų dėl įnašų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o vykdomasis direktorius turėtų rengti ir viešai skelbti reguliarias ataskaitas, kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankamai patenkinama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį ir bendrųjų įmonių patrauklumą naujiems dalyviams. Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus; |
| --- | --- |

(29)

tolesnis supaprastinimas yra programos „Europos horizontas“ kertinis akmuo. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti taikomas supaprastintas partnerių, kurie nebeprivalo teikti ataskaitų dėl netinkamų finansuoti išlaidų, ataskaitų teikimo mechanizmas. Nepiniginiai įnašai veiklai turėtų būti apskaitomi tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas, be to, apie juos turėtų būti pranešama ir jie turėtų būti audituojami pagal konkrečiam dotacijos susitarimui taikomą mechanizmą. Tokia apskaita tik pagal tinkamas finansuoti išlaidas leidžia automatizuotai apskaičiuoti nepiniginius įnašus veiklai, pasitelkiant programos „Europos horizontas“ IT priemones, sumažina partnerių administracinę naštą ir padaro ataskaitų dėl įnašų teikimo mechanizmą veiksmingesnį. Bendrosios įmonės turėtų atidžiai stebėti nepiniginius įnašus veiklai, o vykdomasis direktorius turėtų rengti ir viešai skelbti reguliarias ataskaitas, kad būtų galima nustatyti, ar pažanga siekiant nepiniginių įnašų tikslų yra pakankamai patenkinama. Valdyba turėtų įvertinti narių, prisidedančių prie veiklos, pastangas ir pasiektus rezultatus, taip pat kitus veiksnius, pavyzdžiui, MVĮ dalyvavimo lygį ir bendrųjų įmonių patrauklumą naujiems dalyviams. Prireikus ji turėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų ir priemonių, atsižvelgdama į atvirumo ir skaidrumo principus;

| (30) | bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams sujungti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė turėtų neteikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau tokios veiklos sąnaudos gali būti apskaitomos kaip narių nepiniginiai įnašai papildomai veiklai, kai jomis prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir jos yra tiesiogiai susijusios su bendrosios įmonės veikla, įskaitant netiesioginių veiksmų, kuriuos finansuoja bendroji įmonė, netinkamas finansuoti išlaidas, kai tai numatyta metiniame papildomos veiklos plane. Tą ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba pademonstruojant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Atitinkamas išlaidas turėtų patvirtinti atitinkamo subjekto paskirta nepriklausoma audito įstaiga, taikant vertinimo metodą, kurį bendroji įmonė neaiškumo atveju galėtų patikrinti. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos aprėpties tiek, kiek būtina norint pasiekti pageidaujamą kryptingumą ir poveikį. Be to, bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti sprendžiama, ar, šių įnašų vertinimo tikslais, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas ar vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

(30)

bendrosios įmonės turėtų suteikti sisteminę galimybę ir paskatą kitiems nei Sąjunga nariams sujungti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su bendrosios įmonės veikla. Bendroji įmonė turėtų neteikti finansinės paramos papildomai veiklai. Tačiau tokios veiklos sąnaudos gali būti apskaitomos kaip narių nepiniginiai įnašai papildomai veiklai, kai jomis prisidedama prie bendrosios įmonės tikslų ir jos yra tiesiogiai susijusios su bendrosios įmonės veikla, įskaitant netiesioginių veiksmų, kuriuos finansuoja bendroji įmonė, netinkamas finansuoti išlaidas, kai tai numatyta metiniame papildomos veiklos plane. Tą ryšį galima nustatyti pasinaudojant netiesioginių veiksmų, finansuojamų bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų, rezultatais arba pademonstruojant didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Atitinkamas išlaidas turėtų patvirtinti atitinkamo subjekto paskirta nepriklausoma audito įstaiga, taikant vertinimo metodą, kurį bendroji įmonė neaiškumo atveju galėtų patikrinti. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkretesnės nuostatos dėl kiekvienos bendrosios įmonės papildomos veiklos aprėpties tiek, kiek būtina norint pasiekti pageidaujamą kryptingumą ir poveikį. Be to, bendrųjų įmonių valdybose turėtų būti sprendžiama, ar, šių įnašų vertinimo tikslais, būtina taikyti paprastesnius metodus, pavyzdžiui, fiksuotąsias sumas ar vieneto įkainius, kad būtų užtikrintas supaprastinimas, išlaidų efektyvumas ir tinkamas konfidencialių komercinių duomenų apsaugos lygis;

| (31) | bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai atitiktų sparčiai kintančią socialinę bei ekonominę ir technologinę aplinką, taip pat pasaulinius uždavinius. Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų subjektų ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sinergijas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokias kitas patariamojo pobūdžio užduotis, būtinas bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje, be kita ko, užtikrindamos lyčių pusiausvyrą. Tų organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų ir kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų subjektų nuomones; |
| --- | --- |

(31)

bendrųjų įmonių valdymu turėtų būti užtikrinta, kad jų sprendimų priėmimo procesai atitiktų sparčiai kintančią socialinę bei ekonominę ir technologinę aplinką, taip pat pasaulinius uždavinius. Bendrosios įmonės turėtų naudotis visų susijusių suinteresuotųjų subjektų ekspertinėmis žiniomis, konsultacijomis ir parama, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti savo užduotis ir užtikrinti sinergijas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. Todėl bendrosioms įmonėms turėtų būti suteikti įgaliojimai steigti patariamuosius organus, kurie joms teiktų ekspertų konsultacijas ir atliktų bet kokias kitas patariamojo pobūdžio užduotis, būtinas bendrųjų įmonių tikslams pasiekti. Steigdamos patariamuosius organus, bendrosios įmonės turėtų užtikrinti subalansuotą ekspertų atstovavimą bendrosios įmonės veiklos srityje, be kita ko, užtikrindamos lyčių pusiausvyrą. Tų organų teikiamos konsultacijos turėtų suteikti mokslinių perspektyvų, taip pat atskleisti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų ir kitų bendrųjų įmonių suinteresuotųjų subjektų nuomones;

| (32) | bendrosios įmonės turėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų pakankamai informuojamos apie bendrųjų įmonių veiklą, galėtų laiku teikti informaciją apie valstybėse narėse vykdomą veiklą ir turėtų galimybę prisidėti prie parengiamųjų ir sprendimų priėmimo procesų. Toks dialogas su valstybėmis narėmis yra ypač svarbus atsižvelgiant į sinergijas ir poreikį užtikrinti pastangų ir veiklos suderinimą nacionaliniu, regionų, Sąjungos ir Europos lygmenimis, kad būtų padarytas didesnis poveikis. Bendrosios įmonės, kurių veikloje valstybės narės tiesiogiai ar netiesiogiai nedalyvauja kaip narės ar narį sudarantieji subjektai, turėtų sudaryti valstybių atstovų grupę, kad bendrųjų įmonių veikla būtų suderinta su nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma politika ir veiksmais; |
| --- | --- |

(32)

bendrosios įmonės turėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų pakankamai informuojamos apie bendrųjų įmonių veiklą, galėtų laiku teikti informaciją apie valstybėse narėse vykdomą veiklą ir turėtų galimybę prisidėti prie parengiamųjų ir sprendimų priėmimo procesų. Toks dialogas su valstybėmis narėmis yra ypač svarbus atsižvelgiant į sinergijas ir poreikį užtikrinti pastangų ir veiklos suderinimą nacionaliniu, regionų, Sąjungos ir Europos lygmenimis, kad būtų padarytas didesnis poveikis. Bendrosios įmonės, kurių veikloje valstybės narės tiesiogiai ar netiesiogiai nedalyvauja kaip narės ar narį sudarantieji subjektai, turėtų sudaryti valstybių atstovų grupę, kad bendrųjų įmonių veikla būtų suderinta su nacionaliniu ir regionų lygmenimis vykdoma politika ir veiksmais;

| (33) | bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas ar jo nariai turėtų turėti galimybę teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei. Mokslinės konsultacijos turėtų būti susijusios visų pirma su metinėmis darbo programomis bei papildoma veikla ir, reikiamu mastu, visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais; |
| --- | --- |

(33)

bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę įsteigti patariamąjį organą, atliekantį mokslinę patariamąją funkciją. Tas organas ar jo nariai turėtų turėti galimybę teikti nepriklausomas mokslines konsultacijas ir paramą atitinkamai bendrajai įmonei. Mokslinės konsultacijos turėtų būti susijusios visų pirma su metinėmis darbo programomis bei papildoma veikla ir, reikiamu mastu, visais kitais bendrųjų įmonių užduočių aspektais;

| (34) | siekiant užtikrinti, kad bendrosios įmonės žinotų apie suinteresuotųjų subjektų visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomones jų atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų subjektų grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais ar konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros viešiesiems ir privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant organizuotas interesų grupes ir tarptautines interesų grupes iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ar kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės veiklos srityje; |
| --- | --- |

(34)

siekiant užtikrinti, kad bendrosios įmonės žinotų apie suinteresuotųjų subjektų visoje vertės grandinėje pozicijas ir nuomones jų atitinkamose srityse, bendrosios įmonės turėtų turėti galimybę sudaryti savo atitinkamas patariamąsias suinteresuotųjų subjektų grupes, su kuriomis galėtų konsultuotis horizontaliaisiais ar konkrečiais klausimais, atsižvelgiant į kiekvienos bendrosios įmonės poreikius. Tokios grupės turėtų būti atviros viešiesiems ir privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant organizuotas interesų grupes ir tarptautines interesų grupes iš valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ar kitų valstybių, veikiančių bendrosios įmonės veiklos srityje;

| (35) | bendrosios įmonės turėtų veikti atvirai ir skaidriai, reguliariai ir laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir populiarindamos savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, plačiojoje visuomenėje. Tai apima, laikantis konfidencialumo taisyklių, laiku teikiamą pagal valstybes suskirstytą informaciją apie paraišką ir dalyvavimą netiesioginiuose bendrosios įmonės finansuojamuose veiksmuose, apie kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus vertinimo rezultatus ir projekto įgyvendinimą, apie sinergijas su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis bei kitomis Europos partnerystėmis, apie papildomą veiklą, apie įsipareigotus bei faktiškai suteiktus finansinius bei nepiniginius įnašus, apie bendrosios įmonės biudžeto vykdymą ir apie ryšį tarp bendrosios įmonės tikslų ir nepiniginių įnašų papildomai veiklai; |
| --- | --- |

(35)

bendrosios įmonės turėtų veikti atvirai ir skaidriai, reguliariai ir laiku teikdamos visą svarbią informaciją savo atitinkamiems organams ir populiarindamos savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, plačiojoje visuomenėje. Tai apima, laikantis konfidencialumo taisyklių, laiku teikiamą pagal valstybes suskirstytą informaciją apie paraišką ir dalyvavimą netiesioginiuose bendrosios įmonės finansuojamuose veiksmuose, apie kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus vertinimo rezultatus ir projekto įgyvendinimą, apie sinergijas su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis bei kitomis Europos partnerystėmis, apie papildomą veiklą, apie įsipareigotus bei faktiškai suteiktus finansinius bei nepiniginius įnašus, apie bendrosios įmonės biudžeto vykdymą ir apie ryšį tarp bendrosios įmonės tikslų ir nepiniginių įnašų papildomai veiklai;

| (36) | bendrosios įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas efektyvumas ir užtikrinamas supaprastinimas. Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (13) 71 straipsnio; |
| --- | --- |

(36)

bendrosios įmonės turėtų būti įgyvendinamos taikant struktūrą ir taisykles, kuriomis didinamas efektyvumas ir užtikrinamas supaprastinimas. Tuo tikslu bendrosios įmonės turėtų patvirtinti jų poreikius atitinkančias finansines taisykles, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (13) 71 straipsnio;

| (37) | bendrųjų įmonių įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas kriterijais, nustatytais institucionalizuotosioms Europos partnerystėms Reglamente dėl programos „Europos horizontas“. Jis turėtų būti remiamas naudojant Komisijos valdomas elektronines priemones. Informacija, susijusi su bendrųjų įmonių finansuojamais netiesioginiais veiksmais, įskaitant rezultatus, yra labai svarbi Sąjungos politikos ar programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais. Todėl bendrosios įmonės turėtų užtikrinti, kad Sąjungos institucijos ir Sąjungos įstaigos, organai ar agentūros galėtų susipažinti su visa informacija, susijusia su jų finansuojamais netiesioginiais veiksmais, įskaitant netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų įnašus ir rezultatus. Tokios teisės susipažinti su informacija turėtų būti suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui ir laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių. Sąjungos institucijų ir Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų darbuotojams turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su šia informacija, laikantis tinkamų IT saugumo ir informacijos saugumo standartų ir būtinumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

(37)

bendrųjų įmonių įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas kriterijais, nustatytais institucionalizuotosioms Europos partnerystėms Reglamente dėl programos „Europos horizontas“. Jis turėtų būti remiamas naudojant Komisijos valdomas elektronines priemones. Informacija, susijusi su bendrųjų įmonių finansuojamais netiesioginiais veiksmais, įskaitant rezultatus, yra labai svarbi Sąjungos politikos ar programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais. Todėl bendrosios įmonės turėtų užtikrinti, kad Sąjungos institucijos ir Sąjungos įstaigos, organai ar agentūros galėtų susipažinti su visa informacija, susijusia su jų finansuojamais netiesioginiais veiksmais, įskaitant netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų įnašus ir rezultatus. Tokios teisės susipažinti su informacija turėtų būti suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui ir laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių. Sąjungos institucijų ir Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų darbuotojams turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su šia informacija, laikantis tinkamų IT saugumo ir informacijos saugumo standartų ir būtinumo bei proporcingumo principų;

| (38) | dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles. Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti tų taisyklių nuoseklų taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį galima nesutikti, kad rezultatų nuosavybės teisės būtų perduotos, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 40 straipsnio 4 dalyje, reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę srityse, kuriose veikia atitinkamos bendrosios įmonės; |
| --- | --- |

(38)

dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos bendrosios įmonės finansuoja pagal programą „Europos horizontas“, turėtų atitikti Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ nustatytas taisykles. Bendrosios įmonės turėtų užtikrinti tų taisyklių nuoseklų taikymą, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis priemonėmis. Bendrosios įmonės turėtų naudotis Komisijos parengtu įmonių pavyzdiniu dotacijos susitarimu. Kalbant apie laikotarpį, per kurį galima nesutikti, kad rezultatų nuosavybės teisės būtų perduotos, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 40 straipsnio 4 dalyje, reikėtų atsižvelgti į inovacijų ciklų trukmę srityse, kuriose veikia atitinkamos bendrosios įmonės;

| (39) | vienas pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos mokslinę ir technologinę lyderystę. Be to, atsigavimas po COVID-19 atskleidžia, kad reikia investuoti į bazines technologijas, kaip antai 5G, dirbtinis intelektas (DI), debesija, kibernetinis saugumas bei žaliosios technologijos, ir užtikrinti, kad tos technologijos Sąjungoje būtų vertingos. Bendrosios įmonės turėtų padėti skatinti atvirąjį mokslą pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsnius. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atliks visų dalyvių gauti rezultatai, ir visi dalyviai, net ir tie, kurie negavo Sąjungos finansavimo, gaus naudos iš Sąjungos finansavimo dėl projektu sukurtų rezultatų ir prieigos prie teisių. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė nesutikti, kad rezultatų nuosavybės teisės būtų perduotos arba kad būtų suteiktos su rezultatais susijusios išimtinės licencijos, turėtų būti taikoma ir tiems dalyviams, kurie negavo Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise nesutikti bei laikydamasi proporcingumo principo, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių apsaugos pusiausvyrą, kiek tai susiję su Sąjungos finansavimo negavusių dalyvių rezultatais, atsižvelgdama į tai, kad tie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmui, kurio rezultatai buvo sukurti; |
| --- | --- |

(39)

vienas pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų – skatinti Sąjungos ekonominius pajėgumus, visų pirma jos mokslinę ir technologinę lyderystę. Be to, atsigavimas po COVID-19 atskleidžia, kad reikia investuoti į bazines technologijas, kaip antai 5G, dirbtinis intelektas (DI), debesija, kibernetinis saugumas bei žaliosios technologijos, ir užtikrinti, kad tos technologijos Sąjungoje būtų vertingos. Bendrosios įmonės turėtų padėti skatinti atvirąjį mokslą pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsnius. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atliks visų dalyvių gauti rezultatai, ir visi dalyviai, net ir tie, kurie negavo Sąjungos finansavimo, gaus naudos iš Sąjungos finansavimo dėl projektu sukurtų rezultatų ir prieigos prie teisių. Todėl, siekiant apsaugoti Sąjungos interesus, bendrųjų įmonių teisė nesutikti, kad rezultatų nuosavybės teisės būtų perduotos arba kad būtų suteiktos su rezultatais susijusios išimtinės licencijos, turėtų būti taikoma ir tiems dalyviams, kurie negavo Sąjungos finansavimo. Naudodamasi šia teise nesutikti bei laikydamasi proporcingumo principo, bendroji įmonė turėtų užtikrinti tinkamą Sąjungos interesų ir pagrindinių teisių apsaugos pusiausvyrą, kiek tai susiję su Sąjungos finansavimo negavusių dalyvių rezultatais, atsižvelgdama į tai, kad tie dalyviai negavo jokio Sąjungos finansavimo veiksmui, kurio rezultatai buvo sukurti;

| (40) | Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046; |
| --- | --- |

(40)

Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046;

| (41) | supaprastinimo tikslais visoms šalims turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Sąjungos lėšų gavėjų pagal šį reglamentą auditai turėtų būti atliekami laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ ir kitų atitinkamų Sąjungos finansavimo programų; |
| --- | --- |

(41)

supaprastinimo tikslais visoms šalims turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Sąjungos lėšų gavėjų pagal šį reglamentą auditai turėtų būti atliekami laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ ir kitų atitinkamų Sąjungos finansavimo programų;

| (42) | Sąjungos ir kitų bendrųjų įmonių narių finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, administracines ir finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Atsižvelgiant į kai kurių bendrųjų įmonių vykdomų veiksmų ypatingą pobūdį, dėl kurio jie turi būti vykdomi etapais per kelerius metus, turėtų būti įmanoma Komisijos ir atitinkamos bendrosios įmonės daugiamečius biudžetinius įsipareigojimus padalyti į metines dalis. Šiuo atžvilgiu Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, Europos geležinkelių bendrosios įmonės ir Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines dalis. Iki 2024 m. gruodžio 31 d. bendra tų biudžetinių įsipareigojimų suma turėtų neviršyti 50 % atitinkamo maksimalaus Sąjungos įnašo. Nuo 2025 m. sausio 1 d. bent 20 % viso likusių metų biudžeto turėtų būti nedengiama metinėmis dalimis; |
| --- | --- |

(42)

Sąjungos ir kitų bendrųjų įmonių narių finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, administracines ir finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046. Atsižvelgiant į kai kurių bendrųjų įmonių vykdomų veiksmų ypatingą pobūdį, dėl kurio jie turi būti vykdomi etapais per kelerius metus, turėtų būti įmanoma Komisijos ir atitinkamos bendrosios įmonės daugiamečius biudžetinius įsipareigojimus padalyti į metines dalis. Šiuo atžvilgiu Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, Europos geležinkelių bendrosios įmonės ir Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines dalis. Iki 2024 m. gruodžio 31 d. bendra tų biudžetinių įsipareigojimų suma turėtų neviršyti 50 % atitinkamo maksimalaus Sąjungos įnašo. Nuo 2025 m. sausio 1 d. bent 20 % viso likusių metų biudžeto turėtų būti nedengiama metinėmis dalimis;

| (43) | atsižvelgiant į bendrųjų įmonių ypatingą pobūdį ir dabartinį statusą, joms ir toliau turėtų būti taikomas atskiras biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Sąskaitų ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo auditą turėtų vykdyti Audito Rūmai; |
| --- | --- |

(43)

atsižvelgiant į bendrųjų įmonių ypatingą pobūdį ir dabartinį statusą, joms ir toliau turėtų būti taikomas atskiras biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Sąskaitų ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo auditą turėtų vykdyti Audito Rūmai;

| (44) | pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus gyvavimo ciklo principo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui, kuris baigiasi 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai. Bendrosios įmonės turėtų būti finansuojamos Sąjungos programų, vykdomų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (toliau – 2021–2027 m. DFP), lėšomis. Deramai pagrįstais atvejais, susijusiais su turimu likusiu biudžetu pagal 2021–2027 m. DFP, bendrosios įmonės turėtų galėti skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(44)

pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 2 dalies c punktą bendrosios įmonės turėtų laikytis aiškaus gyvavimo ciklo principo. Siekiant tinkamai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, bendrosios įmonės turėtų būti steigiamos laikotarpiui, kuris baigiasi 2031 m. gruodžio 31 d., kad jos galėtų vykdyti savo įsipareigojimus dėl dotacijų įgyvendinimo, kol bus užbaigti paskutiniai pradėti netiesioginiai veiksmai. Bendrosios įmonės turėtų būti finansuojamos Sąjungos programų, vykdomų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (toliau – 2021–2027 m. DFP), lėšomis. Deramai pagrįstais atvejais, susijusiais su turimu likusiu biudžetu pagal 2021–2027 m. DFP, bendrosios įmonės turėtų galėti skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.;

| (45) | atsižvelgiant į Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“, kuris grindžiamas 2018 m. spalio 11 d. Komisijos komunikatu „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“, 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatu „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatu „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ ir 2020 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatu „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“, Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ, regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralaus poveikio klimatui, žiediškesniu bei tvaresniu sektoriumi ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų bei mineralinių išteklių ir paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų bei biomasės, užtikrindama tvarumą ir žiediškumu grindžiamas inovacijas. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius bei šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriuose retai vyksta pramonės plėtra; |
| --- | --- |

(45)

atsižvelgiant į Komisijos prioritetą „Europos žaliasis kursas“, kuris grindžiamas 2018 m. spalio 11 d. Komisijos komunikatu „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“, 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatu „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatu „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ ir 2020 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatu „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“, Europos biožaliavinės ekonomikos sektorius, įskaitant MVĮ, regionus ir pirminius gamintojus, turėtų tapti neutralaus poveikio klimatui, žiediškesniu bei tvaresniu sektoriumi ir kartu išlikti konkurencingas pasaulio mastu. Stipri, efektyviai išteklius naudojanti ir konkurencinga biožaliavinės ekonomikos inovacijų ekosistema gali sumažinti priklausomybę nuo neatsinaujinančiųjų iškastinių žaliavų bei mineralinių išteklių ir paspartinti jų pakeitimą. Ji gali kurti atsinaujinančiuosius biožaliavinius produktus, medžiagas, procesus ir maisto medžiagas iš atliekų bei biomasės, užtikrindama tvarumą ir žiediškumu grindžiamas inovacijas. Tokia ekosistema taip pat gali kurti vertę iš vietos žaliavų, įskaitant atliekas, likučius bei šalutinius srautus, kad visoje Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos, skatinamas ekonomikos augimas ir vystymasis ne tik miestuose, bet ir kaimo bei pakrančių teritorijose, kuriose gaminama biomasė ir kurios dažnai yra periferiniai regionai, kuriuose retai vyksta pramonės plėtra;

| (46) | pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tausiam išteklių naudojimui, visų pirma daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos sektoriuose, visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 tvirtos rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, kuri yra pagrįsta ankstesnės iniciatyvos pasiekimais ir kuria šalinami jos trūkumai. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti įvairesnius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pirminį sektorių (t. y. žemės ūkį, akvakultūrą, žvejybą ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų. Kad ta bendroji įmonė pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus ir planetos išgales; |
| --- | --- |

(46)

pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigta Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė daugiausia dėmesio skyrė tausiam išteklių naudojimui, visų pirma daug išteklių naudojančiuose ir didelį poveikį darančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio, tekstilės gamybos ir statybos sektoriuose, visų pirma orientuodamasi į vietos veiklos vykdytojus, gamintojus, jėgaines ir gamyklas. 2017 m. spalio mėn. paskelbtame tarpiniame vertinime pateiktos 34 tvirtos rekomendacijos, atspindėtos šiuo reglamentu įsteigtos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekte. Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra ne tiesioginis Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės pratęsimas, o veikiau programa, kuri yra pagrįsta ankstesnės iniciatyvos pasiekimais ir kuria šalinami jos trūkumai. Vadovaujantis rekomendacijomis, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų apimti įvairesnius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pirminį sektorių (t. y. žemės ūkį, akvakultūrą, žvejybą ir miškininkystę), taip pat atliekų, likučių ir šalutinių srautų tiekėjus, regionines valdžios institucijas ir investuotojus, kad būtų išvengta rinkos nepakankamumo ir netvarių biožaliavinės ekonomikos procesų. Kad ta bendroji įmonė pasiektų savo tikslus, ji turėtų finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka žiediškumo, tvarumo principus ir planetos išgales;

| (47) | Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti tuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačiąsias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų subjektų atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su nuolatine valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį; |
| --- | --- |

(47)

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė turėtų sudaryti įgyvendinimo grupes, kurios turėtų atlikti patariamųjų organų funkciją ir aktyviai dalyvauti strateginėse diskusijose, kuriomis nustatoma partnerystės darbotvarkė. Labai svarbu įtraukti tuos patariamuosius organus į valdymo struktūrą, siekiant užtikrinti platesnio masto dalyvavimą ir didesnes privačiąsias investicijas žiedinės biožaliavinės ekonomikos sektoriuje. Įgyvendinimo grupės visų pirma turėtų remti strateginius valdybos posėdžius, kuriuose pramonės lyderiai ir suinteresuotųjų subjektų atstovai kartu su aukšto lygio Komisijos atstovais susitinka su nuolatine valdyba, kad aptartų ir nustatytų strateginę partnerystės kryptį;

| (48) | pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie Europos žaliojo kurso ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (14) (toliau – Europos klimato teisės aktas) plataus užmojo poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, laikantis pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją priimto Paryžiaus susitarimo (15). Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus bei didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru; |
| --- | --- |

(48)

pagrindinis Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslas turėtų būti prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, paspartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, taip reikšmingai prisidedant prie Europos žaliojo kurso ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (14) (toliau – Europos klimato teisės aktas) plataus užmojo poveikio aplinkai mažinimo tikslų, t. y. ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, laikantis pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją priimto Paryžiaus susitarimo (15). Šį tikslą galima pasiekti tik spartinant ir optimizuojant aeronautikos mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus bei didinant Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulyje. Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti, kad švaresnė aviacija išliktų saugi, patikima ir veiksminga keleiviams ir kroviniams gabenti oru;

| (49) | Netaršios aviacijos bendroji įmonė remiasi bendrųjų įmonių „Švarus dangus“ ir „Švarus dangaus 2“ patirtimi. Naujoji Europos partnerystė turėtų būti platesnio užmojo – ja daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama proveržio demonstracinių projektų rengimui. Vadovaujantis bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“ tarpinio vertinimo išvadomis, naująja iniciatyva turėtų būtų užtikrinama, kad kiekvienas demonstracinis projektas būtų kritiškai svarbus tolesnių orlaivių programų rengimui, siekiant užtikrinti, kad sukurtos technologijos iš tiesų būtų įdiegtos kuo greičiau, nes tai yra vienas iš pagrindinių prioritetų. Todėl naujoji bendroji įmonė daugiausia dėmesio turėtų skirti tam, kad būtų didinamas jos atskirų naudojimo tikslų matomumas ir stiprinami bendrosios įmonės stebėsenos, valdymo ir atskaitomybės pajėgumai, siekiant atspindėti mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų, kurių reikia, kad Europos partnerystė pasiektų savo tikslus, sudėtingumą; |
| --- | --- |

(49)

Netaršios aviacijos bendroji įmonė remiasi bendrųjų įmonių „Švarus dangus“ ir „Švarus dangaus 2“ patirtimi. Naujoji Europos partnerystė turėtų būti platesnio užmojo – ja daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama proveržio demonstracinių projektų rengimui. Vadovaujantis bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“ tarpinio vertinimo išvadomis, naująja iniciatyva turėtų būtų užtikrinama, kad kiekvienas demonstracinis projektas būtų kritiškai svarbus tolesnių orlaivių programų rengimui, siekiant užtikrinti, kad sukurtos technologijos iš tiesų būtų įdiegtos kuo greičiau, nes tai yra vienas iš pagrindinių prioritetų. Todėl naujoji bendroji įmonė daugiausia dėmesio turėtų skirti tam, kad būtų didinamas jos atskirų naudojimo tikslų matomumas ir stiprinami bendrosios įmonės stebėsenos, valdymo ir atskaitomybės pajėgumai, siekiant atspindėti mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų, kurių reikia, kad Europos partnerystė pasiektų savo tikslus, sudėtingumą;

| (50) | Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų būti grindžiama tvirta Europos aviacijos pramonės lyderyste ir įvairių narių baze, sutelkiant įvairius visos Europos suinteresuotuosius subjektus ir idėjas. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė kvietimą teikti idėjas ir potencialiems nariams skirtą kvietimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo ir būsimų kvietimų rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę; |
| --- | --- |

(50)

Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų būti grindžiama tvirta Europos aviacijos pramonės lyderyste ir įvairių narių baze, sutelkiant įvairius visos Europos suinteresuotuosius subjektus ir idėjas. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė kvietimą teikti idėjas ir potencialiems nariams skirtą kvietimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo ir būsimų kvietimų rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę;

| (51) | siekdamos kuo labiau padidinti ir paspartinti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ir Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos poveikį veiksmingam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir aviacijos pramonės skaitmeninimui, vykdydamos Europos partnerystės veiklą tos bendrosios įmonės turėtų siekti glaudaus bendradarbiavimo su Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (toliau – EASA), užtikrindamos ankstyvą keitimąsi žiniomis apie sukurtas naujas technologijas. Tas bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant paspartinti įsisavinimą rinkoje, sudarant palankesnes sąlygas pagamintų produktų ir suteiktų paslaugų sertifikavimo procesui, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 (16); |
| --- | --- |

(51)

siekdamos kuo labiau padidinti ir paspartinti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ir Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos poveikį veiksmingam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir aviacijos pramonės skaitmeninimui, vykdydamos Europos partnerystės veiklą tos bendrosios įmonės turėtų siekti glaudaus bendradarbiavimo su Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (toliau – EASA), užtikrindamos ankstyvą keitimąsi žiniomis apie sukurtas naujas technologijas. Tas bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant paspartinti įsisavinimą rinkoje, sudarant palankesnes sąlygas pagamintų produktų ir suteiktų paslaugų sertifikavimo procesui, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 (16);

| (52) | siekiant kuo didesnių Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens programų sinergijų, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės valstybių atstovų grupės nariai turėtų išnagrinėti galimybes nacionaliniu lygmeniu teikti finansinę paramą puikiems pasiūlymams, kurie nebuvo atrinkti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės finansavimui gauti dėl pernelyg didelio paraiškų skaičiaus; |
| --- | --- |

(52)

siekiant kuo didesnių Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens programų sinergijų, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės valstybių atstovų grupės nariai turėtų išnagrinėti galimybes nacionaliniu lygmeniu teikti finansinę paramą puikiems pasiūlymams, kurie nebuvo atrinkti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės finansavimui gauti dėl pernelyg didelio paraiškų skaičiaus;

| (53) | Europa susiduria su iššūkiu – jai teks imtis vadovaujamo vaidmens spartinant naujos kartos orlaivių aplinkosauginę transformaciją ir įtraukiant į oro transporto verslo modelį visuomenei tenkančias išlaidas, patiriamas dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kartu toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams pasaulinėje rinkoje. Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse; |
| --- | --- |

(53)

Europa susiduria su iššūkiu – jai teks imtis vadovaujamo vaidmens spartinant naujos kartos orlaivių aplinkosauginę transformaciją ir įtraukiant į oro transporto verslo modelį visuomenei tenkančias išlaidas, patiriamas dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kartu toliau užtikrinant vienodas sąlygas Europos produktams pasaulinėje rinkoje. Todėl Netaršios aviacijos bendroji įmonė turėtų remti Europos atstovų pastangas tarptautinio standartizavimo ir tarptautinės teisėkūros srityse;

| (54) | susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas) 21-osios šalių konferencijos (COP 21) metu. Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje ne vėliau kaip 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyviuosius degalus ir energijos kaupimą. Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatuose „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ ir „Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas: ES energetikos sistemos integravimo strategija“, taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų visus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų nustatyti technologijų poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje, atitinkamuose sektoriuose padedant mažinti esamą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Švariojo vandenilio bendroji įmonė gali sudaryti sąlygas tam, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTI) rezultatais būtų pasinaudota investavimo sistemose, pavyzdžiui, Europos švariojo vandenilio aljanse, taip pat vykdant bendriems Europos interesams svarbius projektus (toliau – BEISP) vandenilio srityje; |
| --- | --- |

(54)

susidomėjimas vandeniliu per pastaruosius penkerius metus labai išaugo, visoms valstybėms narėms pasirašius ir ratifikavus Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas) 21-osios šalių konferencijos (COP 21) metu. Europos žaliuoju kursu siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje ne vėliau kaip 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Prioritetinės sritys apima švarųjį vandenilį, kuro elementus, kitus alternatyviuosius degalus ir energijos kaupimą. Daug dėmesio vandeniliui skiriama 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatuose „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ ir „Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas: ES energetikos sistemos integravimo strategija“, taip pat siekiant sukurti Europos švariojo vandenilio aljansą, kuris suvienytų visus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų nustatyti technologijų poreikiai, investavimo galimybės ir reguliavimo kliūtys, trukdančios sukurti švariojo vandenilio ekosistemą Sąjungoje, atitinkamuose sektoriuose padedant mažinti esamą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Švariojo vandenilio bendroji įmonė gali sudaryti sąlygas tam, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTI) rezultatais būtų pasinaudota investavimo sistemose, pavyzdžiui, Europos švariojo vandenilio aljanse, taip pat vykdant bendriems Europos interesams svarbius projektus (toliau – BEISP) vandenilio srityje;

| (55) | nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (t. y. KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal Septintąją bendrąją programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (17), ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiaujamuosius projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos, transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik, jeigu tuo pačiu metu bus didinamas Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ, konkurencingumas; |
| --- | --- |

(55)

nuo 2008 m. remiama speciali su vandenilio panaudojimu susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, daugiausia pasitelkiant kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones (t. y. KEV bendrąją įmonę ir 2 KEV bendrąją įmonę) pagal Septintąją bendrąją programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (17), ir programą „Horizontas 2020“, taip pat tradicinius bendradarbiaujamuosius projektus, apimančius visus vandenilio vertės grandinės etapus ir (arba) sritis. Švariojo vandenilio bendroji įmonė turėtų stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinius pajėgumus, kad paspartintų rinkai paruoštų pažangiųjų švariojo vandenilio taikomųjų programų kūrimą ir tobulinimą energetikos, transporto, statybos ir pramoninio galutinio naudojimo srityse. Tai bus įmanoma tik, jeigu tuo pačiu metu bus didinamas Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės, visų pirma MVĮ, konkurencingumas;

| (56) | siekiant Švariojo vandenilio bendrosios įmonės mokslinių tikslų, visiems sektoriams, susijusiems su vandenilio ekonomika, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti rengiant ir įgyvendinant jos strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. Švariojo vandenilio bendrajai įmonei vykdant veiksmus turėtų būti atsižvelgiama į perversmines technologijų trajektorijas, alternatyvias pagrindinėms technologijoms. Turėtų dalyvauti viešasis sektorius, ypač regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, pastarosioms būnant atsakingoms už klimato politikos ir priemonių, susijusių su rinkos mechanizmais, kūrimą, siekiant užpildyti spragas tarp paruoštų rinkai technologijų plėtros ir plataus masto diegimo; |
| --- | --- |

(56)

siekiant Švariojo vandenilio bendrosios įmonės mokslinių tikslų, visiems sektoriams, susijusiems su vandenilio ekonomika, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti rengiant ir įgyvendinant jos strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. Švariojo vandenilio bendrajai įmonei vykdant veiksmus turėtų būti atsižvelgiama į perversmines technologijų trajektorijas, alternatyvias pagrindinėms technologijoms. Turėtų dalyvauti viešasis sektorius, ypač regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, pastarosioms būnant atsakingoms už klimato politikos ir priemonių, susijusių su rinkos mechanizmais, kūrimą, siekiant užpildyti spragas tarp paruoštų rinkai technologijų plėtros ir plataus masto diegimo;

| (57) | Švariojo vandenilio bendroji įmonė apima mokslinių tyrimų bendruomenę, kuri yra asociacijos „Hydrogen Europe Research“ narė, todėl įstaiga, teikianti mokslines konsultacijas, neturėtų būti steigiama; |
| --- | --- |

(57)

Švariojo vandenilio bendroji įmonė apima mokslinių tyrimų bendruomenę, kuri yra asociacijos „Hydrogen Europe Research“ narė, todėl įstaiga, teikianti mokslines konsultacijas, neturėtų būti steigiama;

| (58) | kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras arba energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad vykdant Švariojo vandenilio partnerystę būtų užmegztas struktūrinis bendradarbiavimas su daugeliu kitų Europos partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo tikslais. Švariojo vandenilio Europos partnerystė turėtų sąveikauti visų pirma su Europos partnerystėmis, susijusiomis su nulinės taršos kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliais, netaršia aviacija, planetai skirtais procesais ir švariuoju plienu. Tuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas tų partnerysčių bendradarbiavimas ir sinergijos vandenilio srityje. Švariojo vandenilio bendroji įmonė būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas; |
| --- | --- |

(58)

kadangi vandenilis gali būti naudojamas kaip kuras arba energijai nešti ir kaupti, labai svarbu, kad vykdant Švariojo vandenilio partnerystę būtų užmegztas struktūrinis bendradarbiavimas su daugeliu kitų Europos partnerysčių, visų pirma galutinio naudojimo tikslais. Švariojo vandenilio Europos partnerystė turėtų sąveikauti visų pirma su Europos partnerystėmis, susijusiomis su nulinės taršos kelių ir vandens transportu, Europos geležinkeliais, netaršia aviacija, planetai skirtais procesais ir švariuoju plienu. Tuo tikslu turėtų būti sukurta valdybai atskaitinga struktūra, kad būtų užtikrintas tų partnerysčių bendradarbiavimas ir sinergijos vandenilio srityje. Švariojo vandenilio bendroji įmonė būtų vienintelė partnerystė, skirta vandenilio gamybos technologijų klausimui spręsti. Bendradarbiaujant su galutinio naudojimo partnerystėmis visų pirma turėtų būti siekiama pademonstruoti technologiją ir bendrai apibrėžti specifikacijas;

| (59) | geležinkeliai yra Europos bendros transporto erdvės (angl. Single European Transport Area, SETA) dalis, taigi, vienas iš pagrindinių Sąjungos ilgalaikės darnaus vystymosi strategijos politikos elementų. Kalbant apie ekonominį dydį, tiesioginė Europos geležinkelių sektoriaus bendroji pridėtinė vertė yra 69 mlrd. EUR, o netiesioginė vertė siekia 80 mlrd. EUR. Geležinkelių sektoriuje yra tiesiogiai įdarbinta 1,3 mln. asmenų, netiesiogiai – daugiau kaip 1 mln.; |
| --- | --- |

(59)

geležinkeliai yra Europos bendros transporto erdvės (angl. Single European Transport Area, SETA) dalis, taigi, vienas iš pagrindinių Sąjungos ilgalaikės darnaus vystymosi strategijos politikos elementų. Kalbant apie ekonominį dydį, tiesioginė Europos geležinkelių sektoriaus bendroji pridėtinė vertė yra 69 mlrd. EUR, o netiesioginė vertė siekia 80 mlrd. EUR. Geležinkelių sektoriuje yra tiesiogiai įdarbinta 1,3 mln. asmenų, netiesiogiai – daugiau kaip 1 mln.;

| (60) | 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą bei gerinti sujungiamumą, jos turi potencialą tai daryti. Todėl visas transportas – kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas – turėtų padėti ne vėliau kaip 2050 m. 90 % sumažinti išmetamą transporto teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 % šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais; |
| --- | --- |

(60)

2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pabrėžiama, kad darnaus ir išmaniojo judumo pramonėms šakoms, pavyzdžiui, geležinkelių pramonei, tenka atsakomybė skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti Europos pramonės konkurencingumą bei gerinti sujungiamumą, jos turi potencialą tai daryti. Todėl visas transportas – kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens transportas – turėtų padėti ne vėliau kaip 2050 m. 90 % sumažinti išmetamą transporto teršalų kiekį. Didelė dalis iš 75 % šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais;

| (61) | 2014 m. įsteigtos bendrosios įmonės „Shift2Rail“ tikslas – valdyti ankstesnės iniciatyvos „Shift2Rail“ mokslinių tyrimų, plėtros ir tvirtinimo veiklą sujungiant jos narių suteiktą viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą ir pasinaudojant vidaus bei išorės techniniais ištekliais. Ji nustatė naujas visos geležinkelių sektoriaus vertės grandinės suinteresuotųjų subjektų ir tradiciniam geležinkelių sektoriui nepriklausančių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo formas, kurios yra suderinamos su konkurencijos taisyklėmis, ir pasinaudojo Europos Sąjungos geležinkelių agentūros patirtimi ir ekspertinėmis žiniomis su sąveikumu ir sauga susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

(61)

2014 m. įsteigtos bendrosios įmonės „Shift2Rail“ tikslas – valdyti ankstesnės iniciatyvos „Shift2Rail“ mokslinių tyrimų, plėtros ir tvirtinimo veiklą sujungiant jos narių suteiktą viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą ir pasinaudojant vidaus bei išorės techniniais ištekliais. Ji nustatė naujas visos geležinkelių sektoriaus vertės grandinės suinteresuotųjų subjektų ir tradiciniam geležinkelių sektoriui nepriklausančių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo formas, kurios yra suderinamos su konkurencijos taisyklėmis, ir pasinaudojo Europos Sąjungos geležinkelių agentūros patirtimi ir ekspertinėmis žiniomis su sąveikumu ir sauga susijusiais klausimais;

| (62) | Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą, pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas, siekiant, kad projektai ir inovacijos būtų greičiau diegiami ir panaudojami. Tuo tikslu turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti jų pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas, ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos architektūra, kuria dalijasi sektorius, koordinuojant veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra; |
| --- | --- |

(62)

Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslas turėtų būti sukurti didelio pajėgumo integruotą Europos geležinkelių tinklą, pašalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiško integravimo sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą ir paslaugas, siekiant, kad projektai ir inovacijos būtų greičiau diegiami ir panaudojami. Tuo tikslu turėtų būti išnaudotas didžiulis skaitmeninimo ir automatizavimo potencialas, kad būtų sumažintos geležinkelių sąnaudos, sustiprinti jų pajėgumai ir padidintas jų lankstumas bei patikimumas, ir tai turėtų būti grindžiama tvirta pavyzdine funkcine sistemos architektūra, kuria dalijasi sektorius, koordinuojant veiksmus su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra;

| (63) | Europos geležinkelių bendroji įmonė savo pagrindiniame plane turėtų apibrėžti savo prioritetinę mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, taip pat bendrą sistemos architektūrą ir suderintą požiūrį į veiklą, įskaitant didelio masto demonstracinę veiklą ir pavyzdines sritis, kurių reikia siekiant paspartinti integruotų, sąveikių ir standartizuotų technologinių inovacijų, būtinų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, skverbimąsi; |
| --- | --- |

(63)

Europos geležinkelių bendroji įmonė savo pagrindiniame plane turėtų apibrėžti savo prioritetinę mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, taip pat bendrą sistemos architektūrą ir suderintą požiūrį į veiklą, įskaitant didelio masto demonstracinę veiklą ir pavyzdines sritis, kurių reikia siekiant paspartinti integruotų, sąveikių ir standartizuotų technologinių inovacijų, būtinų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, skverbimąsi;

| (64) | geležinkeliai yra sudėtinga sistema, kurioje infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės (traukinių operatoriai) ir atitinkama jų įranga (infrastruktūra ir riedmenys) yra labai glaudžiai susiję. Neįmanoma diegti inovacijų neturint bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramstis, kuris rinks atitinkamų suinteresuotųjų subjektų nuomones tiek bendrojoje įmonėje, tiek už jos ribų, turėtų sudaryti sąlygas sektoriui orientuotis į vieną bendrą veiklos koncepciją ir sistemos architektūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurie yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Jis turėtų suteikti bendrą pagrindą užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius, dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Sistemos ramsčio rezultatai turėtų padėti užtikrinti viso geležinkelių tinklo, įskaitant TEN-T pagrindinį ir visuotinį tinklą, ir pagrindinių linijų bei regioninių linijų, neįtrauktų į TEN-T, sąveikumą. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos architektūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą; |
| --- | --- |

(64)

geležinkeliai yra sudėtinga sistema, kurioje infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės (traukinių operatoriai) ir atitinkama jų įranga (infrastruktūra ir riedmenys) yra labai glaudžiai susiję. Neįmanoma diegti inovacijų neturint bendrų specifikacijų ir strategijos visoje geležinkelių sistemoje. Todėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sistemos ramstis, kuris rinks atitinkamų suinteresuotųjų subjektų nuomones tiek bendrojoje įmonėje, tiek už jos ribų, turėtų sudaryti sąlygas sektoriui orientuotis į vieną bendrą veiklos koncepciją ir sistemos architektūrą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, kurie yra geležinkelių sistemos veiklos pagrindas, apibrėžimą. Jis turėtų suteikti bendrą pagrindą užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų orientuoti į klientų reikalavimus ir veiklos poreikius, dėl kurių bendrai sutariama, taip pat bendrus klientų reikalavimus ir veiklos poreikius. Sistemos ramsčio rezultatai turėtų padėti užtikrinti viso geležinkelių tinklo, įskaitant TEN-T pagrindinį ir visuotinį tinklą, ir pagrindinių linijų bei regioninių linijų, neįtrauktų į TEN-T, sąveikumą. Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdymo modelis ir sprendimų priėmimo procesas turėtų atspindėti pagrindinį Komisijos vaidmenį suvienijant ir integruojant Europos geležinkelių sistemą, ypač greitai ir veiksmingai įgyvendinant bendrą veiklos koncepciją ir sistemos architektūrą, kartu įtraukiant privačius partnerius į patariamąją ir techninės pagalbos teikimo veiklą;

| (65) | siekiant užtikrinti, kad žemo technologinės parengties lygio (toliau – TPL) mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai naudojami aukštesniu TPL, visų pirma Europos geležinkelių bendrojoje įmonėje, tokią veiklą turėtų įgyvendinti Europos geležinkelių bendrosios įmonės programų biuras; |
| --- | --- |

(65)

siekiant užtikrinti, kad žemo technologinės parengties lygio (toliau – TPL) mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai naudojami aukštesniu TPL, visų pirma Europos geležinkelių bendrojoje įmonėje, tokią veiklą turėtų įgyvendinti Europos geležinkelių bendrosios įmonės programų biuras;

| (66) | prireikus, siekiant užtikrinti greitą pertvarką ir padidinti narių skaičių, Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius, remiantis Komisijos paskelbto kvietimo pareikšti susidomėjimą rezultatais; |
| --- | --- |

(66)

prireikus, siekiant užtikrinti greitą pertvarką ir padidinti narių skaičių, Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius, remiantis Komisijos paskelbto kvietimo pareikšti susidomėjimą rezultatais;

| (67) | atsižvelgdama į Komisijos nustatytus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, visų pirma 3 darnaus vystymosi tikslą, ir bendro 2020 m. kovo 9 d. Komisijos komunikato „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad, dėl pasaulio prekybos ir turizmo stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams, infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, kad būtų apsaugota atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikata. Siekiant užtikrinti, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už ankstesnę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės aprėptis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias problemas, susijusias su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir sergamumu gretutinėmis ligomis neužkrečiamųjų ligų atveju; |
| --- | --- |

(67)

atsižvelgdama į Komisijos nustatytus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, visų pirma 3 darnaus vystymosi tikslą, ir bendro 2020 m. kovo 9 d. Komisijos komunikato „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ prioritetus, Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti prie sveiko gyvenimo užtikrinimo ir gerovės visiems skatinimo, kurti dar stipresnę partnerystę tarp dviejų žemynų ir remti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtrą Afrikoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, be kitų vadinamųjų sveikatos technologijų, turėtų spręsti tinkamos diagnostikos, gydymo ir vakcinų trūkumo klausimą, siekiant spręsti infekcinių ligų, pavyzdžiui, ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat kitų su skurdu susijusių ir apleistų infekcinių ligų, kurios paplitusios Afrikoje, ypač Užsachario Afrikoje, problemą. COVID-19 pandemija parodė, kad, dėl pasaulio prekybos ir turizmo stiprėjant įvairių pasaulio regionų ryšiams, infekcinės ligos gali greitai išplisti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu kurti sveikatos technologijas siekiant apriboti infekcinių ligų plitimą ir su jomis kovoti joms išplitus, kad būtų apsaugota atitinkamų šalių ir Sąjungos piliečių sveikata. Siekiant užtikrinti, kad pirmavimas pasaulinės sveikatos priežiūros srityje būtų stipresnis už ankstesnę EDCTP2 iniciatyvą, partnerystės aprėptis turėtų būti išplėsta, kad apimtų reagavimą į kylančias infekcinių ligų grėsmes, didėjančias problemas, susijusias su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir sergamumu gretutinėmis ligomis neužkrečiamųjų ligų atveju;

| (68) | norint šiuolaikinėmis technologijų priemonėmis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje. Įgyvendinant programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija – Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EDCTP) forumas – turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis bei idėjomis ir užmegzti bendradarbiavimo ryšius; |
| --- | --- |

(68)

norint šiuolaikinėmis technologijų priemonėmis kovoti su Užsachario Afriką veikiančiomis infekcinėmis ligomis, reikia įtraukti daug subjektų ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų tarpininkauti kuriant produktyvius ir tvarius Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tinklus ir skatinant bendradarbiavimą, užmezgant ryšius su daugeliu privačiojo ir viešojo sektorių organizacijų, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas projektų ir institucijų srityje. Įgyvendinant programą taip pat turėtų būti padedama užmegzti naujus Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių bendradarbiavimo ryšius, kad Užsachario Afrikoje būtų atliekami daugiašaliai įvairių teritorijų tyrimai. Be to, reguliari tarptautinė konferencija – Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EDCTP) forumas – turėtų sudaryti sąlygas Europos, Afrikos ir kitų šalių mokslininkams ir atitinkamiems tinklams dalytis išvadomis bei idėjomis ir užmegzti bendradarbiavimo ryšius;

| (69) | Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų remtis patirtimi, įgyta įgyvendinant programas EDCTP ir EDCTP2, ir pasiekti rezultatų pasinaudodama Sąjungos, valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir Afrikos šalių investicijomis, kurių atskiros šalys ar vien Sąjungos mokslinių tyrimų bendroji programa nebūtų galėjusios užtikrinti. EDCTP asociacija, atstovaujanti programoje dalyvaujančioms valstybėms, turėtų papildoma veikla prisidėti prie EDCTP3 programos bei jos įgyvendinimo ir gali prisidėti prie jų finansiškai. Ji turėtų užtikrinti prasmingą Užsachario valstybių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, kuris yra labai svarbus kovojant su ligų sukeliama našta Užsachario valstybėse, ir jų įtraukimą į tą procesą. Bendroji įmonė turėtų apimti ir kitus tarptautinius mokslinių tyrimų finansuotojus, pavyzdžiui, filantropus, farmacijos pramonę ir kitas trečiąsias valstybes, – jie turėtų prisidėti prie partnerystės kaip prisidedantys partneriai ad hoc pagrindu. Be to, siekiant padidinti programos poveikį, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė konkrečiais kvietimais teikti pasiūlymus turėtų turėti galimybę nustatyti teisės subjektus, kurie galėtų dalyvauti įgyvendinant netiesioginius veiksmus. Darbo programoje turėtų būti įmanoma numatyti, kad tokių teisės subjektų bendroji įmonė negalėtų finansuoti; |
| --- | --- |

(69)

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų remtis patirtimi, įgyta įgyvendinant programas EDCTP ir EDCTP2, ir pasiekti rezultatų pasinaudodama Sąjungos, valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir Afrikos šalių investicijomis, kurių atskiros šalys ar vien Sąjungos mokslinių tyrimų bendroji programa nebūtų galėjusios užtikrinti. EDCTP asociacija, atstovaujanti programoje dalyvaujančioms valstybėms, turėtų papildoma veikla prisidėti prie EDCTP3 programos bei jos įgyvendinimo ir gali prisidėti prie jų finansiškai. Ji turėtų užtikrinti prasmingą Užsachario valstybių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, kuris yra labai svarbus kovojant su ligų sukeliama našta Užsachario valstybėse, ir jų įtraukimą į tą procesą. Bendroji įmonė turėtų apimti ir kitus tarptautinius mokslinių tyrimų finansuotojus, pavyzdžiui, filantropus, farmacijos pramonę ir kitas trečiąsias valstybes, – jie turėtų prisidėti prie partnerystės kaip prisidedantys partneriai ad hoc pagrindu. Be to, siekiant padidinti programos poveikį, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė konkrečiais kvietimais teikti pasiūlymus turėtų turėti galimybę nustatyti teisės subjektus, kurie galėtų dalyvauti įgyvendinant netiesioginius veiksmus. Darbo programoje turėtų būti įmanoma numatyti, kad tokių teisės subjektų bendroji įmonė negalėtų finansuoti;

| (70) | Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė apima valstybes nares ir asocijuotąsias valstybes kaip EDCTP asociacijos nares, todėl valstybių atstovų grupė neturėtų būti steigiama; |
| --- | --- |

(70)

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė apima valstybes nares ir asocijuotąsias valstybes kaip EDCTP asociacijos nares, todėl valstybių atstovų grupė neturėtų būti steigiama;

| (71) | itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama ar kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervencinės priemonės, parengtos remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkamos ir prieinamos pažeidžiamiausiems gyventojams; |
| --- | --- |

(71)

itin svarbu, kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojama ar kitaip pagal jos darbo programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla visiškai atitiktų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus, etikos principus, įtrauktus į Pasaulio gydytojų asociacijos Helsinkio deklaracijos 2008 m. redakciją, gerosios klinikinės praktikos standartus, kuriuos patvirtino Tarptautinė taryba dėl žmonėms skirtų vaistinių preparatų registracijai taikomų techninių reikalavimų suderinimo, atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir šalių, kuriose bus vykdoma mokslinių tyrimų veikla, vietos etikos reikalavimus. Be to, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų reikalauti, kad inovacijos ir intervencinės priemonės, parengtos remiantis pagal programą remiamų netiesioginių veiksmų rezultatais, būtų įperkamos ir prieinamos pažeidžiamiausiems gyventojams;

| (72) | kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik teisės subjektams, įsteigtiems valstybėse narėse ar asocijuotosiose valstybėse arba įsteigtiems EDCTP asociaciją sudarančiose valstybėse, vadovaujantis Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“. Užsachario Afrikos ir kitose trečiosiose valstybėse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriuo būtų reaguojama į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines priemones, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja netiesioginio veiksmo finansavime, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones, t. y. veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje, o išankstinio finansavimo suma ir dotacijos susitarimo atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad jomis būtų tinkamai atsižvelgiama į finansinę riziką; |
| --- | --- |

(72)

kad Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė sėkmingai veiktų ir skatintų dalyvauti partnerystėje, bendrosios įmonės finansavimas turėtų būti skiriamas tik teisės subjektams, įsteigtiems valstybėse narėse ar asocijuotosiose valstybėse arba įsteigtiems EDCTP asociaciją sudarančiose valstybėse, vadovaujantis Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“. Užsachario Afrikos ir kitose trečiosiose valstybėse įsteigti subjektai vis dar turėtų galėti dalyvauti kvietimuose teikti pasiūlymus negaudami finansavimo. Be to, kitose nei EDCTP3 asociacijos narės šalyse įsteigtiems subjektams taip pat turėtų būti suteikta galimybė gauti finansavimą pagal kvietimus teikti pasiūlymus konkrečiomis temomis arba kvietimo teikti pasiūlymus, kuriuo būtų reaguojama į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, atveju, kai tai numatyta darbo programoje. Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų imtis visų tinkamų priemonių, įskaitant sutartines priemones, kad apsaugotų Sąjungos finansinius interesus. Reikėtų siekti sudaryti mokslo ir technologijų susitarimus su trečiosiomis valstybėmis. Prieš juos sudarant, kai subjektai, įsteigti trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja netiesioginio veiksmo finansavime, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė turėtų taikyti alternatyvias Sąjungos interesų apsaugos priemones, t. y. veiksmo finansinis koordinatorius turėtų būti įsteigtas valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje, o išankstinio finansavimo suma ir dotacijos susitarimo atsakomybės nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad jomis būtų tinkamai atsižvelgiama į finansinę riziką;

| (73) | atsižvelgiant į Komisijos nustatytus žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ, turėtų tapti žalesnė, žiediškesnė ir skaitmeniškesnė, kartu išlikdama konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius uždavinius ir e. sveikatos paslaugų naudojimą aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat paragino užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti Sąjungos poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės, kuri yra Sąjungos žinių ekonomikos kertinis akmuo, konkurencingumą, prisidėti prie aktyvesnės ekonominės veiklos kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip tapti priemone technologinei lyderystei didinti ir mūsų visuomenių skaitmeninei transformacijai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima įgyvendinti suburiant svarbiausius subjektus – akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano tikslus. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų būti suderinta su 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatu „Nauja Europos pramonės strategija“, 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatu „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ ir 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatu „ES vaistų strategija“; |
| --- | --- |

(73)

atsižvelgiant į Komisijos nustatytus žmonėms tarnaujančios ekonomikos ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos prioritetus, Europos pramonė, įskaitant MVĮ, turėtų tapti žalesnė, žiediškesnė ir skaitmeniškesnė, kartu išlikdama konkurencinga pasaulio mastu. Komisija pabrėžė medicinos priemonių ir skaitmeninių technologijų vaidmenį sprendžiant kylančius uždavinius ir e. sveikatos paslaugų naudojimą aukštos kokybės sveikatos priežiūrai teikti, taip pat paragino užtikrinti įperkamų vaistų tiekimą, kad būtų patenkinti Sąjungos poreikiai, kartu remiant novatorišką ir pasaulyje pirmaujančią Europos farmacijos pramonę. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslas – padėti didinti Sąjungos sveikatos pramonės, kuri yra Sąjungos žinių ekonomikos kertinis akmuo, konkurencingumą, prisidėti prie aktyvesnės ekonominės veiklos kuriant sveikatos technologijas, ypač integruotus sveikatos sprendimus, ir taip tapti priemone technologinei lyderystei didinti ir mūsų visuomenių skaitmeninei transformacijai skatinti. Tokius politinius prioritetus galima įgyvendinti suburiant svarbiausius subjektus – akademinę bendruomenę, įvairaus dydžio įmones ir galutinius sveikatos inovacijų naudotojus – pagal bendrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų padėti siekti Europos kovos su vėžiu plano ir Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plano tikslus. Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė turėtų būti suderinta su 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatu „Nauja Europos pramonės strategija“, 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatu „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ ir 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatu „ES vaistų strategija“;

| (74) | Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (toliau – 2 NVI bendroji įmonė) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant tą ankstesnę iniciatyvą atliktą darbą siekiant kovoti su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriams reikia apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones. Bendrosios įmonės veiklos aprėptis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą bei ligų valdymą ir turi būti nustatyta deramai atsižvelgiant į didelę naštą pacientams ar visuomenei arba tiek pacientams, tiek visuomenei dėl ligos sunkumo ar paveiktų žmonių skaičiaus, taip pat į didelį ekonominį ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones, veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms, kūrimas; |
| --- | --- |

(74)

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė grindžiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės (toliau – 2 NVI bendroji įmonė) sukaupta patirtimi, įskaitant įgyvendinant tą ankstesnę iniciatyvą atliktą darbą siekiant kovoti su COVID-19 pandemija. Vadovaujantis 2 NVI bendrosios įmonės tarpinio vertinimo rekomendacijomis, nauja iniciatyva turi būti sudaromos sąlygos aktyviam kitų pramonės sektorių dalyvavimui farmacijos pramonėje, kad būtų pasinaudota jų ekspertinėmis žiniomis kuriant naujas sveikatos priežiūros intervencines priemones. Todėl pramonės sektoriams reikia apimti biofarmacijos, biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorius, įskaitant skaitmeninėje srityje veikiančias įmones. Bendrosios įmonės veiklos aprėptis turėtų apimti prevenciją, diagnostiką, gydymą bei ligų valdymą ir turi būti nustatyta deramai atsižvelgiant į didelę naštą pacientams ar visuomenei arba tiek pacientams, tiek visuomenei dėl ligos sunkumo ar paveiktų žmonių skaičiaus, taip pat į didelį ekonominį ligos poveikį pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms. Finansuojami veiksmai turi atitikti Sąjungos visuomenės sveikatos poreikius, jais turi būti remiamas būsimų sveikatos inovacijų, kurios būtų saugios, orientuotos į žmones, veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir prieinamos pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms, kūrimas;

| (75) | siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujas mokslo idėjas ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti tyrėjai iš įvairių rūšių viešųjų ir privačiųjų subjektų. Tuo pačiu metu galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai, sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, turėtų prisidėti prie strateginio bendrosios įmonės projekto ir jos veiklos, užtikrinant, kad ji atitiktų jų poreikius. Be to, Sąjungos masto ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros srities mokėtojai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks reikalavimus, būtinus įsisavinimui, taigi – pasiekti numatomą poveikį. Visa toks prisidėjimas turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai nėra patenkinti; |
| --- | --- |

(75)

siekiant užtikrinti geriausią galimybę kurti naujas mokslo idėjas ir sėkmingai vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, pagrindiniai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės subjektai turėtų būti tyrėjai iš įvairių rūšių viešųjų ir privačiųjų subjektų. Tuo pačiu metu galutiniai naudotojai, pavyzdžiui, Sąjungos piliečiai, sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, turėtų prisidėti prie strateginio bendrosios įmonės projekto ir jos veiklos, užtikrinant, kad ji atitiktų jų poreikius. Be to, Sąjungos masto ir nacionalinės reguliavimo institucijos, sveikatos technologijų vertinimo įstaigos ir sveikatos priežiūros srities mokėtojai taip pat turėtų kuo anksčiau prisidėti prie partnerystės veiklos, kartu užtikrindami, kad nebūtų interesų konfliktų, siekiant padidinti tikimybę, kad finansuojamų veiksmų rezultatai atitiks reikalavimus, būtinus įsisavinimui, taigi – pasiekti numatomą poveikį. Visa toks prisidėjimas turėtų padėti geriau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas į sritis, kurių poreikiai nėra patenkinti;

| (76) | dabartiniai sveikatos srities uždaviniai ir grėsmės yra pasaulinio masto. Todėl Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrojoje įmonėje turėtų galėti dalyvauti tarptautiniai akademinės bendruomenės, pramonės ir reguliavimo subjektai, kad būtų galima pasinaudoti platesnėmis galimybėmis susipažinti su duomenimis ir ekspertinėmis žiniomis, reaguoti į kylančias grėsmes sveikatai ir užtikrinti būtiną poveikį visuomenei, visų pirma pagerinti sveikatos rezultatus Sąjungos piliečių labui. Tuo pačiu didžioji partnerystės veiklos dalis turėtų būti vykdoma valstybėse narėse ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosiose valstybėse; |
| --- | --- |

(76)

dabartiniai sveikatos srities uždaviniai ir grėsmės yra pasaulinio masto. Todėl Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrojoje įmonėje turėtų galėti dalyvauti tarptautiniai akademinės bendruomenės, pramonės ir reguliavimo subjektai, kad būtų galima pasinaudoti platesnėmis galimybėmis susipažinti su duomenimis ir ekspertinėmis žiniomis, reaguoti į kylančias grėsmes sveikatai ir užtikrinti būtiną poveikį visuomenei, visų pirma pagerinti sveikatos rezultatus Sąjungos piliečių labui. Tuo pačiu didžioji partnerystės veiklos dalis turėtų būti vykdoma valstybėse narėse ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosiose valstybėse;

| (77) | partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje etapą ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atspindėti integracinį Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės pobūdį, padėti pralaužti sveikatos pramonės sektorius izoliuojančias sienas bei stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma bendrosios įmonės finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai; |
| --- | --- |

(77)

partnerystės tikslai turėtų būti orientuoti į pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje etapą ir taip turėtų būti sukurta saugi erdvė veiksmingam įvairių sveikatos technologijų srities įmonių bendradarbiavimui. Siekiant atspindėti integracinį Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės pobūdį, padėti pralaužti sveikatos pramonės sektorius izoliuojančias sienas bei stiprinti pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, dauguma bendrosios įmonės finansuojamų projektų turėtų būti tarpsektoriniai;

| (78) | terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė poreikį valdyti tokias technologijas Europoje, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninė lyderystė. Atsižvelgiant į srities svarbą ir iššūkius, su kuriais susiduria suinteresuotieji subjektai Sąjungoje, reikia nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti sukurtas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų bei sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms; |
| --- | --- |

(78)

terminas „bazinės skaitmeninės technologijos“ reiškia elektroninius komponentus ir sistemas, kuriais grindžiami visi pagrindiniai ekonomikos sektoriai. Komisija pabrėžė poreikį valdyti tokias technologijas Europoje, visų pirma įgyvendinant tokius Europos politikos prioritetus kaip skaitmeninė lyderystė. Atsižvelgiant į srities svarbą ir iššūkius, su kuriais susiduria suinteresuotieji subjektai Sąjungoje, reikia nedelsiant imtis veiksmų, kad Europos inovacijų ir vertės grandinėse neliktų silpnų grandžių. Todėl turėtų būti sukurtas Sąjungos lygio mechanizmas, kuris padėtų sutelkti ir tikslingai nukreipti valstybių narių, Sąjungos ir privačiojo sektoriaus paramos teikimą elektroninių komponentų bei sistemų moksliniams tyrimams ir inovacijoms;

| (79) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtoms temoms, kurios sudarytų sąlygas Europos pramonei apskritai projektuoti, gaminti ir naudoti novatoriškiausias elektroninių komponentų bei sistemų technologijas. Struktūruota ir koordinuota finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo turimas stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį, susijusį su technologijomis, kurios yra labai svarbios skaitmeninei transformacijai Europoje, atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą. Ekosistemos suinteresuotųjų subjektų, atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas ir sparčiai diegiant inovacijas rinkoje. Taip pat gyvybiškai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant visų pirma MVĮ, į besiformuojančias ar gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis; |
| --- | --- |

(79)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dėmesį turėtų skirti aiškiai apibrėžtoms temoms, kurios sudarytų sąlygas Europos pramonei apskritai projektuoti, gaminti ir naudoti novatoriškiausias elektroninių komponentų bei sistemų technologijas. Struktūruota ir koordinuota finansinė parama Europos lygmeniu yra būtina siekiant padėti mokslinių tyrimų grupėms ir Europos pramonės sektoriams išlaikyti savo turimas stipriąsias puses pirmaujant labai konkurencingomis tarptautinėmis aplinkybėmis ir panaikinti atotrūkį, susijusį su technologijomis, kurios yra labai svarbios skaitmeninei transformacijai Europoje, atspindinčiai pagrindines Sąjungos vertybes, įskaitant privatumą ir pasitikėjimą, saugumą ir saugą. Ekosistemos suinteresuotųjų subjektų, atstovaujančių visiems vertės grandinių segmentams, bendradarbiavimas yra labai svarbus kuriant naujas technologijas ir sparčiai diegiant inovacijas rinkoje. Taip pat gyvybiškai svarbu atvirai ir lanksčiai integruoti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant visų pirma MVĮ, į besiformuojančias ar gretimas technologijų sritis arba į abi šias sritis;

| (80) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei ir dalytis rizika derinant strategijas ir investicijas siekiant bendro Europos intereso. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės nariai savanorišku pagrindu turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės, taip pat asociacijos, kaip privatieji nariai, atstovaujantys juos sudarantiesiems subjektams. Be to, valstybių narių dalyvavimas sudarys palankesnes sąlygas darniam suderinimui su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, mažinant pastangų dubliavimąsi ir susiskaidymą, kartu užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų ir visos veiklos sinergijas; |
| --- | --- |

(80)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio šios srities inovacijų diegimo tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei ir dalytis rizika derinant strategijas ir investicijas siekiant bendro Europos intereso. Todėl Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės nariai savanorišku pagrindu turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“ asocijuotosios valstybės, taip pat asociacijos, kaip privatieji nariai, atstovaujantys juos sudarantiesiems subjektams. Be to, valstybių narių dalyvavimas sudarys palankesnes sąlygas darniam suderinimui su nacionalinėmis programomis ir strategijomis, mažinant pastangų dubliavimąsi ir susiskaidymą, kartu užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų ir visos veiklos sinergijas;

| (81) | įgyvendindama dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, skirtus jų nacionaliniams netiesioginių veiksmų dalyviams, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į tai, kad dalyvaujančiosios valstybės turi laikytis griežtų nacionalinių biudžeto taisyklių. Tuo požiūriu dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti orientacinius finansinius įsipareigojimus, prieš priimdamos kiekvieną metinę darbo programą, ir turėtų sudaryti teisiškai privalomus susitarimus su bendrąja įmone, pagal kuriuos dalyvaujančiosios valstybės būtų įpareigojamos taikyti jų įnašo netiesioginiams veiksmams mokėjimo tvarką per visą bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį. Tokie susitarimai turėtų būti sudaromi vykdant bendrosios įmonės metinę biudžeto procedūrą ir programavimą. Valdyba turėtų priimti metinę darbo programą deramai atsižvelgdama į tuos orientacinius įsipareigojimus. Viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų atrinkti pasiūlymus. Tik po tokių žingsnių ir laikantis bendrosios įmonės finansinių taisyklių, leidimus suteikiantis pareigūnas turėtų numatyti biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus dėl tų netiesioginių veiksmų; |
| --- | --- |

(81)

įgyvendindama dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, skirtus jų nacionaliniams netiesioginių veiksmų dalyviams, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į tai, kad dalyvaujančiosios valstybės turi laikytis griežtų nacionalinių biudžeto taisyklių. Tuo požiūriu dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti orientacinius finansinius įsipareigojimus, prieš priimdamos kiekvieną metinę darbo programą, ir turėtų sudaryti teisiškai privalomus susitarimus su bendrąja įmone, pagal kuriuos dalyvaujančiosios valstybės būtų įpareigojamos taikyti jų įnašo netiesioginiams veiksmams mokėjimo tvarką per visą bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį. Tokie susitarimai turėtų būti sudaromi vykdant bendrosios įmonės metinę biudžeto procedūrą ir programavimą. Valdyba turėtų priimti metinę darbo programą deramai atsižvelgdama į tuos orientacinius įsipareigojimus. Viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų atrinkti pasiūlymus. Tik po tokių žingsnių ir laikantis bendrosios įmonės finansinių taisyklių, leidimus suteikiantis pareigūnas turėtų numatyti biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus dėl tų netiesioginių veiksmų;

| (82) | toliau taikant bendroje įmonėje ECSEL nusistovėjusią praktiką, būtina nuo Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 34 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata, kad būtų galima taikyti skirtingas finansavimo normas priklausomai nuo dalyvio rūšies – visų pirma, ar jis priskiriamas MVĮ ir ne pelno teisės subjektams, – ir nuo veiksmo rūšies; ši nukrypti leidžianti nuostata turi būti vienodai taikoma paramos gavėjams iš visų dalyvaujančiųjų valstybių. Tai turėtų užtikrinti tinkamą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo veiksmuose, kuriuos finansuoja Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė, pusiausvyrą ir skatinti didesnį MVĮ dalyvavimo mastą, kaip rekomenduojama bendrosios įmonės ECSEL tarpiniame vertinime; |
| --- | --- |

(82)

toliau taikant bendroje įmonėje ECSEL nusistovėjusią praktiką, būtina nuo Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 34 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata, kad būtų galima taikyti skirtingas finansavimo normas priklausomai nuo dalyvio rūšies – visų pirma, ar jis priskiriamas MVĮ ir ne pelno teisės subjektams, – ir nuo veiksmo rūšies; ši nukrypti leidžianti nuostata turi būti vienodai taikoma paramos gavėjams iš visų dalyvaujančiųjų valstybių. Tai turėtų užtikrinti tinkamą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo veiksmuose, kuriuos finansuoja Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė, pusiausvyrą ir skatinti didesnį MVĮ dalyvavimo mastą, kaip rekomenduojama bendrosios įmonės ECSEL tarpiniame vertinime;

| (83) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė apima valstybes nares ir asocijuotąsias valstybes kaip viešojo sektoriaus institucijų tarybos nares, todėl valstybių atstovų grupė neturėtų būti steigiama; |
| --- | --- |

(83)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė apima valstybes nares ir asocijuotąsias valstybes kaip viešojo sektoriaus institucijų tarybos nares, todėl valstybių atstovų grupė neturėtų būti steigiama;

| (84) | Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 549/2004 (18), siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (toliau – OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo ir poveikio aplinkai požiūriu; |
| --- | --- |

(84)

Sąjungos bendro Europos dangaus teisine sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 549/2004 (18), siekiama reformuoti Europos oro eismo valdymo (toliau – OEV) sistemą, vykdant institucinius, operatyvinius, technologinius ir reguliavimo veiksmus, siekiant pagerinti jos veiklos rezultatus pajėgumų, saugos, efektyvumo ir poveikio aplinkai požiūriu;

| (85) | Bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (toliau – SESAR projektas), nustatytu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 219/2007 (19), siekiama modernizuoti OEV ir sujungti technologines bei veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais ne vėliau kaip 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas OEV, siekiant sudaryti sąlygas tam, kad oro transporto sektorius veiktų be spūsčių, dar saugiau ir labiau tausojant aplinką bei nekenkiant klimatui, vadovaujantis Europos žaliuoju kursu ir Europos klimato teisės aktu. SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiaujamuosius procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Tarybos sprendime 2009/320/EB (20) nurodytame Europos OEV pagrindiniame plane apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus; |
| --- | --- |

(85)

Bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų ir plėtros projektu (toliau – SESAR projektas), nustatytu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 219/2007 (19), siekiama modernizuoti OEV ir sujungti technologines bei veiklos inovacijas, kad būtų remiamas Bendras Europos dangus. Juo siekiama pateikti technologinius sprendimus, kuriais ne vėliau kaip 2035 m. būtų sukurtas itin veiksmingas OEV, siekiant sudaryti sąlygas tam, kad oro transporto sektorius veiktų be spūsčių, dar saugiau ir labiau tausojant aplinką bei nekenkiant klimatui, vadovaujantis Europos žaliuoju kursu ir Europos klimato teisės aktu. SESAR projektas apima tris tarpusavyje susijusius, nepertraukiamus ir kintančius bendradarbiaujamuosius procesus, kuriais apibrėžiamos, kuriamos ir diegiamos novatoriškos technologinės sistemos ir veiklos procedūros, kuriomis grindžiamas Tarybos sprendime 2009/320/EB (20) nurodytame Europos OEV pagrindiniame plane apibrėžtas skaitmeninis Europos dangus;

| (86) | Europos OEV pagrindinis planas yra OEV modernizavimo visoje Europoje planavimo priemonė, susiejanti OEV mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai; |
| --- | --- |

(86)

Europos OEV pagrindinis planas yra OEV modernizavimo visoje Europoje planavimo priemonė, susiejanti OEV mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą su diegimo veiklos scenarijais, kad būtų pasiekti su Bendru Europos dangumi susijusios veiklos tikslai;

| (87) | bendra įmonė SESAR buvo įsteigta siekiant valdyti SESAR projekto apibrėžimo ir plėtros etapus, sujungiant jos narių teikiamą viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą ir pasinaudojant vidaus ir išorės techniniais ištekliais, taip pat prireikus siekiant įgyvendinti ir atnaujinti Europos OEV pagrindinį planą. Ji nustatė naują ir efektyvią suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo formą sektoriuje, kuriame pažanga įmanoma tik tada, kai visi suinteresuotieji subjektai darniai įgyvendina naujus sprendimus. Atsižvelgiant į sėkmingą firminio ženklo SESAR sukūrimą, naujoji Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų toliau juo naudotis; |
| --- | --- |

(87)

bendra įmonė SESAR buvo įsteigta siekiant valdyti SESAR projekto apibrėžimo ir plėtros etapus, sujungiant jos narių teikiamą viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą ir pasinaudojant vidaus ir išorės techniniais ištekliais, taip pat prireikus siekiant įgyvendinti ir atnaujinti Europos OEV pagrindinį planą. Ji nustatė naują ir efektyvią suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo formą sektoriuje, kuriame pažanga įmanoma tik tada, kai visi suinteresuotieji subjektai darniai įgyvendina naujus sprendimus. Atsižvelgiant į sėkmingą firminio ženklo SESAR sukūrimą, naujoji Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų toliau juo naudotis;

| (88) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti OEV mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje, padedant spartinti sektoriaus skaitmenizaciją ir padarant jį atsparesnį bei geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis ji turėtų stiprinti pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir OEV paslaugų konkurencingumą, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas ir augimas. Ji turėtų plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojantį dangų skraidyti pasaulyje, pritaikymą rinkoje; |
| --- | --- |

(88)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų remtis bendros įmonės SESAR patirtimi ir toliau koordinuoti OEV mokslinių tyrimų veiklą Sąjungoje. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pagrindiniai tikslai turėtų būti stiprinti ir toliau integruoti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje, padedant spartinti sektoriaus skaitmenizaciją ir padarant jį atsparesnį bei geriau pritaikytą eismo svyravimams. Inovacijomis ji turėtų stiprinti pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių ir OEV paslaugų konkurencingumą, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas ir augimas. Ji turėtų plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti Bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojantį dangų skraidyti pasaulyje, pritaikymą rinkoje;

| (89) | naujoji Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų galėti parengti ir patvirtinti techninį prisidėjimą, padėdama Komisijai vykdyti reguliavimo veiklą OEV srityje, pavyzdžiui, parengdama visus bendrų projektų, sukurtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo, techninę dokumentaciją, atlikdama techninius tyrimus arba remdama standartizavimo veiklą. Ji taip pat turėtų užtikrinti Europos OEV pagrindinio plano, patvirtinto Sprendimu 2009/320/EB, valdymą, įskaitant jo stebėseną, ataskaitų dėl jo teikimą ir jo atnaujinimą. Be to, Komisijai turėtų būtų suteiktas Sąjungos įnašui į biudžetą proporcingas balsų skaičius – jis turėtų sudaryti ne mažiau kaip 25 % balsų. Šia schema užtikrinama, kad Komisija išsaugos tvirtą gebėjimą politiniu požiūriu vadovauti bendrosios įmonės atliekamam darbui, susijusiam su tomis užduotimis, taikydama tokiems organams sukurtus griežtesnius priežiūros mechanizmus; |
| --- | --- |

(89)

naujoji Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų galėti parengti ir patvirtinti techninį prisidėjimą, padėdama Komisijai vykdyti reguliavimo veiklą OEV srityje, pavyzdžiui, parengdama visus bendrų projektų, sukurtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo, techninę dokumentaciją, atlikdama techninius tyrimus arba remdama standartizavimo veiklą. Ji taip pat turėtų užtikrinti Europos OEV pagrindinio plano, patvirtinto Sprendimu 2009/320/EB, valdymą, įskaitant jo stebėseną, ataskaitų dėl jo teikimą ir jo atnaujinimą. Be to, Komisijai turėtų būtų suteiktas Sąjungos įnašui į biudžetą proporcingas balsų skaičius – jis turėtų sudaryti ne mažiau kaip 25 % balsų. Šia schema užtikrinama, kad Komisija išsaugos tvirtą gebėjimą politiniu požiūriu vadovauti bendrosios įmonės atliekamam darbui, susijusiam su tomis užduotimis, taikydama tokiems organams sukurtus griežtesnius priežiūros mechanizmus;

| (90) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais ir užtikrinant kuo platesnį atstovavimą turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų šalių, įskaitant MVĮ. Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių bei profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę; |
| --- | --- |

(90)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veikloje įvairiais būdais ir užtikrinant kuo platesnį atstovavimą turėtų galėti dalyvauti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų iš visų valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ asocijuotųjų šalių, įskaitant MVĮ. Visų pirma dalyvavimu turėtų būti užtikrinta tinkama tiek pilotuojamos, tiek nepilotuojamos aviacijos įrangos gamintojų, oro erdvės naudotojų, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro uostų, karinių bei profesinių darbuotojų asociacijų pusiausvyra ir suteikta galimybių MVĮ, akademinei bendruomenei ir mokslinių tyrimų organizacijoms. Siekdama nustatyti perspektyviausius metodus ir subjektus, galinčius juos įgyvendinti, Komisija paskelbė potencialiems nariams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Valdybai turėtų būti leista pasirinkti asocijuotuosius narius remiantis to kvietimo rezultatais, kad būtų galima greitai išplėsti narių grupę;

| (91) | maršruto mokesčius visiškai apmoka oro erdvės naudotojai, kurie netiesiogiai prisideda prie mokslinių tyrimų ir plėtros pastangų, kurias finansuoja pagrindiniai OEV suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, oro navigacijos paslaugų teikėjai arba gamybos pramonė, statanti ir įrenginėjanti orlaivius, kuriais naudojasi oro erdvės naudotojai. Todėl oro erdvės naudotojams turėtų būti tinkamai atstovaujama Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės valdyboje; |
| --- | --- |

(91)

maršruto mokesčius visiškai apmoka oro erdvės naudotojai, kurie netiesiogiai prisideda prie mokslinių tyrimų ir plėtros pastangų, kurias finansuoja pagrindiniai OEV suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, oro navigacijos paslaugų teikėjai arba gamybos pramonė, statanti ir įrenginėjanti orlaivius, kuriais naudojasi oro erdvės naudotojai. Todėl oro erdvės naudotojams turėtų būti tinkamai atstovaujama Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės valdyboje;

| (92) | siekiant užtikrinti, kad OEV tiriamųjų (žemų TPL) mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai naudojami aukštesniais TPL, visų pirma Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrojoje įmonėje, tokią veiklą turėtų valdyti bendrosios įmonės programų biuras; |
| --- | --- |

(92)

siekiant užtikrinti, kad OEV tiriamųjų (žemų TPL) mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai naudojami aukštesniais TPL, visų pirma Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrojoje įmonėje, tokią veiklą turėtų valdyti bendrosios įmonės programų biuras;

| (93) | Eurokontrolė disponuoja tinkama infrastruktūra ir būtinomis administracinėmis, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugomis. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Šiame kontekste yra nedaug potencialo sinergijoms, kurias būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis, pasitelkiant bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį. Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasirinkti atsisakyti šiuo reglamentu nustatytos netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos; |
| --- | --- |

(93)

Eurokontrolė disponuoja tinkama infrastruktūra ir būtinomis administracinėmis, IT, ryšių ir logistikos paramos paslaugomis. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasinaudoti tokia Eurokontrolės infrastruktūra ir paslaugomis. Šiame kontekste yra nedaug potencialo sinergijoms, kurias būtų galima pasiekti sutelkus administracinius išteklius su kitomis bendrosiomis įmonėmis, pasitelkiant bendrą netiesioginio aptarnavimo padalinį. Dėl šios priežasties Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė turėtų pasirinkti atsisakyti šiuo reglamentu nustatytos netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos;

| (94) | siekiant sukurti plačią suinteresuotųjų subjektų bazę, kuri padėtų pasiekti Pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės tikslus, įsteigta 6G pažangiųjų tinklų ir paslaugų pramonės asociacija (toliau – 6G-PA), grindžiama ankstesne asociacija. Nors pirmaisiais metais po jos įsteigimo, kaip tikimasi, naujoji pramonės asociacija turės tik nedaug ją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų, jai keliamas tikslas – įtraukti naujų narių iš ją sudarančių suinteresuotųjų subjektų, veikiančių pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje. Atsižvelgiant į numatomą jos kuklų dydį ir poveikį ją sudarantiesiems subjektams, kurie yra MVĮ, asociacijai būtų netvaru savo įnašais dengti 50 % Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės administracinių išlaidų per jos gyvavimo ciklą, ypač pirmaisiais metais po jos įsteigimo. Be to, COVID-19 pandemijos sukelta krizė ir jos poveikis ekonomikai kėlė iššūkių Europos ekonomikos subjektams, be kita ko, informacinių ir ryšių technologijų srityje. Todėl turėtų būti užtikrinta, kad bendrosios įmonės privatieji partneriai galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, o sąlygos išliktų patrauklios ir suteiktų paskatų naujiems partneriams prisijungti prie asociacijos. Todėl minimali kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 % visų metinių administracinių išlaidų. Visų pirma sudarantiesiems subjektams, kurie yra MVĮ, turėtų būti įmanoma prisidėti mažiau nei didesnėms įmonėms. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų dėti pastangas padidinti sudarančiųjų ar susijusiųjų subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį jų įnašas būtų padidintas iki 50 % jos administracinių išlaidų; |
| --- | --- |

(94)

siekiant sukurti plačią suinteresuotųjų subjektų bazę, kuri padėtų pasiekti Pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės tikslus, įsteigta 6G pažangiųjų tinklų ir paslaugų pramonės asociacija (toliau – 6G-PA), grindžiama ankstesne asociacija. Nors pirmaisiais metais po jos įsteigimo, kaip tikimasi, naujoji pramonės asociacija turės tik nedaug ją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų, jai keliamas tikslas – įtraukti naujų narių iš ją sudarančių suinteresuotųjų subjektų, veikiančių pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje. Atsižvelgiant į numatomą jos kuklų dydį ir poveikį ją sudarantiesiems subjektams, kurie yra MVĮ, asociacijai būtų netvaru savo įnašais dengti 50 % Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės administracinių išlaidų per jos gyvavimo ciklą, ypač pirmaisiais metais po jos įsteigimo. Be to, COVID-19 pandemijos sukelta krizė ir jos poveikis ekonomikai kėlė iššūkių Europos ekonomikos subjektams, be kita ko, informacinių ir ryšių technologijų srityje. Todėl turėtų būti užtikrinta, kad bendrosios įmonės privatieji partneriai galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, o sąlygos išliktų patrauklios ir suteiktų paskatų naujiems partneriams prisijungti prie asociacijos. Todėl minimali kitų nei Sąjunga narių metinio finansinio įnašo administracinėms išlaidoms padengti procentinė dalis turėtų sudaryti 20 % visų metinių administracinių išlaidų. Visų pirma sudarantiesiems subjektams, kurie yra MVĮ, turėtų būti įmanoma prisidėti mažiau nei didesnėms įmonėms. Kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai turėtų dėti pastangas padidinti sudarančiųjų ar susijusiųjų subjektų skaičių, kad per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį jų įnašas būtų padidintas iki 50 % jos administracinių išlaidų;

| (95) | atsižvelgdama į Komisijos nustatytus 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus jos komunikate dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo, Europai reikia plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, grindžiamą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo technologinius pajėgumus pereinant prie 6G. Šiame kontekste Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugios sujungiamumu grindžiamos paslaugos. Tuos prioritetus galima įgyvendinti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonę, akademinę bendruomenę ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą ankstesnės 5G infrastruktūros viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais; |
| --- | --- |

(95)

atsižvelgdama į Komisijos nustatytus 2019–2024 m. prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusios Europos, žmonėms tarnaujančios ekonomikos prioritetus ir politikos tikslus, nustatytus jos komunikate dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo, Europai reikia plėtoti ypatingos svarbos skaitmeninę infrastruktūrą, grindžiamą 5G tinklais, ir iki 2030 m. sustiprinti savo technologinius pajėgumus pereinant prie 6G. Šiame kontekste Komisija pabrėžė strateginę Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų partnerystės svarbą, kad vartotojams ir įmonėms būtų teikiamos saugios sujungiamumu grindžiamos paslaugos. Tuos prioritetus galima įgyvendinti suburiant pagrindinius subjektus, t. y. pramonę, akademinę bendruomenę ir viešojo sektoriaus institucijas, į bendrą Europos partnerystę, grindžiamą ankstesnės 5G infrastruktūros viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvos, kurią vykdant sėkmingai sukurtos 5G technologijos ir standartai, pasiekimais;

| (96) | Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta tam, kad spręstų skaitmeninės infrastruktūros srities politikos klausimus, remtų 5G infrastruktūros diegimą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1153 (21) nustatytos Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2 (toliau – EITP 2) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos taikymo srityje ir išplėstų 6G tinklams skirtų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologinę aprėptį. Ji turėtų, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologine lyderyste, privatumu bei etika, ir turėtų išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesija grindžiamų paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos sektoriams; |
| --- | --- |

(96)

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė sukurta tam, kad spręstų skaitmeninės infrastruktūros srities politikos klausimus, remtų 5G infrastruktūros diegimą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1153 (21) nustatytos Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2 (toliau – EITP 2) skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos taikymo srityje ir išplėstų 6G tinklams skirtų mokslinių tyrimų ir inovacijų technologinę aprėptį. Ji turėtų, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms, sustiprinti atsaką į Sąjungos politikos ir socialinius poreikius, susijusius su tinklo energijos vartojimo efektyvumu, kibernetiniu saugumu, technologine lyderyste, privatumu bei etika, ir turėtų išplėsti mokslinių tyrimų ir inovacijų aprėptį nuo tinklų iki debesija grindžiamų paslaugų teikimo, taip pat komponentų ir įrenginių, kuriais suteikiama galimybė teikti paslaugas piliečiams ir įvairiems ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, transporto, gamybos ir žiniasklaidos sektoriams;

| (97) | su pažangiaisiais tinklais ir paslaugomis susijusių viešosios politikos tikslų klausimų negali spręsti vien tik pramonė ir Komisija. Norint spręsti tuos klausimus laikantis holistinio ir suderinto požiūrio, visų pirma, reikia strateginio valstybių narių dalyvavimo valdymo struktūros veikloje. Todėl valdyba turėtų visapusiškai atsižvelgti į valstybių atstovų grupės nuomones, visų pirma, kiek tai susiję su strateginėmis gairėmis, susijusiomis su darbo programomis ir finansavimo sprendimais; |
| --- | --- |

(97)

su pažangiaisiais tinklais ir paslaugomis susijusių viešosios politikos tikslų klausimų negali spręsti vien tik pramonė ir Komisija. Norint spręsti tuos klausimus laikantis holistinio ir suderinto požiūrio, visų pirma, reikia strateginio valstybių narių dalyvavimo valdymo struktūros veikloje. Todėl valdyba turėtų visapusiškai atsižvelgti į valstybių atstovų grupės nuomones, visų pirma, kiek tai susiję su strateginėmis gairėmis, susijusiomis su darbo programomis ir finansavimo sprendimais;

| (98) | pažangioji 5G infrastruktūra suteiks pagrindą skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai skirtų ekosistemų vystymui, o kitame etape – Europos gebėjimui imti taikyti 6G technologiją. EITP 2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (22) nustatyta Skaitmeninės Europos programa ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (23) nustatyta programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu koordinuoti strateginės darbotvarkės sudarymą, indėlį į programavimą bei su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų subjektų informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį tų užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų palei kelius ir geležinkelius, strateginio diegimo darbotvarkių rengimą. Tomis darbotvarkėmis, inter alia, turėtų būti remiamas diegimo veiksmų gairių, bendradarbiavimo modelių pagrindinių pasirinkimo galimybių ir kitų strateginių klausimų nustatymas; |
| --- | --- |

(98)

pažangioji 5G infrastruktūra suteiks pagrindą skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai skirtų ekosistemų vystymui, o kitame etape – Europos gebėjimui imti taikyti 6G technologiją. EITP 2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (22) nustatyta Skaitmeninės Europos programa ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (23) nustatyta programa „InvestEU“ suteikia galimybių plėtoti 5G, o vėliau ir 6G grindžiamas skaitmenines ekosistemas. Atsižvelgiant į platų viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių tokiuose diegimo projektuose, ratą, labai svarbu koordinuoti strateginės darbotvarkės sudarymą, indėlį į programavimą bei su tokiomis programomis susijusią suinteresuotųjų subjektų informaciją ir dalyvavimą. Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė kaip strateginį tų užduočių pagrindą turėtų koordinuoti atitinkamų diegimo sričių, pavyzdžiui, 5G sistemų palei kelius ir geležinkelius, strateginio diegimo darbotvarkių rengimą. Tomis darbotvarkėmis, inter alia, turėtų būti remiamas diegimo veiksmų gairių, bendradarbiavimo modelių pagrindinių pasirinkimo galimybių ir kitų strateginių klausimų nustatymas;

| (99) | Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 20 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad, kai tikslinga, Komisija ar finansavimo įstaiga turi atlikti pasiūlymų, kurie kelia saugumo klausimų, saugumo patikrą; |
| --- | --- |

(99)

Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 20 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad, kai tikslinga, Komisija ar finansavimo įstaiga turi atlikti pasiūlymų, kurie kelia saugumo klausimų, saugumo patikrą;

| (100) | remdamasi 2019 m. gruodžio 3 d. Tarybos išvadomis ir 2019 m. kovo 26 d. rekomendacija dėl 5G tinklų kibernetinio saugumo, skirtų koordinuotiems Sąjungos lygmens veiksmams, valstybių narių tinklų ir informacijos saugumo bendradarbiavimo grupė 2020 m. sausio mėn. paskelbė ES rizikos mažinimo priemonių rinkinį, susijusį su 5G tinklų kibernetiniu saugumu (toliau – Priemonių rinkinys). Į Priemonių rinkinį įtrauktos strateginės ir techninės priemonės, taip pat pagalbiniai veiksmai, kuriais siekiama mažinti pagrindinę 5G tinklams kylančią kibernetinio saugumo riziką, kuri buvo nustatyta Sąjungos suderinto rizikos vertinimo ataskaitoje, ir pateikti gaires, kaip pasirinkti priemones, kurioms rizikos mažinimo planuose turėtų būti teikiama pirmenybė nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. 2020 m. sausio 29 d. Komisijos komunikate dėl ES priemonių rinkinio įgyvendinimo patvirtinamos visos Priemonių rinkinyje išdėstytos priemonės bei gairės ir pabrėžiama, kad reikia apribojimų, įskaitant būtinas išimtis, susijusių su tiekėjais, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką, atsižvelgiant į Sąjungos koordinuotame rizikos vertinime nurodytus veiksnius ir priemones, kad būtų išvengta priklausomybės nuo tų tiekėjų. Jame taip pat nustatomi konkretūs Komisijos veiksmai, visų pirma siekiant užtikrinti, kad dalyvauti atitinkamų technologijų sričių Sąjungos finansavimo programose būtų galima tik su sąlyga, kad laikomasi saugumo reikalavimų, visapusiškai taikant ir toliau įgyvendinant saugumo sąlygas. Todėl įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kurios atspindėtų saugumo priemones vykdant veiksmus, finansuojamus Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės ir, remiantis jos rekomendacijomis, kitų finansavimo įstaigų, įgyvendinančių kitas Sąjungos programas pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje; |
| --- | --- |

(100)

remdamasi 2019 m. gruodžio 3 d. Tarybos išvadomis ir 2019 m. kovo 26 d. rekomendacija dėl 5G tinklų kibernetinio saugumo, skirtų koordinuotiems Sąjungos lygmens veiksmams, valstybių narių tinklų ir informacijos saugumo bendradarbiavimo grupė 2020 m. sausio mėn. paskelbė ES rizikos mažinimo priemonių rinkinį, susijusį su 5G tinklų kibernetiniu saugumu (toliau – Priemonių rinkinys). Į Priemonių rinkinį įtrauktos strateginės ir techninės priemonės, taip pat pagalbiniai veiksmai, kuriais siekiama mažinti pagrindinę 5G tinklams kylančią kibernetinio saugumo riziką, kuri buvo nustatyta Sąjungos suderinto rizikos vertinimo ataskaitoje, ir pateikti gaires, kaip pasirinkti priemones, kurioms rizikos mažinimo planuose turėtų būti teikiama pirmenybė nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. 2020 m. sausio 29 d. Komisijos komunikate dėl ES priemonių rinkinio įgyvendinimo patvirtinamos visos Priemonių rinkinyje išdėstytos priemonės bei gairės ir pabrėžiama, kad reikia apribojimų, įskaitant būtinas išimtis, susijusių su tiekėjais, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką, atsižvelgiant į Sąjungos koordinuotame rizikos vertinime nurodytus veiksnius ir priemones, kad būtų išvengta priklausomybės nuo tų tiekėjų. Jame taip pat nustatomi konkretūs Komisijos veiksmai, visų pirma siekiant užtikrinti, kad dalyvauti atitinkamų technologijų sričių Sąjungos finansavimo programose būtų galima tik su sąlyga, kad laikomasi saugumo reikalavimų, visapusiškai taikant ir toliau įgyvendinant saugumo sąlygas. Todėl įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kurios atspindėtų saugumo priemones vykdant veiksmus, finansuojamus Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės ir, remiantis jos rekomendacijomis, kitų finansavimo įstaigų, įgyvendinančių kitas Sąjungos programas pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje;

| (101) | bendrosios įmonės pagal programą „Horizontas 2020“ buvo įsteigtos laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. Bendrosios įmonės turėtų toliau remti atitinkamas mokslinių tyrimų programas įgyvendindamos likusius veiksmus, pradėtus ar tęsiamus pagal Tarybos reglamentus (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014 (24), (ES) Nr. 558/2014 (25), (ES) Nr. 559/2014 (26), (ES) Nr. 560/2014 (27), (ES) Nr. 561/2014 (28) bei (ES) Nr. 642/2014 (29), vadovaudamosi tais reglamentais iki bendrųjų įmonių likvidavimo. Todėl siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo tie reglamentai turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(101)

bendrosios įmonės pagal programą „Horizontas 2020“ buvo įsteigtos laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. Bendrosios įmonės turėtų toliau remti atitinkamas mokslinių tyrimų programas įgyvendindamos likusius veiksmus, pradėtus ar tęsiamus pagal Tarybos reglamentus (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014 (24), (ES) Nr. 558/2014 (25), (ES) Nr. 559/2014 (26), (ES) Nr. 560/2014 (27), (ES) Nr. 561/2014 (28) bei (ES) Nr. 642/2014 (29), vadovaudamosi tais reglamentais iki bendrųjų įmonių likvidavimo. Todėl siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo tie reglamentai turėtų būti panaikinti;

| (102) | Sąjunga turėtų imtis veiksmų tik tuo atveju, jei esama įrodomo pranašumo dėl to, kad Sąjungos lygmens veiksmai yra veiksmingesni už nacionalinio, regionų ar vietos lygmens veiksmus. Bendrosios įmonės daugiausia dėmesio skiria sritims, kuriose dėl pastangų, kurių reikia, kad Sąjunga pasiektų savo ilgalaikius SESV nustatytus tikslus ir įvykdytų savo strateginius politikos prioritetus bei įsipareigojimus, masto, spartos ir aprėpties esama įrodomos veikimo Sąjungos lygmeniu pridėtinės vertės. Be to, siūlomos bendrosios įmonės turėtų būti suprantamos kaip papildančios nacionalinę ir subnacionalinę veikla toje pačioje srityje ir turėtų tokią veiklą sustiprinti; |
| --- | --- |

(102)

Sąjunga turėtų imtis veiksmų tik tuo atveju, jei esama įrodomo pranašumo dėl to, kad Sąjungos lygmens veiksmai yra veiksmingesni už nacionalinio, regionų ar vietos lygmens veiksmus. Bendrosios įmonės daugiausia dėmesio skiria sritims, kuriose dėl pastangų, kurių reikia, kad Sąjunga pasiektų savo ilgalaikius SESV nustatytus tikslus ir įvykdytų savo strateginius politikos prioritetus bei įsipareigojimus, masto, spartos ir aprėpties esama įrodomos veikimo Sąjungos lygmeniu pridėtinės vertės. Be to, siūlomos bendrosios įmonės turėtų būti suprantamos kaip papildančios nacionalinę ir subnacionalinę veikla toje pačioje srityje ir turėtų tokią veiklą sustiprinti;

| (103) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl nereikalingo dubliavimosi vengimo, kritinės masės išlaikymo ir užtikrinimo, kad viešasis finansavimas būtų panaudotas optimaliai, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(103)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl nereikalingo dubliavimosi vengimo, kritinės masės išlaikymo ir užtikrinimo, kad viešasis finansavimas būtų panaudotas optimaliai, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (104) | siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamose politikos srityse tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(104)

siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamose politikos srityse tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

PIRMA DALIS

BENDROS NUOSTATOS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu įsteigiamos devynios bendrosios įmonės, kaip tai suprantama SESV 187 straipsnyje, siekiant įgyvendinti institucionalizuotąsias Europos partnerystes, nurodytas Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 1 dalies c punkte. Šiuo reglamentu nustatomi jų tikslai ir užduotys, narystė, organizavimas ir kitos veiklos taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | kitas nei Sąjunga narys – bet kuri dalyvaujančioji valstybė, privatusis narys ar tarptautinė organizacija, kurie yra bendrosios įmonės nariai; |
| --- | --- |

1)

kitas nei Sąjunga narys – bet kuri dalyvaujančioji valstybė, privatusis narys ar tarptautinė organizacija, kurie yra bendrosios įmonės nariai;

| 2) | narys steigėjas – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsteigtas teisės subjektas ar tarptautinė organizacija, kurie šiame reglamente ar viename iš jo priedų nurodomi kaip bendrosios įmonės nariai; |
| --- | --- |

2)

narys steigėjas – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsteigtas teisės subjektas ar tarptautinė organizacija, kurie šiame reglamente ar viename iš jo priedų nurodomi kaip bendrosios įmonės nariai;

| 3) | asocijuotasis narys – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsteigtas teisės subjektas ar tarptautinė organizacija, kurie prisijungia prie bendrosios įmonės pasirašydami įsipareigojimo raštą pagal 6 straipsnio 3 dalį ir kuriems būtinas patvirtinimas pagal 7 straipsnį; |
| --- | --- |

3)

asocijuotasis narys – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ asocijuotoje šalyje įsteigtas teisės subjektas ar tarptautinė organizacija, kurie prisijungia prie bendrosios įmonės pasirašydami įsipareigojimo raštą pagal 6 straipsnio 3 dalį ir kuriems būtinas patvirtinimas pagal 7 straipsnį;

| 4) | dalyvaujančioji valstybė – bet kuri valstybė narė ar programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje; |
| --- | --- |

4)

dalyvaujančioji valstybė – bet kuri valstybė narė ar programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje;

| 5) | privatusis narys – bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal privačiąją ar viešąją teisę, kuris yra kitas nei Sąjunga, dalyvaujančioji valstybė ar tarptautinė organizacija bendrosios įmonės narys; |
| --- | --- |

5)

privatusis narys – bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal privačiąją ar viešąją teisę, kuris yra kitas nei Sąjunga, dalyvaujančioji valstybė ar tarptautinė organizacija bendrosios įmonės narys;

| 6) | sudarantieji subjektai – subjektai, kurie sudaro bendrosios įmonės privatųjį narį, kai privatusis narys yra asociacija, pagal to nario įstatus; |
| --- | --- |

6)

sudarantieji subjektai – subjektai, kurie sudaro bendrosios įmonės privatųjį narį, kai privatusis narys yra asociacija, pagal to nario įstatus;

| 7) | prisidedantis partneris – bet kuri valstybė, tarptautinė organizacija ar teisės subjektas, kuris nėra bendrosios įmonės narys, arba narį sudarantis subjektas, arba su vienu ar su kitu iš minėtųjų susijęs subjektas, kuris remia bendrosios įmonės tikslus savo konkrečioje mokslinių tyrimų srityje ir kurio paraiška buvo patvirtinta pagal 9 straipsnį; |
| --- | --- |

7)

prisidedantis partneris – bet kuri valstybė, tarptautinė organizacija ar teisės subjektas, kuris nėra bendrosios įmonės narys, arba narį sudarantis subjektas, arba su vienu ar su kitu iš minėtųjų susijęs subjektas, kuris remia bendrosios įmonės tikslus savo konkrečioje mokslinių tyrimų srityje ir kurio paraiška buvo patvirtinta pagal 9 straipsnį;

| 8) | nepiniginiai įnašai veiklai – privačiųjų narių, sudarančiųjų subjektų arba su vienais ar kitais iš anksčiau paminėtų susijusiųjų subjektų, tarptautinių organizacijų ir prisidedančių partnerių įnašai, kuriuos sudaro vykdant netiesioginius veiksmus jų patirtos tinkamos finansuoti išlaidos, atskaičiavus toms išlaidoms padengti skirtus tos bendrosios įmonės ir tos bendrosios įmonės dalyvaujančiųjų valstybių įnašus; |
| --- | --- |

8)

nepiniginiai įnašai veiklai – privačiųjų narių, sudarančiųjų subjektų arba su vienais ar kitais iš anksčiau paminėtų susijusiųjų subjektų, tarptautinių organizacijų ir prisidedančių partnerių įnašai, kuriuos sudaro vykdant netiesioginius veiksmus jų patirtos tinkamos finansuoti išlaidos, atskaičiavus toms išlaidoms padengti skirtus tos bendrosios įmonės ir tos bendrosios įmonės dalyvaujančiųjų valstybių įnašus;

| 9) | papildoma veikla – veikla, įtraukta į metinį papildomos veiklos planą, pridedamą prie pagrindinės darbo programos dalies, kuri negauna bendrosios įmonės finansinės paramos, tačiau prisideda prie bendrosios įmonės tikslų ir yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatų pritaikymu, arba kuri turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

9)

papildoma veikla – veikla, įtraukta į metinį papildomos veiklos planą, pridedamą prie pagrindinės darbo programos dalies, kuri negauna bendrosios įmonės finansinės paramos, tačiau prisideda prie bendrosios įmonės tikslų ir yra tiesiogiai susijusi su tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnių iniciatyvų projektų rezultatų pritaikymu, arba kuri turi didelę Sąjungos pridėtinę vertę;

| 10) | nepiniginiai įnašai papildomai veiklai – privačiųjų narių, sudarančiųjų subjektų arba su vienais ar kitais iš anksčiau paminėtų susijusiųjų subjektų ir tarptautinių organizacijų įnašai, kuriuos sudaro vykdant papildomą veiklą jų patirtos išlaidos, atskaičiavus toms išlaidoms padengti skirtus Sąjungos ir tos bendrosios įmonės dalyvaujančiųjų valstybių įnašus; |
| --- | --- |

10)

nepiniginiai įnašai papildomai veiklai – privačiųjų narių, sudarančiųjų subjektų arba su vienais ar kitais iš anksčiau paminėtų susijusiųjų subjektų ir tarptautinių organizacijų įnašai, kuriuos sudaro vykdant papildomą veiklą jų patirtos išlaidos, atskaičiavus toms išlaidoms padengti skirtus Sąjungos ir tos bendrosios įmonės dalyvaujančiųjų valstybių įnašus;

| 11) | ankstesnė iniciatyva – bet kuri partnerystė vienoje iš bendrosios įmonės veiklos sričių, kuri gavo finansinę paramą pagal vieną iš ankstesnių Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų programų; |
| --- | --- |

11)

ankstesnė iniciatyva – bet kuri partnerystė vienoje iš bendrosios įmonės veiklos sričių, kuri gavo finansinę paramą pagal vieną iš ankstesnių Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų programų;

| 12) | strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – dokumentas, apimantis programos „Europos horizontas“ vykdymo laikotarpį, kuriame yra nustatyti pagrindiniai prioritetai ir pagrindinės technologijos bei inovacijos, kurių reikia siekiant įgyvendinti bendrosios įmonės tikslus; |
| --- | --- |

12)

strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – dokumentas, apimantis programos „Europos horizontas“ vykdymo laikotarpį, kuriame yra nustatyti pagrindiniai prioritetai ir pagrindinės technologijos bei inovacijos, kurių reikia siekiant įgyvendinti bendrosios įmonės tikslus;

| 13) | darbo programa – Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 2 straipsnio 25 punkte nurodytas dokumentas; |
| --- | --- |

13)

darbo programa – Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 2 straipsnio 25 punkte nurodytas dokumentas;

| 14) | interesų konfliktas – situacija, susijusi su finansų pareigūnu ar kitu asmeniu, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 61 straipsnyje; |
| --- | --- |

14)

interesų konfliktas – situacija, susijusi su finansų pareigūnu ar kitu asmeniu, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 61 straipsnyje;

| 15) | naujas dalyvis – subjektas, kuris pirmą kartą yra atskiros bendrosios įmonės ar jos ankstesnės iniciatyvos skirtos dotacijos gavėjas ir kuris nėra tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnės iniciatyvos narys steigėjas. |
| --- | --- |

15)

naujas dalyvis – subjektas, kuris pirmą kartą yra atskiros bendrosios įmonės ar jos ankstesnės iniciatyvos skirtos dotacijos gavėjas ir kuris nėra tos bendrosios įmonės ar jos ankstesnės iniciatyvos narys steigėjas.

3 straipsnis

Įsteigimas

1.   Laikotarpiui iki 2031 m. gruodžio 31 d. kaip Sąjungos įstaigos įsteigiamos šios bendrosios įmonės, finansuojamos pagal 2021–2027 m. DFP:

| a) | Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė; |
| --- | --- |

a)

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė;

| b) | Netaršios aviacijos bendroji įmonė; |
| --- | --- |

b)

Netaršios aviacijos bendroji įmonė;

| c) | Švariojo vandenilio bendroji įmonė; |
| --- | --- |

c)

Švariojo vandenilio bendroji įmonė;

| d) | Europos geležinkelių bendroji įmonė; |
| --- | --- |

d)

Europos geležinkelių bendroji įmonė;

| e) | Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė; |
| --- | --- |

e)

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė;

| f) | Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė; |
| --- | --- |

f)

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė;

| g) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė; |
| --- | --- |

g)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė;

| h) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė; |
| --- | --- |

h)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė;

| i) | Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė. |
| --- | --- |

i)

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė.

2.   1 dalyje nurodytos Sąjungos įstaigos kartu paėmus vadinamos bendrosiomis įmonėmis.

3.   Siekiant atsižvelgti į programos „Europos horizontas“ vykdymo laikotarpį, su bendrosiomis įmonėmis susiję kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus gali būti skelbiami ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.

4.   Bendrosios įmonės turi teisinį subjektiškumą. Kiekvienoje valstybėje narėje jos turi plačiausią juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės įstatymus suteikiamą teisnumą ir veiksnumą. Visų pirma jos gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto bei juo disponuoti ir gali būti teismo proceso šalis.

5.   Bendrųjų įmonių buveinė yra Briuselyje, Belgijoje.

6.   Jei nenurodyta kitaip, pirmos ir trečios dalių nuostatos taikomos visoms bendrosioms įmonėms. Antros dalies nuostatos taikomos atitinkamai atskiroms bendrosioms įmonėms.

7.   Pirmos ir trečios dalių tikslais ir jei nenurodyta kitaip, nuoroda į atskirą bendrąją įmonę ar organą reiškia nuorodą į kiekvieną bendrąją įmonę ar kiekvieną lygiavertį atskirų bendrųjų įmonių organą ir jo kompetenciją kitų tos pačios bendrosios įmonės organų atžvilgiu.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRŲJŲ ĮMONIŲ VEIKIMAS

1 SKYRIUS

Tikslai ir užduotys

4 straipsnis

Tikslai ir principai

1.   Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytos bendrosios įmonės padeda siekti Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ bendrųjų ir konkrečių tikslų, kaip išdėstyta to reglamento 3 straipsnyje.

2.   Bendrosios įmonės, dalyvaujant partneriams ir jiems vykdant įsipareigojimus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, turinčios Europos pridėtinę vertę, programos rengimo ir įgyvendinimo srityse, kolektyviai įgyvendina šiuos bendruosius tikslus:

| a) | stiprinti ir integruoti mokslo, inovacijų ir technologijų pajėgumus ir sudaryti palankesnes sąlygas bendradarbiavimo ryšiams visoje Sąjungoje, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas, įgūdžių ugdymas ir jų sklaida, visų pirma siekiant reaguoti į pasaulinius iššūkius, užtikrinti ir padidinti Sąjungos konkurencingumą, Europos pridėtinę vertę, atsparumą bei tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės (toliau – EMTE) stiprinimo; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir integruoti mokslo, inovacijų ir technologijų pajėgumus ir sudaryti palankesnes sąlygas bendradarbiavimo ryšiams visoje Sąjungoje, kad būtų remiamas aukštos kokybės naujų žinių kūrimas, įgūdžių ugdymas ir jų sklaida, visų pirma siekiant reaguoti į pasaulinius iššūkius, užtikrinti ir padidinti Sąjungos konkurencingumą, Europos pridėtinę vertę, atsparumą bei tvarumą ir prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės (toliau – EMTE) stiprinimo;

| b) | užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje bazinių technologijų ir pramonės srityse ir jų atsparumą, laikantis Europos pramonės ir MVĮ strategijų, Europos žaliojo kurso, Europos ekonomikos gaivinimo plano ir kitų atitinkamų Sąjungos politikos krypčių; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti tvarumu grindžiamą Sąjungos vertės grandinių pirmavimą pasaulyje bazinių technologijų ir pramonės srityse ir jų atsparumą, laikantis Europos pramonės ir MVĮ strategijų, Europos žaliojo kurso, Europos ekonomikos gaivinimo plano ir kitų atitinkamų Sąjungos politikos krypčių;

| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų pritaikymą visoje Sąjungoje, reaguojant į klimato, aplinkos, sveikatos, skaitmeninius ir kitus pasaulinius iššūkius, prisidėti prie Sąjungos strateginių prioritetų, spartinti Sąjungos ekonomikos augimą ir skatinti inovacijų ekosistemą, kartu siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir, laikantis Paryžiaus susitarimo, poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje ne vėliau kaip 2050 m. tikslo, tokiu būdu gerinant Europos piliečių gyvenimo kokybę. |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų pritaikymą visoje Sąjungoje, reaguojant į klimato, aplinkos, sveikatos, skaitmeninius ir kitus pasaulinius iššūkius, prisidėti prie Sąjungos strateginių prioritetų, spartinti Sąjungos ekonomikos augimą ir skatinti inovacijų ekosistemą, kartu siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir, laikantis Paryžiaus susitarimo, poveikio klimatui neutralumo Sąjungoje ne vėliau kaip 2050 m. tikslo, tokiu būdu gerinant Europos piliečių gyvenimo kokybę.

3.   Bendrosios įmonės siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | didinti kritinę masę ir mokslinius bei technologinius pajėgumus ir kompetencijas bendradarbiaujamųjų, įvairius sektorius ir įvairias politines sritis apimančių, tarpvalstybinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas jų integracijai į Europos ekosistemas; |
| --- | --- |

a)

didinti kritinę masę ir mokslinius bei technologinius pajėgumus ir kompetencijas bendradarbiaujamųjų, įvairius sektorius ir įvairias politines sritis apimančių, tarpvalstybinių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visoje Sąjungoje, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas jų integracijai į Europos ekosistemas;

| b) | spartinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat ekonominę, socialinę ir visuomenės transformaciją Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį siekiant pagal Europos žaliąjį kursą ir Europos klimato teisės aktą nustatytų klimato ir energetikos tikslų; |
| --- | --- |

b)

spartinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat ekonominę, socialinę ir visuomenės transformaciją Sąjungos prioritetams strategiškai svarbiose srityse ir sektoriuose, visų pirma ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį siekiant pagal Europos žaliąjį kursą ir Europos klimato teisės aktą nustatytų klimato ir energetikos tikslų;

| c) | stiprinti esamų ir naujų Europos inovacijų ekosistemų ir ekonominės vertės grandinių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir gerinti jų veiklos rezultatus, be kita ko, startuoliuose bei MVĮ; |
| --- | --- |

c)

stiprinti esamų ir naujų Europos inovacijų ekosistemų ir ekonominės vertės grandinių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir gerinti jų veiklos rezultatus, be kita ko, startuoliuose bei MVĮ;

| d) | spartinti novatoriškų sprendimų, technologijų, paslaugų ir įgūdžių panaudojimą, pritaikymą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose ir pramonės ekosistemose, be kita ko, plačiai ir ankstyvame etape įtraukiant galutinius naudotojus, įskaitant MVĮ ir startuolius, piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo institucijas, ir kuriant kartu su jais; |
| --- | --- |

d)

spartinti novatoriškų sprendimų, technologijų, paslaugų ir įgūdžių panaudojimą, pritaikymą ir sklaidą sustiprintose Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose ir pramonės ekosistemose, be kita ko, plačiai ir ankstyvame etape įtraukiant galutinius naudotojus, įskaitant MVĮ ir startuolius, piliečius ir reguliavimo bei standartizavimo institucijas, ir kuriant kartu su jais;

| e) | išnaudojant Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų, technologijų, taikomųjų programų ir paslaugų aplinkosaugines, energetines, išteklių taupymo, visuomenines savybes ir jų žiediškumą bei našumą. |
| --- | --- |

e)

išnaudojant Sąjungos pajėgumus ir išteklius, gerinti naujų produktų, technologijų, taikomųjų programų ir paslaugų aplinkosaugines, energetines, išteklių taupymo, visuomenines savybes ir jų žiediškumą bei našumą.

4.   Bendrosioms įmonėms taip pat keliami papildomi tikslai, išdėstyti antroje dalyje.

5.   Įgyvendindamos Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“, bendrosios įmonės laikosi to reglamento 7 straipsnyje nustatytų principų.

6.   Bendrosios įmonės laikosi Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnyje ir III priede nustatytų Europos partnerystėms taikomų sąlygų ir kriterijų.

5 straipsnis

Veiklos tikslai ir užduotys

1.   Bendrosios įmonės, laikydamosi Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ III priede nustatytų kriterijų, siekia toliau išvardytų veiklos tikslų ir prisideda siekiant programos „Europos horizontas“ veiklos tikslų, nustatytų specialiojoje programoje, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“:

| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant platesnį dalyvavimą ir stiprinant bendradarbiavimo ryšius visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją, be kita ko, skatinant platesnį dalyvavimą ir stiprinant bendradarbiavimo ryšius visoje Sąjungoje;

| b) | stiprinti mokslinę kompetenciją, be kita ko, kai aktualu, įgyvendinant savo veiklą atsižvelgti į naujausius fundamentinių ir mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

b)

stiprinti mokslinę kompetenciją, be kita ko, kai aktualu, įgyvendinant savo veiklą atsižvelgti į naujausius fundamentinių ir mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų rezultatus;

| c) | skatinti MVĮ mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir padėti kurti bei plėsti novatoriškas įmones, visų pirma startuolius, MVĮ ir išimtiniais atvejais mažas vidutinės kapitalizacijos įmones; |
| --- | --- |

c)

skatinti MVĮ mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir padėti kurti bei plėsti novatoriškas įmones, visų pirma startuolius, MVĮ ir išimtiniais atvejais mažas vidutinės kapitalizacijos įmones;

| d) | stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tikslinga, švietimo, mokymo bei kitų sričių politikos, įskaitant papildomumą su nacionaline, regionine bei Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politika bei veikla; |
| --- | --- |

d)

stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir, kai tikslinga, švietimo, mokymo bei kitų sričių politikos, įskaitant papildomumą su nacionaline, regionine bei Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politika bei veikla;

| e) | geriau atsižvelgti į lyčių aspektą, be kita ko, jį integruoti į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį; |
| --- | --- |

e)

geriau atsižvelgti į lyčių aspektą, be kita ko, jį integruoti į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį;

| f) | plėsti bendradarbiavimo ryšius vykdant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įvairiuose sektoriuose bei dalykinėse srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus; |
| --- | --- |

f)

plėsti bendradarbiavimo ryšius vykdant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įvairiuose sektoriuose bei dalykinėse srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus;

| g) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą remiant Sąjungos politikos tikslus ir tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

g)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą remiant Sąjungos politikos tikslus ir tarptautinius įsipareigojimus;

| h) | didinti visuomenės informuotumą bei pritarimą, reaguoti į paklausą ir skatinti naujų sprendimų sklaidą ir pritaikymą įtraukiant, kai tinkama, piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus; |
| --- | --- |

h)

didinti visuomenės informuotumą bei pritarimą, reaguoti į paklausą ir skatinti naujų sprendimų sklaidą ir pritaikymą įtraukiant, kai tinkama, piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus;

| i) | skatinti išnaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus ir aktyviai juos skleisti bei juos išnaudoti, visų pirma siekiant pritraukti privačių investicijų ir formuoti politiką; |
| --- | --- |

i)

skatinti išnaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus ir aktyviai juos skleisti bei juos išnaudoti, visų pirma siekiant pritraukti privačių investicijų ir formuoti politiką;

| j) | spartinti pramonės pertvarką ir vertės grandinių atsparumą, be kita ko, tobulinant inovacijų kūrimo įgūdžius ir darant pažangą skaitmeninių technologijų srityje; |
| --- | --- |

j)

spartinti pramonės pertvarką ir vertės grandinių atsparumą, be kita ko, tobulinant inovacijų kūrimo įgūdžius ir darant pažangą skaitmeninių technologijų srityje;

| k) | remti moksliniais įrodymais pagrįstą susijusios Sąjungos politikos įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvaraus investavimo veiklą nacionaliniu, Europos ir pasaulio lygmenimis. |
| --- | --- |

k)

remti moksliniais įrodymais pagrįstą susijusios Sąjungos politikos įgyvendinimą, taip pat reguliavimo, standartizavimo ir tvaraus investavimo veiklą nacionaliniu, Europos ir pasaulio lygmenimis.

2.   Siekdamos šių tikslų, bendrosios įmonės, laikydamosi sisteminio požiūrio, vykdo šias užduotis:

| a) | teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų, skaidrių ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, nurodytus jų darbo programoje siekiant nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės nariai arba juos sudarantieji ar su jais susiję subjektai; |
| --- | --- |

a)

teikia finansinę paramą, daugiausia dotacijomis, netiesioginiams mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmams, atrinktiems po atvirų, skaidrių ir konkurencingų kvietimų teikti pasiūlymus, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, nurodytus jų darbo programoje siekiant nustatyti papildomas sąlygas, pagal kurias reikalaujama, kad dalyvautų bendrosios įmonės nariai arba juos sudarantieji ar su jais susiję subjektai;

| b) | vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, kai tinkama, skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

b)

vysto glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystėmis, be kita ko, kai tinkama, skirdamos bendrosios įmonės biudžeto dalį bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

| c) | siekia sinergijų su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas ir pritaikymas, mokymas, švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, su sanglaudos politikos fondais ar nacionaliniais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais, ir, kai tinkama, siekia tolesnio finansavimo pagal tas veiklas ir programas galimybių ir tas sinergijas bei galimybes kuo labiau didina; |
| --- | --- |

c)

siekia sinergijų su atitinkamomis Sąjungos, nacionalinio ir regionų lygmens veiklomis ir programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas novatoriškų sprendimų diegimas ir pritaikymas, mokymas, švietimas ir regionų vystymasis, pavyzdžiui, su sanglaudos politikos fondais ar nacionaliniais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais, ir, kai tinkama, siekia tolesnio finansavimo pagal tas veiklas ir programas galimybių ir tas sinergijas bei galimybes kuo labiau didina;

| d) | užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama įgyvendinant Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 ir 52 straipsniuose nustatytus strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos, vertinimo ir kitus reikalavimus, pavyzdžiui, įgyvendinant bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemą; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad jų veikla būtų prisidedama įgyvendinant Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 ir 52 straipsniuose nustatytus strateginio daugiamečio planavimo, ataskaitų teikimo, stebėsenos, vertinimo ir kitus reikalavimus, pavyzdžiui, įgyvendinant bendros politikos grįžtamojo ryšio sistemą;

| e) | skatina MVĮ ir startuolius dalyvauti jų veikloje ir užtikrina informacijos jiems tiekimą laiku, laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų; |
| --- | --- |

e)

skatina MVĮ ir startuolius dalyvauti jų veikloje ir užtikrina informacijos jiems tiekimą laiku, laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;

| f) | formuoja tikslinį požiūrį savo strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, kad įgyvendintų priemones, skirtas pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijas ir mokslinių tyrimų organizacijas, ir skirtas plėsti bendradarbiaujamuosius tinklus; |
| --- | --- |

f)

formuoja tikslinį požiūrį savo strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, kad įgyvendintų priemones, skirtas pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijas ir mokslinių tyrimų organizacijas, ir skirtas plėsti bendradarbiaujamuosius tinklus;

| g) | sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, reikalingus norint pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

g)

sutelkia viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, reikalingus norint pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslus;

| h) | stebi pažangą, daromą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 straipsnyje ir III bei V prieduose nustatytų nuostatų; |
| --- | --- |

h)

stebi pažangą, daromą siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, taip pat laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 straipsnyje ir III bei V prieduose nustatytų nuostatų;

| i) | parengia ir įgyvendina savo darbo programą; |
| --- | --- |

i)

parengia ir įgyvendina savo darbo programą;

| j) | palaiko ryšius su įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant, tačiau neapsiribojant decentralizuotomis agentūromis, mokslinių tyrimų organizacijomis ir aukštojo mokslo institucijomis, galutiniais naudotojais ir viešojo sektoriaus institucijomis, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos bendrosios įmonės prioritetus bei veiklą ir užtikrinti skaidrumą, atvirumą bei įtraukumą ir naudą visuomenei; |
| --- | --- |

j)

palaiko ryšius su įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant, tačiau neapsiribojant decentralizuotomis agentūromis, mokslinių tyrimų organizacijomis ir aukštojo mokslo institucijomis, galutiniais naudotojais ir viešojo sektoriaus institucijomis, visų pirma siekdamos apibrėžti kiekvienos bendrosios įmonės prioritetus bei veiklą ir užtikrinti skaidrumą, atvirumą bei įtraukumą ir naudą visuomenei;

| k) | vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir sklaidos bei rezultatų išnaudojimo veiklą, mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 51 straipsnį, be kita ko, užtikrindamos išsamios ir nuoseklios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimą laiku ir prieinamumą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje; |
| --- | --- |

k)

vykdo informavimo, komunikacijos, viešinimo ir sklaidos bei rezultatų išnaudojimo veiklą, mutatis mutandis taikydamos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 51 straipsnį, be kita ko, užtikrindamos išsamios ir nuoseklios informacijos apie finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų pateikimą laiku ir prieinamumą bendroje programos „Europos horizontas“ elektroninėje duomenų bazėje;

| l) | teikia Komisijai techninę, mokslinę ir administracinę paramą, būtiną jos užduotims atlikti, kad būtų užtikrintas bendrosios įmonės konkrečių veiklos sričių tinkamas veikimas ir vystymas Sąjungoje; |
| --- | --- |

l)

teikia Komisijai techninę, mokslinę ir administracinę paramą, būtiną jos užduotims atlikti, kad būtų užtikrintas bendrosios įmonės konkrečių veiklos sričių tinkamas veikimas ir vystymas Sąjungoje;

| m) | padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą užtikrinant geresnį rezultatų išnaudojimą ir tenkinti politikos poreikius, taip pat skatinti spartesnį naudojimąsi rezultatais, jų sklaidą ir pritaikymą vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsniais; |
| --- | --- |

m)

padeda kurti veiksmingesnę mokslo ir politikos sąsają, skatinti atvirąjį mokslą užtikrinant geresnį rezultatų išnaudojimą ir tenkinti politikos poreikius, taip pat skatinti spartesnį naudojimąsi rezultatais, jų sklaidą ir pritaikymą vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 14 ir 39 straipsniais;

| n) | vadovaudamosi bendra politikos grįžtamojo ryšio sistema ir strategijomis bei veiksmais, kuriais remiami Europos žaliojo kurso tikslai, nustato atitinkamas žinias, įgytas valdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ir jų rezultatus ir teikia apie jas ataskaitas Komisijai, kad tai padėtų stebėti, vertinti ir, kai būtina, ištaisyti esamas politikos priemones ar formuoti naujas politikos iniciatyvas ir sprendimus; |
| --- | --- |

n)

vadovaudamosi bendra politikos grįžtamojo ryšio sistema ir strategijomis bei veiksmais, kuriais remiami Europos žaliojo kurso tikslai, nustato atitinkamas žinias, įgytas valdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ir jų rezultatus ir teikia apie jas ataskaitas Komisijai, kad tai padėtų stebėti, vertinti ir, kai būtina, ištaisyti esamas politikos priemones ar formuoti naujas politikos iniciatyvas ir sprendimus;

| o) | remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852 dėl tvarių investicijų 3 straipsnį, stebėdamos ir vertindamos jų įgyvendinimą ekonomikos sektoriuje, kuriame jos vykdo veiklą, kad prireikus būtų teikiama ad hoc grįžtamoji informacija politikai formuoti; |
| --- | --- |

o)

remia Komisiją kuriant ir įgyvendinant tvirtus mokslu grindžiamus techninės analizės kriterijus pagal Reglamento (ES) 2020/852 dėl tvarių investicijų 3 straipsnį, stebėdamos ir vertindamos jų įgyvendinimą ekonomikos sektoriuje, kuriame jos vykdo veiklą, kad prireikus būtų teikiama ad hoc grįžtamoji informacija politikai formuoti;

| p) | apsvarsto galimybę taikyti principą „nedaryti reikšmingos žalos“ pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį bendrųjų įmonių veiklos, patenkančios į to reglamento taikymo sritį, atžvilgiu ir, kai aktualu, atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą; |
| --- | --- |

p)

apsvarsto galimybę taikyti principą „nedaryti reikšmingos žalos“ pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį bendrųjų įmonių veiklos, patenkančios į to reglamento taikymo sritį, atžvilgiu ir, kai aktualu, atsižvelgia į to reglamento nuostatas, kad būtų pagerintos galimybės gauti tvarų finansavimą;

| q) | atlieka visas kitas užduotis, būtinas šiame reglamente nustatytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

q)

atlieka visas kitas užduotis, būtinas šiame reglamente nustatytiems tikslams pasiekti.

3.   Be šiame straipsnyje ir antroje dalyje nustatytų užduočių, bendrosioms įmonėms gali būti pavesta vykdyti papildomas užduotis, kurioms reikalingas kaupiamasis, papildomasis ar derinamasis finansavimas pagal Sąjungos programas.

2 SKYRIUS

Nariai, prisidedantys partneriai ir įnašai

6 straipsnis

Nariai

1.   3 straipsnyje nurodytų bendrųjų įmonių nariai yra Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija, ir bet kuris iš toliau nurodytų subjektų, kaip nurodyta antroje dalyje:

| a) | dalyvaujančiosios valstybės; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančiosios valstybės;

| b) | nariai steigėjai; |
| --- | --- |

b)

nariai steigėjai;

| c) | asocijuotieji nariai. |
| --- | --- |

c)

asocijuotieji nariai.

2.   Negavus išankstinio šios antraštinės dalies 3 skyriaus 1 skirsnyje nurodytos valdybos pritarimo, narystė bendrojoje įmonėje negali būti perduota trečiajai šaliai.

3.   Nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai pasirašo įsipareigojimo raštą, kuriame išsamiai apibūdinama narystės aprėptis turinio, veiklos ir jos trukmės požiūriu, taip pat narių steigėjų ir asocijuotųjų narių įnašai į bendrąją įmonę, įskaitant informaciją apie 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą numatomą papildomą veiklą.

7 straipsnis

Asocijuotųjų narių atranka

1.   Bendrosios įmonės gali skelbti atvirus ir skaidrius kvietimus pareikšti susidomėjimą, siekdamos atrinkti asocijuotuosius narius, kurie galėtų padėti pasiekti bendrųjų įmonių tikslus. Tokius kvietimus skelbia bendrosios įmonės, kurių nariai steigėjai išvardyti I, II ir III prieduose. Kvietime pareikšti susidomėjimą nurodomi pagrindiniai pajėgumai, kurių reikia bendrosios įmonės tikslams pasiekti, o pareiškėjų gali būti paprašyta pateikti informaciją apie galimus jų įnašus. Visi kvietimai skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje, apie juos pranešama visais tinkamais kanalais, įskaitant, kai taikytina, valstybių atstovų grupę, kad būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas siekiant įgyvendinti bendrosios įmonės tikslus.

2.   Vykdomasis direktorius, padedamas nepriklausomų ekspertų ir, kai tinkama, atitinkamų bendrosios įmonės organų, vertina paraiškas dėl narystės, remdamasis dokumentais pagrįstomis žiniomis, patirtimi ir pareiškėjo pridėtine verte siekiant bendrosios įmonės tikslų, pareiškėjo finansiniu patikimumu ir ilgalaikiu įsipareigojimu teikti finansinius ir nepiniginius įnašus bendrajai įmonei, kartu atsižvelgdamas į galimus interesų konfliktus.

3.   Valdyba vertina ir patvirtina ar atmeta paraiškas dėl narystės.

8 straipsnis

Narystės pakeitimai arba jos nutraukimas

1.   Bet kuris bendrosios įmonės narys gali nutraukti savo narystę toje bendrojoje įmonėje. Narystės nutraukimas įsigalioja ir nebegali būti atšauktas praėjus šešiems mėnesiams nuo pranešimo bendrosios įmonės vykdomajam direktoriui dienos; vykdomasis direktorius informuoja kitus narius. Nuo narystės nutraukimo dienos narys atleidžiamas nuo visų įsipareigojimų, išskyrus tuos, kuriuos bendroji įmonė patvirtino ar prisiėmė iki narystės nutraukimo, išskyrus atvejus, kai tarpusavyje susitariama kitaip.

2.   Kiekvienas privatusis narys laiku informuoja bendrąją įmonę apie bet kokį narių susijungimą ar įsigijimą, galintį turėti įtakos bendrajai įmonei, arba apie bet kokį subjekto, kuris nėra bendrosios įmonės narys, įvykdytą nario perėmimą.

3.   Valdyba nusprendžia, ar nutraukti bet kurio 2 dalyje nurodyto nario narystę, siekdama užtikrinti veiklos tęstinumą ir apsaugoti Sąjungos ar bendrosios įmonės interesus. Narystės nutraukimas įsigalioja ir nebegali būti atšauktas ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo valdybos sprendimo priėmimo arba nuo tame sprendime nurodytos dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė. Atitinkamas narys ar nariai nedalyvauja valdybos balsavime.

4.   Kiekvienas privatusis narys laiku informuoja bendrąją įmonę apie visus reikšmingus jo nuosavybės, kontrolės ar sudėties pokyčius. Jei Komisija nusprendžia, kad toks pokytis gali padaryti poveikį Sąjungos ar bendrosios įmonės interesams saugumo ar viešosios tvarkos požiūriu, ji gali valdybai pasiūlyti atitinkamo privačiojo nario narystę nutraukti. Valdyba priima sprendimą dėl atitinkamo privačiojo nario narystės nutraukimo. Atitinkamas privatusis narys nedalyvauja valdybos balsavime.

5.   Narystės nutraukimas įsigalioja ir nebegali būti atšauktas ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo valdybos sprendimo priėmimo arba nuo tame sprendime nurodytos dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

6.   Valdyba gali nutraukti bet kurio nario, kuris nevykdo savo įsipareigojimų pagal šį reglamentą, narystę. 28 straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka taikoma mutatis mutandis.

7.   Kai tikslinga, Komisija gali prašyti privačiųjų narių imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad Sąjungos ir bendrosios įmonės interesai saugumo ar viešosios tvarkos požiūriu būtų apsaugoti.

8.   Pasikeitus narystei ar ją nutraukus, bendroji įmonė savo interneto svetainėje nedelsdama paskelbia atnaujintą savo narių sąrašą ir datą, kada toks pakeitimas įsigalioja.

9.   Kai tikslinga ir laikantis 16 straipsnio 3 dalies, pasikeitus narystei ar ją nutraukus, valdyba priima sprendimą dėl balsavimo teisių perskirstymo valdyboje.

9 straipsnis

Prisidedantys partneriai

1.   Kiekvienas prisidedantis partneris, kaip apibrėžta 2 straipsnio 7 punkte, kandidatas valdybai pateikia patvirtinimo raštą. Patvirtinimo rašte nurodoma partnerystės aprėptis dalyko, veiklos ir tos veiklos trukmės požiūriu, taip pat nurodomas pareiškėjo įnašas bendrajai įmonei.

2.   Valdyba įvertina patvirtinimo raštą ir patvirtina ar atmeta paraišką.

3.   Prisidedantys partneriai neturi balsavimo teisių bendrosios įmonės valdyboje.

10 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

1.   Sąjungos finansiniu įnašu į bendrąsias įmones, įskaitant Europos ekonominės erdvės (toliau – EEE) asignavimus, padengiamos administracinės ir veiklos išlaidos, neviršijančios antroje dalyje nurodytos maksimalios sumos, jei ta suma papildoma bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusių subjektų įnašu.

2.   Antroje dalyje nurodyta Sąjungos įnašo suma gali būti padidinta trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalies ir jei bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos įnašas, papildoma bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusių subjektų įnašu.

3.   Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunkčiu ir 154 straipsniu, to reglamento 71 straipsnyje nurodytų įstaigų atveju Sąjungos įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų specialiajai programai, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“.

4.   Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunkčiu ir 154 straipsniu, papildomos Sąjungos lėšos, kuriomis papildomas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas įnašas, gali būti pavestos bendrosioms įmonėms.

5.   Įnašams, susijusiems su papildomomis užduotimis, kurias pagal šio straipsnio 4 dalį ar 5 straipsnio 3 dalį pavesta atlikti bendrajai įmonei, taikomi Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 155 straipsnyje nustatyti reikalavimai.

6.   Apskaičiuojant antroje dalyje nurodytą maksimalų Sąjungos finansinį įnašą, papildomi įnašai pagal Sąjungos programas, susiję su papildomomis užduotimis, kurias pagal šio straipsnio 4 dalį ar 5 straipsnio 3 dalį pavesta atlikti bendrajai įmonei, neįtraukiami.

11 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių ir prisidedančių partnerių įnašai

1.   Jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, privačiųjų narių įnašus sudaro finansiniai ir bet kurie iš toliau nurodytų įnašų:

| a) | nepiniginiai įnašai veiklai; |
| --- | --- |

a)

nepiniginiai įnašai veiklai;

| b) | nepiniginiai įnašai papildomai veiklai, kurią pagal 17 straipsnio 2 dalies n punktą patvirtino valdyba. |
| --- | --- |

b)

nepiniginiai įnašai papildomai veiklai, kurią pagal 17 straipsnio 2 dalies n punktą patvirtino valdyba.

2.   Jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, privatieji nariai ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 31 d. savo atitinkamai valdybai pateikia ataskaitą apie kiekvienais praėjusiais finansiniais metais skirtų įnašų, nurodytų 1 dalies b punkte, vertę. Siekiant įvertinti šiuos įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal šalyje, kurioje įsisteigęs subjektas, taikomus apskaitos standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Išlaidas patvirtina atitinkamo subjekto paskirta nepriklausoma audito įstaiga, o atitinkama bendroji įmonė ar kita Sąjungos įstaiga dėl šių išlaidų audito neatlieka. Jei kiltų neaiškumų dėl išlaidų patvirtinimo, vertinimo metodą gali patikrinti atitinkama bendroji įmonė. Tiems įnašams vertinti tinkamai apibrėžtais atvejais valdyba gali leisti naudoti fiksuotąsias sumas ar vieneto įkainius.

3.   Dalyvaujančiųjų valstybių įnašus sudaro finansiniai įnašai. Dalyvaujančiosios valstybės ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. valdybai pateikia ataskaitą apie praėjusiais finansiniais metais skirtus finansinius įnašus.

4.   Tarptautinių organizacijų įnašus sudaro finansiniai įnašai ir nepiniginiai įnašai veiklai, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip.

5.   Prisidedančių partnerių įnašai turi atitikti sumas, kurias jie įsipareigojo sumokėti patvirtinimo rašte, tapdami prisidedančiais partneriais, ir juos sudaro finansiniai įnašai ir nepiniginiai įnašai veiklai.

6.   Komisija gali nutraukti, proporcingai sumažinti ar sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą bendrajai įmonei arba pradėti 45 straipsnyje nurodytą likvidavimo procedūrą bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | jei atitinkama bendroji įmonė neatitinka Sąjungos įnašo pavedimo sąlygų; |
| --- | --- |

a)

jei atitinkama bendroji įmonė neatitinka Sąjungos įnašo pavedimo sąlygų;

| b) | jei kiti nei Sąjunga nariai arba juos sudarantieji ar su jais susiję subjektai nepateikia įnašo arba pateikia tik dalį įnašo ir nesilaiko šio straipsnio 2 dalyje nustatytų su šio straipsnio 1, 4 bei 5 dalyse nurodytu įnašu susijusių terminų; |
| --- | --- |

b)

jei kiti nei Sąjunga nariai arba juos sudarantieji ar su jais susiję subjektai nepateikia įnašo arba pateikia tik dalį įnašo ir nesilaiko šio straipsnio 2 dalyje nustatytų su šio straipsnio 1, 4 bei 5 dalyse nurodytu įnašu susijusių terminų;

| c) | vadovaujantis 171 straipsnio 2 dalyje nurodytų vertinimų rezultatais. |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis 171 straipsnio 2 dalyje nurodytų vertinimų rezultatais.

7.   Komisijos sprendimas nutraukti, proporcingai sumažinti ar sustabdyti Sąjungos finansinį įnašą netrukdo kompensuoti tinkamų finansuoti išlaidų, kurias jau patyrė kiti nei Sąjunga nariai, iki pranešimo bendrajai įmonei apie sprendimą.

8.   Laikantis 28 straipsnio 6 dalyje nustatytos tvarkos, bet kuris kitas nei Sąjunga bendrosios įmonės narys, kuris nevykdo savo įsipareigojimų dėl šiame reglamente nurodytų įnašų, pašalinamas iš balsavimo valdyboje, kol įvykdys savo įsipareigojimus. Jei toks narys nevykdo savo įsipareigojimų pasibaigus papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, jo narystė nutraukiama, išskyrus atvejus, kai valdyba tinkamai pagrįstais atvejais nusprendžia kitaip. Atitinkamas subjektas valdybos balsavime nedalyvauja.

12 straipsnis

Dalyvaujančiųjų valstybių įnašų valdymas

1.   Kiekviena dalyvaujančioji valstybė prisiima orientacinį įsipareigojimą, kuris lygus jos nacionalinių finansinių įnašų į bendrąją įmonę sumai. Toks įsipareigojimas prisiimamas prieš priimant darbo programą.

Be Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnyje nustatytų kriterijų, darbo programoje, kaip priedas, gali būti pateikti nacionalinių teisės subjektų tinkamumo kriterijai.

Kiekviena dalyvaujančioji valstybė paveda bendrajai įmonei atlikti pasiūlymų vertinimą pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“.

Pasiūlymų atranka grindžiama vertinimo komiteto pateiktu eilės sąrašu. Už atranką atsakingas organas nuo to sąrašo gali nukrypti tinkamai pagrįstais atvejais, kaip nustatyta darbo programoje, siekdamas užtikrinti bendrą portfeliu grindžiamo požiūrio nuoseklumą.

Remdamasi nacionaliniais strateginiais prioritetais kiekviena dalyvaujančioji valstybė turi veto teisę visais klausimais, susijusiais su jos nacionalinių finansinių įnašų į bendrąją įmonę naudojimu, pareiškėjų, įsisteigusių tose dalyvaujančiosiose valstybėse, atžvilgiu.

2.   Kiekviena dalyvaujančioji valstybė su bendrąja įmone sudaro vieną ar daugiau administracinių susitarimų, kuriais nustatomas įnašų mokėjimo pareiškėjams, įsisteigusiems toje dalyvaujančiojoje valstybėje, ir ataskaitų dėl tų įnašų teikimo koordinavimo mechanizmas. Į šį susitarimą įtraukiamas tvarkaraštis, mokėjimo sąlygos, ataskaitų teikimo ir audito reikalavimai.

Kiekviena dalyvaujančioji valstybė siekia sinchronizuoti savo mokėjimo tvarkaraštį, ataskaitų teikimą ir auditus su bendrosios įmonės mokėjimo tvarkaraščiu, ataskaitų teikimu ir auditais ir suderinti savo išlaidų tinkamumo finansuoti taisykles su programos „Europos horizontas“ taisyklėmis.

3.   2 dalyje nurodytame susitarime kiekviena dalyvaujančioji valstybė gali pavesti bendrajai įmonei atlikti jos įnašo mokėjimą jos paramos gavėjams. Atlikus pasiūlymų atranką dalyvaujančioji valstybė įsipareigoja skirti mokėjimams būtiną sumą. Dalyvaujančiosios valstybės audito institucijos gali atlikti jos atitinkamų nacionalinių įnašų auditą.

3 SKYRIUS

Bendrųjų įmonių darbo organizavimas

13 straipsnis

Netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos vykdymo sinergijos ir efektyvumas

1.   Bendrosios įmonės per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo užtikrina netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos vykdymą sudarydamos paslaugų lygio susitarimus, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip, ir atsižvelgdamos į poreikį pavedant biudžeto vykdymo užduotis bendrosioms įmonėms užtikrinti lygiavertį Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį. Tokia tvarka, su sąlyga, kad patvirtinamas jos perspektyvumas, ir patikrinus išteklius, apima bent jau toliau išvardytas sritis:

| a) | parama žmogiškiesiems ištekliams; |
| --- | --- |

a)

parama žmogiškiesiems ištekliams;

| b) | teisinė pagalba; |
| --- | --- |

b)

teisinė pagalba;

| c) | informacinės ir ryšių technologijos; |
| --- | --- |

c)

informacinės ir ryšių technologijos;

| d) | apskaita (išskyrus iždą); |
| --- | --- |

d)

apskaita (išskyrus iždą);

| e) | komunikacija; |
| --- | --- |

e)

komunikacija;

| f) | logistikos, renginių ir posėdžių patalpų valdymas; |
| --- | --- |

f)

logistikos, renginių ir posėdžių patalpų valdymas;

| g) | parama audito ir kovos su sukčiavimu strategijai. |
| --- | --- |

g)

parama audito ir kovos su sukčiavimu strategijai.

2.   1 dalyje nurodytos netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos vykdymą visiems kitiems užtikrina viena ar kelios atrinktos bendrosios įmonės. Tarpusavyje susijusią tvarką vykdo ta pati bendroji įmonė tiek, kiek tinkama, kad atitinkamos užduotys būtų įgyvendinamos efektyviai ir veiksmingai, siekiant užtikrinti darnią organizacinę struktūrą.

3.   1 dalyje nurodytais paslaugų lygio susitarimais sudaromos sąlygos perduoti asignavimus arba padengti išlaidas, susijusias su bendrų paslaugų teikimu tarp bendrųjų įmonių.

4.   Nedarant poveikio tam, kad darbuotojai gali būti perskiriami atlikti kitas užduotis bendrojoje įmonėje arba kitas administracines funkcijas, kurios neturi įtakos darbo sutartims, darbuotojai, kuriems pavedama atlikti funkcijas, perkeltas netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos vykdymo, kurį prižiūri kita bendroji įmonė, tikslais, gali būti perkelti į tą bendrąją įmonę. Jei atitinkamas darbuotojas raštu pareiškia, kad atsisako būti perkeltas, bendroji įmonė pagal Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (30) nustatytų kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų (toliau – KSTĮS) 47 straipsnyje nurodytas sąlygas to darbuotojo sutartį gali nutraukti.

5.   4 dalyje nurodyti darbuotojai, kurie yra perkeliami į bendrąją įmonę, prižiūrinčią netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarkos vykdymą, išsaugo tos pačios rūšies sutartį ir pareigų grupę bei lygį ir laikoma, kad jie dirbo visą savo tarnybos laiką toje bendrojoje įmonėje.

14 straipsnis

Bendrųjų įmonių organai

1.   Kiekviena bendroji įmonė turi valdybą, vykdomąjį direktorių ir (išskyrus bendrąsias įmones, kai valstybės yra atstovaujamos valdyboje) valstybių atstovų grupę.

2.   Bendroji įmonė taip pat gali turėti mokslinį patariamąjį organą ir suinteresuotųjų subjektų grupę taip pat bet kokį kitą organą pagal antrosios dalies nuostatas.

3.   Vykdydamas savo užduotis kiekvienas bendrosios įmonės organas siekia tik šiame reglamente nustatytų tikslų ir imasi veiksmų tik bendrosios įmonės veiklos srityje tuo tikslu, kuriuo ji buvo įsteigta.

4.   Nedarant poveikio 3 daliai, dviejų ar daugiau bendrųjų įmonių organai gali nuspręsti užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą, be kita ko, reguliariai rengdami posėdžius ar pasitelkdami jungtinius komitetus.

1 skirsnis

Valdyba

15 straipsnis

Valdybos sudėtis

1.   Valdybą sudaro ne mažiau kaip du Sąjungai atstovaujantys Komisijos atstovai ir keletas kiekvieno kito nei Sąjunga bendrosios įmonės nario atstovų, kaip nurodyta antroje dalyje kiekvienos bendrosios įmonės atžvilgiu.

2.   Kai pagal 6 straipsnio 1 dalies b punktą bendrosios įmonės nariai yra ir dalyvaujančiosios valstybės, į valdybą paskiriama po vieną kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės atstovą.

16 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Valdybos narių atstovai deda visas pastangas, kad sprendimus priimtų bendru sutarimu. Nepasiekus bendro sutarimo, rengiamas balsavimas. Sprendimas laikomas priimtu bent 75 % balsų, įskaitant nedalyvaujančių atstovų balsus, dauguma, o susilaikiusiųjų balsai neįtraukiami.

Valdybai priimant sprendimus taip pat gali būti taikomos atitinkamos antroje dalyje nustatytos specialios taisyklės.

2.   Tam, kad valdyba galėtų balsuoti, reikia, kad dalyvautų Komisija, bent 50 % privačiųjų narių ir, jeigu taikytina, bent 50 % dalyvaujančiųjų valstybių narių atstovų.

3.   Sąjunga turi 50 % balsavimo teisių, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip. Sąjungos balsavimo teisės yra nedalomos.

Kitų nei Sąjunga narių balsavimo teisėms taikomos antroje dalyje nustatytos specialios taisyklės. Jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, kiekvienas kitų nei Sąjunga narių atstovas turi vienodą balsų skaičių.

4.   Valdybos pirmininką metinės rotacijos principu paeiliui skiria Sąjunga ir kiti atstovai, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip.

5.   Valdyba eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami pirmininko, vykdomojo direktoriaus, Komisijos arba daugumos kitų nei Sąjunga narių ar dalyvaujančiųjų valstybių atstovų prašymu. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas ir jie vyksta atitinkamos bendrosios įmonės buveinėje, nebent tinkamai pagrįstais atvejais valdyba nusprendžia kitaip. Posėdžių darbotvarkės ir sprendimai laiku viešai skelbiami atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

6.   Vykdomasis direktorius dalyvauja posėdžiuose ir turi teisę dalyvauti svarstymuose, tačiau neturi balsavimo teisės.

7.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas valdybos posėdžiuose turi stebėtojo statusą. Kitų atitinkamos bendrosios įmonės organų pirmininkai turi teisę stebėtojų teisėmis dalyvauti valdybos posėdžiuose, kai aptariami su jų užduotimis susiję klausimai. Stebėtojai gali dalyvauti svarstymuose, tačiau neturi balsavimo teisės.

8.   Pirmininkas, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį ir laikydamasis konfidencialumo ir interesų konfliktams taikomų taisyklių, kaip stebėtojus taip pat gali pakviesti dalyvauti kitus asmenis, visų pirma kitų Europos partnerysčių, vykdomųjų ar reguliavimo agentūrų, Sąjungos regioninių valdžios institucijų ir Europos technologijų platformų atstovus.

9.   Narių atstovai nėra asmeniškai atsakingi už veiksmus, kurių ėmėsi veikdami kaip atstovai valdyboje, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

10.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles.

11.   Narių atstovai ir stebėtojai privalo laikytis elgesio kodekso nuostatų; šiame kodekse nustatomos jų pareigos užtikrinti atitinkamos bendrosios įmonės ir Sąjungos sąžiningumą ir reputaciją.

17 straipsnis

Valdybos užduotys

1.   Valdyba yra kiekvienos bendrosios įmonės sprendimus priimantis organas. Jai tenka bendra atsakomybė už tos bendrosios įmonės strateginę kryptį, už tai, kad būtų nuosekliai laikomasi atitinkamų Sąjungos tikslų ir politikos, ir už jos veiklą; valdyba taip pat prižiūri bendrosios įmonės veiklos įgyvendinimą.

Komisija, atlikdama savo vaidmenį valdyboje, siekia užtikrinti bendrosios įmonės veiklos ir pagal Sąjungos finansavimo programas vykdomos atitinkamos veiklos koordinavimą ir suderinamumą, kad nustatant bendradarbiaujamųjų mokslinių tyrimų prioritetus būtų skatinama užtikrinti sinergijas ir papildomumą, kartu vengiant veiklos dubliavimosi.

2.   Valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | imasi priemonių bendrosios įmonės bendriesiems, konkretiems ir veiklos tikslams įgyvendinti, vertina jų veiksmingumą ir poveikį, užtikrina laiku vykdomą atidžią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į Sąjungos ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, be kita ko, atsižvelgiant į papildomumą regioninių ar nacionalinių programų atžvilgiu, ir prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus; |
| --- | --- |

a)

imasi priemonių bendrosios įmonės bendriesiems, konkretiems ir veiklos tikslams įgyvendinti, vertina jų veiksmingumą ir poveikį, užtikrina laiku vykdomą atidžią bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir pavienių veiksmų pažangos stebėseną, atsižvelgiant į Sąjungos ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės prioritetus, be kita ko, atsižvelgiant į papildomumą regioninių ar nacionalinių programų atžvilgiu, ir prireikus imasi taisomųjų priemonių siekdama užtikrinti, kad bendroji įmonė įgyvendintų savo tikslus;

| b) | pagal 7 straipsnį vertina, priima ar atmeta paraiškas dėl narystės; |
| --- | --- |

b)

pagal 7 straipsnį vertina, priima ar atmeta paraiškas dėl narystės;

| c) | pagal 9 straipsnį vertina, priima ar atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas; |
| --- | --- |

c)

pagal 9 straipsnį vertina, priima ar atmeta perspektyvių prisidedančių partnerių paraiškas;

| d) | sprendžia dėl bet kurio nario, kuris nevykdo savo įsipareigojimų pagal šį reglamentą arba pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis, narystės bendrojoje įmonėje nutraukimo; |
| --- | --- |

d)

sprendžia dėl bet kurio nario, kuris nevykdo savo įsipareigojimų pagal šį reglamentą arba pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis, narystės bendrojoje įmonėje nutraukimo;

| e) | tvirtina bendrosios įmonės finansines taisykles pagal 27 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

tvirtina bendrosios įmonės finansines taisykles pagal 27 straipsnį;

| f) | tvirtina metinį biudžetą ir personalo etatų planą, įskaitant nuolatinių ir laikinų pareigybių skaičių pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų ir deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičių, išreikštą etato ekvivalentais; |
| --- | --- |

f)

tvirtina metinį biudžetą ir personalo etatų planą, įskaitant nuolatinių ir laikinų pareigybių skaičių pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų ir deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičių, išreikštą etato ekvivalentais;

| g) | sprendžia dėl administracinių išlaidų paskirstymo kitiems nei Sąjunga nariams, jei šie nariai nesusitaria pagal 28 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į tai, kad gali būti šių narių administracinių įsipareigojimų ir jų dalyvavimo neatitikimų; |
| --- | --- |

g)

sprendžia dėl administracinių išlaidų paskirstymo kitiems nei Sąjunga nariams, jei šie nariai nesusitaria pagal 28 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į tai, kad gali būti šių narių administracinių įsipareigojimų ir jų dalyvavimo neatitikimų;

| h) | laikydamasi šio straipsnio 4 dalies, bendrosios įmonės darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatuose, nustatytuose Reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, (toliau – Tarnybos nuostatai) suteiktais paskyrimų tarnybai ir KSTĮS suteiktais tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, (toliau – paskyrimų tarnybos įgaliojimai); |
| --- | --- |

h)

laikydamasi šio straipsnio 4 dalies, bendrosios įmonės darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatuose, nustatytuose Reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, (toliau – Tarnybos nuostatai) suteiktais paskyrimų tarnybai ir KSTĮS suteiktais tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, (toliau – paskyrimų tarnybos įgaliojimai);

| i) | skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas bei stebi jo darbo rezultatus; |
| --- | --- |

i)

skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių, pratęsia jo kadenciją, teikia jam rekomendacijas bei stebi jo darbo rezultatus;

| j) | bendrosios įmonės veiklos pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir per visą programos „Europos horizontas“ vykdymo laikotarpį prireikus ją atnaujina. Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijų galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sinergijos su kitomis Sąjungos programomis ir politika; |
| --- | --- |

j)

bendrosios įmonės veiklos pradžioje priima strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir per visą programos „Europos horizontas“ vykdymo laikotarpį prireikus ją atnaujina. Strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje nustatomas tikslinis partnerystės poveikis, numatomas veiklos portfelis, išmatuojami numatomi rezultatai, ištekliai, rezultatai ir orientyrai per nustatytą laikotarpį. Joje taip pat nustatomos kitos Europos partnerystės, su kuriomis bendroji įmonė užmezga oficialų ir reguliarų bendradarbiavimą, ir bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijų galimybės, grindžiamos dalyvaujančiųjų valstybių ar valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat sinergijos su kitomis Sąjungos programomis ir politika;

| k) | atsižvelgusi į valstybių atstovų grupės nuomonę, tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamas išlaidų sąmatas strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį, galimas ex eaquo pasiūlymų nagrinėjimo sąlygas vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 28 straipsnio 3 dalimi ir jo darbo programomis, mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai ir kuriose bendradarbiaujama su kitomis partnerystėmis bei kuriamos sinergijos su kitomis Sąjungos programomis, taikytiną finansavimo normą, ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties skyrimo bei peržiūros procedūras, ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai; |
| --- | --- |

k)

atsižvelgusi į valstybių atstovų grupės nuomonę, tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą darbo programą ir atitinkamas išlaidų sąmatas strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkei įgyvendinti, įskaitant administracinę veiklą, kvietimų teikti pasiūlymus turinį, galimas ex eaquo pasiūlymų nagrinėjimo sąlygas vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 28 straipsnio 3 dalimi ir jo darbo programomis, mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikomi bendri kvietimai ir kuriose bendradarbiaujama su kitomis partnerystėmis bei kuriamos sinergijos su kitomis Sąjungos programomis, taikytiną finansavimo normą, ir susijusias paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos, sutarties skyrimo bei peržiūros procedūras, ypatingą dėmesį skiriant su politikos reikalavimais susijusiai grįžtamajai informacijai;

| l) | kai tikslinga, riboja dalyvavimą konkrečiuose darbo programos veiksmuose vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalimi ir laikantis pozicijos, dėl kurios kiekvienu konkrečiu atveju susitaria Komisija ir valstybės narės valstybių atstovų grupėje, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip; |
| --- | --- |

l)

kai tikslinga, riboja dalyvavimą konkrečiuose darbo programos veiksmuose vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalimi ir laikantis pozicijos, dėl kurios kiekvienu konkrečiu atveju susitaria Komisija ir valstybės narės valstybių atstovų grupėje, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip;

| m) | tvirtina priemones, skirtas tam, kad į bendrosios įmonės veiklą ir veiksmus būtų įtraukti nauji dalyviai, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijos ir mokslinių tyrimų organizacijos, be kita ko, prireikus skatinant juos tapti privačiaisiais nariais ar privačiuosius narius sudarančiaisiais subjektais; |
| --- | --- |

m)

tvirtina priemones, skirtas tam, kad į bendrosios įmonės veiklą ir veiksmus būtų įtraukti nauji dalyviai, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijos ir mokslinių tyrimų organizacijos, be kita ko, prireikus skatinant juos tapti privačiaisiais nariais ar privačiuosius narius sudarančiaisiais subjektais;

| n) | tvirtina metinį papildomos veiklos planą, išdėstytą darbo programos pagrindinės dalies priede, remdamasi kitų nei Sąjunga narių pasiūlymu ir pasikonsultavusi su moksliniu patariamuoju organu ar tokiu organu, kaip nurodyta antroje dalyje, taip pat atsižvelgusi į valstybių atstovų grupės nuomonę; |
| --- | --- |

n)

tvirtina metinį papildomos veiklos planą, išdėstytą darbo programos pagrindinės dalies priede, remdamasi kitų nei Sąjunga narių pasiūlymu ir pasikonsultavusi su moksliniu patariamuoju organu ar tokiu organu, kaip nurodyta antroje dalyje, taip pat atsižvelgusi į valstybių atstovų grupės nuomonę;

| o) | teikia strategines bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis gaires pagal strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę; |
| --- | --- |

o)

teikia strategines bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis gaires pagal strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę;

| p) | vertina ir tvirtina konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

p)

vertina ir tvirtina konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas ir biudžetą, skirtą su kitomis Europos partnerystėmis teikiamiems bendriems kvietimams teikti pasiūlymus;

| q) | pateikia nuomonę dėl bendrosios įmonės galutinių sąskaitų; |
| --- | --- |

q)

pateikia nuomonę dėl bendrosios įmonės galutinių sąskaitų;

| r) | atitinkamai užtikrina, kad būtų įsteigta bendrosios įmonės vidaus audito grupė; |
| --- | --- |

r)

atitinkamai užtikrina, kad būtų įsteigta bendrosios įmonės vidaus audito grupė;

| s) | remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, tvirtina programų biuro organizacinę struktūrą; |
| --- | --- |

s)

remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, tvirtina programų biuro organizacinę struktūrą;

| t) | remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, tvirtina bendrosios įmonės komunikacijos politiką; |
| --- | --- |

t)

remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, tvirtina bendrosios įmonės komunikacijos politiką;

| u) | jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, tvirtina finansuoti atrinktų veiksmų sąrašą; |
| --- | --- |

u)

jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, tvirtina finansuoti atrinktų veiksmų sąrašą;

| v) | vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio 2 dalimi, priima Tarnybos nuostatų ir KSTĮS įgyvendinimo taisykles; |
| --- | --- |

v)

vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio 2 dalimi, priima Tarnybos nuostatų ir KSTĮS įgyvendinimo taisykles;

| w) | priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones ar stažuotojų priėmimo taisykles; |
| --- | --- |

w)

priima nacionalinių ekspertų delegavimo į bendrąsias įmones ar stažuotojų priėmimo taisykles;

| x) | be 14 straipsnyje nurodytų bendrosios įmonės organų, prireikus sudaro patariamąsias ar darbo grupes, be kita ko, bendradarbiaudama su kitomis bendrosiomis įmonėmis, nustatytam laikotarpiui ir siekiant konkretaus tikslo; |
| --- | --- |

x)

be 14 straipsnyje nurodytų bendrosios įmonės organų, prireikus sudaro patariamąsias ar darbo grupes, be kita ko, bendradarbiaudama su kitomis bendrosiomis įmonėmis, nustatytam laikotarpiui ir siekiant konkretaus tikslo;

| y) | pateikia Komisijai, kai tikslinga, prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą; |
| --- | --- |

y)

pateikia Komisijai, kai tikslinga, prašymus iš dalies pakeisti šį reglamentą;

| z) | prašo bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo ar narių teikti mokslines konsultacijas ar analizę konkrečiais klausimais, be kita ko, dėl pokyčių gretimuose sektoriuose; |
| --- | --- |

z)

prašo bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo ar narių teikti mokslines konsultacijas ar analizę konkrečiais klausimais, be kita ko, dėl pokyčių gretimuose sektoriuose;

| a1) | iki 2023 m. pabaigos, remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

a1)

iki 2023 m. pabaigos, remdamasi vykdomojo direktoriaus rekomendacija, patvirtina planą, pagal kurį laipsniškai nutraukiamas bendrajai įmonei teikiamas finansavimas pagal programą „Europos horizontas“;

| b1) | užtikrina, kad būtų vykdoma bet kokia užduotis, kuri nėra specialiai paskirta konkrečiam bendrosios įmonės organui, jei valdyba gali priskirti tokią užduotį kitam atitinkamos bendrosios įmonės organui. |
| --- | --- |

b1)

užtikrina, kad būtų vykdoma bet kokia užduotis, kuri nėra specialiai paskirta konkrečiam bendrosios įmonės organui, jei valdyba gali priskirti tokią užduotį kitam atitinkamos bendrosios įmonės organui.

3.   Bendrosios įmonės valdybai taip pat gali būti taikomos antroje dalyje išdėstytos konkrečios taisyklės.

4.   Valdyba pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnio 2 dalį priima sprendimą, grindžiamą Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir KSTĮS 6 straipsniu, kuriuo atitinkami paskyrimų tarnybos įgaliojimai deleguojami vykdomajam direktoriui ir apibrėžiamos sąlygos, kuriomis toks įgaliojimų delegavimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perdeleguoti.

5.   Prieš balsuodama valdyba kuo labiau atsižvelgia į valstybių atstovų grupės nuomonę, rekomendacijas ir pasiūlymus, jeigu tokių yra. Valdyba nepagrįstai nedelsdama valstybių atstovų grupę informuoja apie tolesnius veiksmus, kurių ji ėmėsi dėl tokių nuomonių, rekomendacijų ar pasiūlymų, arba pateikia motyvus, jeigu tolesnių veiksmų imtasi nebuvo.

2 skirsnis

Vykdomasis direktorius

18 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus skyrimas, atleidimas ir kadencijos pratęsimas

1.   Komisija pasiūlo, pageidautina, ne mažiau kaip trijų kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu kiekvienos kategorijos kiti nei Sąjunga bendrosios įmonės nariai valdybos vardu paskiria vieną atstovą ir vieną stebėtoją.

2.   Vykdomąjį direktorių valdyba skiria remdamasi nuopelnais ir įgūdžiais iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, taikydama atvirą ir skaidrią atrankos procedūra, kuria laikomasi lyčių pusiausvyros principo.

3.   Vykdomasis direktorius yra vienas iš darbuotojų ir yra įdarbinamas kaip bendrosios įmonės laikinasis darbuotojas pagal KSTĮS 2 straipsnio a punktą.

Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi bendrajai įmonei atstovauja valdybos pirmininkas.

4.   Vykdomasis direktorius skiriamas ketverių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su kitais nei Sąjunga nariais, įvertina vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir bendrosios įmonės būsimas užduotis bei iššūkius.

5.   Bendrosios įmonės valdyba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kuriame atsižvelgta į 4 dalyje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją.

6.   Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, negali dalyvauti kitoje atrankos į tą pačią pareigybę procedūroje.

7.   Atleisti vykdomąjį direktorių savo sprendimu gali tik valdyba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pasikonsultavusi su valstybių atstovų grupe ir kitais nei Sąjunga bendrosios įmonės nariais.

19 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus užduotys

1.   Vykdomasis direktorius yra vykdomasis vadovas, atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą, vykdomą vadovaujantis valdybos sprendimais. Jis teikia valdybai visą jos funkcijoms vykdyti būtiną informaciją. Nedarant poveikio atitinkamoms Sąjungos institucijų ir valdybos kompetencijoms, vykdomasis direktorius neprašo ir nepriima nurodymų iš jokios Vyriausybės ar kitos įstaigos.

2.   Vykdomasis direktorius yra bendrosios įmonės teisinis atstovas. Jis yra atskaitingas bendrosios įmonės valdybai.

3.   Vykdomasis direktorius vykdo bendrosios įmonės biudžetą ir užtikrina įvairių bendrosios įmonės organų ir tarnybų veiklos koordinavimą.

4.   Vykdomasis direktorius bendrosios įmonės pavedimu atlieka šias užduotis:

| a) | užtikrina tvarų ir veiksmingą bendrosios įmonės valdymą ir veiksmingą darbo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

užtikrina tvarų ir veiksmingą bendrosios įmonės valdymą ir veiksmingą darbo programos įgyvendinimą;

| b) | parengia ir pateikia tvirtinti valdybai metinio biudžeto projektą ir personalo etatų planą; |
| --- | --- |

b)

parengia ir pateikia tvirtinti valdybai metinio biudžeto projektą ir personalo etatų planą;

| c) | parengia ir, atsižvelgęs atitinkamai į valstybių atstovų grupės ar viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę, pateikia valdybai priimti darbo programą ir atitinkamas bendrosios įmonės išlaidų sąmatas, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė; |
| --- | --- |

c)

parengia ir, atsižvelgęs atitinkamai į valstybių atstovų grupės ar viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę, pateikia valdybai priimti darbo programą ir atitinkamas bendrosios įmonės išlaidų sąmatas, kad būtų įgyvendinta strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė;

| d) | pateikia valdybai nuomonę apie bendrosios įmonės metines ataskaitas; |
| --- | --- |

d)

pateikia valdybai nuomonę apie bendrosios įmonės metines ataskaitas;

| e) | rengia ir teikia valdybai įvertinti ir patvirtinti konsoliduotąją metinę veiklos ataskaitą, įskaitant informaciją apie 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas atitinkamas kitų nei Sąjunga narių išlaidas ir įnašus; |
| --- | --- |

e)

rengia ir teikia valdybai įvertinti ir patvirtinti konsoliduotąją metinę veiklos ataskaitą, įskaitant informaciją apie 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas atitinkamas kitų nei Sąjunga narių išlaidas ir įnašus;

| f) | stebi 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus įnašus, reguliariai praneša valdybai apie pažangą siekiant tikslų ir prireikus siūlo taisomuosius veiksmus ir priemones; |
| --- | --- |

f)

stebi 11 straipsnio 1 dalyje nurodytus įnašus, reguliariai praneša valdybai apie pažangą siekiant tikslų ir prireikus siūlo taisomuosius veiksmus ir priemones;

| g) | stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, skirtos pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijas ir mokslinių tyrimų organizacijas; |
| --- | --- |

g)

stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, skirtos pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo institucijas ir mokslinių tyrimų organizacijas;

| h) | užmezga oficialų ir nuolatinį bendradarbiavimą su Europos partnerystėmis, nustatytomis strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, vadovaudamasis valdybos pateiktomis strateginėmis gairėmis; |
| --- | --- |

h)

užmezga oficialų ir nuolatinį bendradarbiavimą su Europos partnerystėmis, nustatytomis strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, vadovaudamasis valdybos pateiktomis strateginėmis gairėmis;

| i) | pirmininko prašymu reguliariai informuoja atitinkamos sudėties programos „Europos horizontas“ komitetą, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę informuoti programos komitetą pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnio 7 dalį ir III priedą, visų pirma prieš priimant bendrosios įmonės darbo programą, kiek tai susiję su Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymu; |
| --- | --- |

i)

pirmininko prašymu reguliariai informuoja atitinkamos sudėties programos „Europos horizontas“ komitetą, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę informuoti programos komitetą pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnio 7 dalį ir III priedą, visų pirma prieš priimant bendrosios įmonės darbo programą, kiek tai susiję su Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymu;

| j) | teikia atitinkamai valdybai ar viešojo sektoriaus institucijų tarybai tvirtinti bendrosios įmonės finansuoti atrinktų veiksmų sąrašą; |
| --- | --- |

j)

teikia atitinkamai valdybai ar viešojo sektoriaus institucijų tarybai tvirtinti bendrosios įmonės finansuoti atrinktų veiksmų sąrašą;

| k) | vertina bendrosios įmonės asocijuotųjų narių paraiškas po atviro kvietimo pareikšti susidomėjimą ir teikia valdybai pasiūlymus dėl asocijuotųjų narių; |
| --- | --- |

k)

vertina bendrosios įmonės asocijuotųjų narių paraiškas po atviro kvietimo pareikšti susidomėjimą ir teikia valdybai pasiūlymus dėl asocijuotųjų narių;

| l) | reguliariai informuoja kitus bendrosios įmonės organus visais su jų funkcijomis susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

l)

reguliariai informuoja kitus bendrosios įmonės organus visais su jų funkcijomis susijusiais klausimais;

| m) | bendrosios įmonės vardu pasirašo konkrečius dotacijų susitarimus ir sprendimus savo kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

m)

bendrosios įmonės vardu pasirašo konkrečius dotacijų susitarimus ir sprendimus savo kompetencijos srityje;

| n) | bendrosios įmonės vardu pasirašo viešųjų pirkimų sutartis; |
| --- | --- |

n)

bendrosios įmonės vardu pasirašo viešųjų pirkimų sutartis;

| o) | užtikrina programos pažangos, palyginti su atitinkamais poveikio rodikliais ir bendrosios įmonės konkrečiais tikslais, nurodytais antroje dalyje, stebėseną ir vertinimą, valdybai vykdant priežiūrą ir koordinuojant veiklą su patariamaisiais organais (kai aktualu), ir laikantis 171 straipsnio; |
| --- | --- |

o)

užtikrina programos pažangos, palyginti su atitinkamais poveikio rodikliais ir bendrosios įmonės konkrečiais tikslais, nurodytais antroje dalyje, stebėseną ir vertinimą, valdybai vykdant priežiūrą ir koordinuojant veiklą su patariamaisiais organais (kai aktualu), ir laikantis 171 straipsnio;

| p) | įgyvendina bendrosios įmonės komunikacijos politiką; |
| --- | --- |

p)

įgyvendina bendrosios įmonės komunikacijos politiką;

| q) | organizuoja, orientuoja ir prižiūri bendrosios įmonės veiklą bei darbuotojus vykdydamas valdybos suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

q)

organizuoja, orientuoja ir prižiūri bendrosios įmonės veiklą bei darbuotojus vykdydamas valdybos suteiktus įgaliojimus;

| r) | nustato veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolės sistemą, užtikrina jos veikimą ir valdybai praneša apie visus reikšmingus jos pakeitimus; |
| --- | --- |

r)

nustato veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolės sistemą, užtikrina jos veikimą ir valdybai praneša apie visus reikšmingus jos pakeitimus;

| s) | saugo Sąjungos ir kitų narių finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jeigu nustatoma pažeidimų, vykdydamas nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines nuobaudas; |
| --- | --- |

s)

saugo Sąjungos ir kitų narių finansinius interesus taikydamas prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla priemones, atlikdamas veiksmingus patikrinimus ir, jeigu nustatoma pažeidimų, vykdydamas nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, taikydamas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines nuobaudas;

| t) | užtikrina, kad būtų vykdomi bendrosios įmonės rizikos vertinimai ir rizikos valdymas; |
| --- | --- |

t)

užtikrina, kad būtų vykdomi bendrosios įmonės rizikos vertinimai ir rizikos valdymas;

| u) | imasi visų kitų priemonių, kurios būtinos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo pažangai įvertinti; |
| --- | --- |

u)

imasi visų kitų priemonių, kurios būtinos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo pažangai įvertinti;

| v) | parengia ir pateikia tvirtinti valdybai planą, kaip laipsniškai nutraukti bendrajai įmonei pagal programą „Europos horizontas“ teikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

v)

parengia ir pateikia tvirtinti valdybai planą, kaip laipsniškai nutraukti bendrajai įmonei pagal programą „Europos horizontas“ teikiamą finansavimą;

| w) | vykdo visas kitas užduotis, kurias jam patikėjo ar pavedė valdyba arba kurios gali būti reikalingos pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

w)

vykdo visas kitas užduotis, kurias jam patikėjo ar pavedė valdyba arba kurios gali būti reikalingos pagal šį reglamentą;

| x) | turi įgaliojimus deleguoti savo įgaliojimus kitiems darbuotojams pagal taisykles, kurios turi būti priimtos pagal 17 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

x)

turi įgaliojimus deleguoti savo įgaliojimus kitiems darbuotojams pagal taisykles, kurios turi būti priimtos pagal 17 straipsnio 4 dalį.

5.   Vykdomajam direktoriui taip pat gali būti taikomos antroje dalyje nustatytos konkrečios taisyklės.

6.   Vykdomasis direktorius įsteigia programų biurą, už kurį yra atsakingas, skirtą visoms su šiuo reglamentu susijusios bendrosios įmonės pagalbinėms užduotims vykdyti. Programų biurą sudaro bendrosios įmonės darbuotojai; biuras visų pirma atlieka šias užduotis:

| a) | padeda sukurti ir pagal bendrosios įmonės finansines taisykles valdyti tinkamą apskaitos sistemą; |
| --- | --- |

a)

padeda sukurti ir pagal bendrosios įmonės finansines taisykles valdyti tinkamą apskaitos sistemą;

| b) | valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu; |
| --- | --- |

b)

valdo bendrosios įmonės darbo programos įgyvendinimą viso įgyvendinimo ciklo metu;

| c) | bendrosios įmonės nariams ir jos organams tinkamu laiku teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurios jiems yra būtinos jų pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

c)

bendrosios įmonės nariams ir jos organams tinkamu laiku teikia visą aktualią informaciją ir paramą, kurios jiems yra būtinos jų pareigoms atlikti;

| d) | atlieka bendrosios įmonės organų sekretoriato funkcijas ir teikia paramą valdybos įsteigtoms patariamosioms grupėms, jeigu tokių yra. |
| --- | --- |

d)

atlieka bendrosios įmonės organų sekretoriato funkcijas ir teikia paramą valdybos įsteigtoms patariamosioms grupėms, jeigu tokių yra.

3 skirsnis

Patariamieji organai

20 straipsnis

Valstybių atstovų grupė

1.   Išskyrus atvejus, kai valstybės narės ir asocijuotosios valstybės dalyvauja bendrosios įmonės veikloje kaip narės ar narius sudarantieji subjektai, bendrosios įmonės įsteigia valstybių atstovų grupę, kaip nurodyta antroje dalyje, laikydamosi šio straipsnio nuostatų.

2.   Valstybių atstovų grupę sudaro ne daugiau kaip po du atstovus ir ne daugiau kaip po du pakaitinius narius iš kiekvienos valstybės narės ir iš kiekvienos asocijuotosios valstybės. Valstybių atstovų grupė renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją iš savo narių.

3.   Valstybių atstovų grupė posėdžiauja bent du kartus per metus. Posėdžius sušaukia pirmininkas arba ne mažiau kaip trečdalis valstybių atstovų grupės narių. Valstybių atstovų grupės pirmininko prašymu valdybos pirmininkas ir vykdomasis direktorius arba jų atstovai posėdžiuose dalyvauja stebėtojų teisėmis, kad pateiktų informacijos konkrečiais klausimais.

4.   Valstybių atstovų grupės posėdžiai gali būti reglamentuojami visomis antroje dalyje išdėstytomis atitinkamomis konkrečiomis nuostatomis.

5.   Valstybių atstovų grupės pirmininkas į tos grupės posėdžius gali pakviesti dalyvauti stebėtojų teisėmis kitus asmenis, visų pirma atitinkamų Sąjungos federalinių ar regioninių valdžios institucijų, aukštojo mokslo institucijų ir mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų, MVĮ asociacijų ar pramonės asociacijų ir kitų bendrosios įmonės organų atstovus.

6.   Valstybių atstovų grupės posėdžių darbotvarkė ir susiję dokumentai išplatinami pakankamai iš anksto, kad būtų užtikrintas tinkamas kiekvienos valstybės narės ir asocijuotosios valstybės atstovavimas. Taip pat darbotvarkė valdybai pateikiama susipažinti laiku.

7.   Su valstybių atstovų grupe konsultuojamasi ir ji visų pirma peržiūri informaciją ir teikia nuomones šiais klausimais:

| a) | dėl bendrosios įmonės programos pažangos ir jos tikslų įgyvendinimo bei numatomo poveikio pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant informaciją apie kvietimus teikti pasiūlymus ir gautus pasiūlymus, taip pat apie pasiūlymų vertinimo procesą; |
| --- | --- |

a)

dėl bendrosios įmonės programos pažangos ir jos tikslų įgyvendinimo bei numatomo poveikio pagal programą „Europos horizontas“, įskaitant informaciją apie kvietimus teikti pasiūlymus ir gautus pasiūlymus, taip pat apie pasiūlymų vertinimo procesą;

| b) | dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ar lygiavertės darbotvarkės atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones; |
| --- | --- |

b)

dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ar lygiavertės darbotvarkės atnaujinimo, atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ strateginį planavimą ir į kitas Sąjungos bei valstybių narių finansavimo priemones;

| c) | dėl sąsajų su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ir, kai aktualu, regioninėmis iniciatyvomis, įskaitant sanglaudos politikos fondus pagal pažangiosios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

c)

dėl sąsajų su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ir, kai aktualu, regioninėmis iniciatyvomis, įskaitant sanglaudos politikos fondus pagal pažangiosios specializacijos strategijas;

| d) | dėl darbo programų projektų, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, ypač dėl žemesnio TPL mokslinių tyrimų temų, įtrauktų į darbo programos projektą, ir dėl tinkamumo kriterijų taikymo; |
| --- | --- |

d)

dėl darbo programų projektų, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį, ypač dėl žemesnio TPL mokslinių tyrimų temų, įtrauktų į darbo programos projektą, ir dėl tinkamumo kriterijų taikymo;

| e) | dėl MVĮ, startuolių, aukštojo mokslo institucijų ir mokslinių tyrimų organizacijų dalyvavimo ir priemonių, kurių imamasi naujų dalyvių dalyvavimui skatinti; |
| --- | --- |

e)

dėl MVĮ, startuolių, aukštojo mokslo institucijų ir mokslinių tyrimų organizacijų dalyvavimo ir priemonių, kurių imamasi naujų dalyvių dalyvavimui skatinti;

| f) | dėl veiksmų, kurių imamasi rezultatų sklaidai ir išnaudojimui visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

f)

dėl veiksmų, kurių imamasi rezultatų sklaidai ir išnaudojimui visoje vertės grandinėje;

| g) | dėl metinės veiklos ataskaitos. |
| --- | --- |

g)

dėl metinės veiklos ataskaitos.

8.   Siekiant susitarti dėl 17 straipsnio 2 dalies l punkte nurodytos pozicijos, valstybių atstovų grupę sudaro tik valstybės narės. Valstybių atstovų grupės darbo tvarkos taisyklėse išsamiau apibrėžiama susitarimo dėl tos pozicijos tvarka.

9.   Kai taikytina, valstybių atstovų grupė taip pat reguliariai teikia ataskaitas valdybai ir tarpininkauja bendrajai įmonei šiais klausimais:

| a) | atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų diegimu ir pritaikymu susijusius numatomus veiksmus, nustatymo; |
| --- | --- |

a)

atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių, įskaitant konkrečius įgyvendinamus ar su atitinkamų technologijų ir novatoriškų sprendimų diegimu ir pritaikymu susijusius numatomus veiksmus, nustatymo;

| b) | konkrečių priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar regionų lygmeniu ir kurios susijusios su sklaidos renginiais, teminiais techniniais seminarais ir komunikacijos veikla; |
| --- | --- |

b)

konkrečių priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar regionų lygmeniu ir kurios susijusios su sklaidos renginiais, teminiais techniniais seminarais ir komunikacijos veikla;

| c) | konkrečių priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar regionų lygmeniu dėl diegimo veiklos, susijusios su kiekviena atitinkama bendrąja įmone; |
| --- | --- |

c)

konkrečių priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar regionų lygmeniu dėl diegimo veiklos, susijusios su kiekviena atitinkama bendrąja įmone;

| d) | nacionalinės ar regioninės politikos ir iniciatyvų, siekiant užtikrinti bendrosios įmonės strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir metinių darbo programų papildomumą. |
| --- | --- |

d)

nacionalinės ar regioninės politikos ir iniciatyvų, siekiant užtikrinti bendrosios įmonės strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir metinių darbo programų papildomumą.

10.   Valstybių atstovų grupė kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje pateikia ataskaitą, kurioje apibūdinama nacionalinė ar regioninė politika bendrosios įmonės veiklos srityje ir nurodomi konkretūs bendradarbiavimo įgyvendinant bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus būdai.

11.   Valstybių atstovų grupė savo iniciatyva valdybai ar vykdomajam direktoriui gali teikti nuomones, rekomendacijas ar pasiūlymus techniniais, valdymo ir finansų klausimais, taip pat dėl darbo programų ir kitų dokumentų, visų pirma, jei tais klausimais daromas poveikis nacionaliniams ar regioniniams interesams.

12.   Valstybių atstovų grupei reguliariai ir laiku teikiama svarbi informacija, įskaitant suskirstymą pagal valstybes, be kitų duomenų, apie paraiškas dėl dotacijų ir dalyvavimą netiesioginiuose bendrosios įmonės finansuojamuose veiksmuose, kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus vertinimo rezultatus ir projekto įgyvendinimą, sinergijas su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis ir kitomis Europos partnerystėmis, papildomą veiklą, įsipareigotus ir faktiškai suteiktus finansinius ir nepiniginius įnašus ir bendrosios įmonės biudžeto vykdymą.

13.   Valstybių atstovų grupė priima savo darbo tvarkos taisykles, tinkamai atsižvelgdama į 33 ir 42 straipsnius.

14.   Viena ar daugiau bendrųjų įmonių gali įsteigti bendrą valstybių atstovų grupę, vadovaudamosi antroje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis.

21 straipsnis

Mokslinės konsultacijos

1.   Jei antroje dalyje nenurodyta kitaip, bendrosios įmonės siekia gauti nepriklausomas mokslines konsultacijas:

| a) | iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi nuostatų šiame straipsnyje, arba |
| --- | --- |

a)

iš mokslinio patariamojo organo, kurį įsteigia bendroji įmonė, vadovaudamasi antrojoje dalyje nustatytomis atitinkamomis nuostatomis ir laikydamasi nuostatų šiame straipsnyje, arba

| b) | pateikdamos ad hoc prašymus dėl nepriklausomų ekspertų pagalbos, kuriuos valdyba perduoda bendrajai įmonei konkrečiais klausimais. |
| --- | --- |

b)

pateikdamos ad hoc prašymus dėl nepriklausomų ekspertų pagalbos, kuriuos valdyba perduoda bendrajai įmonei konkrečiais klausimais.

2.   Mokslinio patariamojo organo nariai, vykdydami bendrosios įmonės veiklą, proporcingai atstovauja ekspertams, be kita ko, lyčių ir geografinės pusiausvyros atžvilgiu. Kartu mokslinio patariamojo organo nariai turi būtinų kompetencijų ir ekspertinės patirties techninėje srityje, kad galėtų teikti mokslu pagrįstas rekomendacijas bendrajai įmonei, atsižvelgdami į tokių rekomendacijų poveikį klimatui bei aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį, taip pat bendrosios įmonės tikslus.

3.   Mokslinio patariamojo organo nariai, taip pat pakviesti stebėtojai laikosi įpareigojimo saugoti profesinę paslaptį, kuris pagal Sutartis ir jų įgyvendinimo taisykles taikomas visiems institucijų nariams ir jų darbuotojams, taip pat atitinkamai Komisijos sprendimuose (ES, Euratomas) 2015/443 (31) ir (ES, Euratomas) 2015/444 (32) nustatytų Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su neskelbtinos neįslaptintos ir Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga.

4.   Valdyba nustato atvirą atrankos procesą, įskaitant konkrečius bendrosios įmonės mokslinio patariamojo organo narių sudėties kriterijus, ir paskiria jo narius. Valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė.

5.   Mokslinis patariamasis organas renka pirmininką iš savo narių.

6.   Mokslinis patariamasis organas posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus, o posėdžius sušaukia pirmininkas. Pirmininkas į posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis gali pakviesti kitus asmenis. Mokslinis patariamasis organas priima savo darbo tvarkos taisykles. Posėdžių darbotvarkės laiku viešai skelbiamos atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

7.   Mokslinis patariamasis organas atlieka šias užduotis:

| a) | teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami darbo programose, be kita ko, dėl kvietimų teikti pasiūlymus taikymo srities, atsižvelgiant į strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą; |
| --- | --- |

a)

teikia konsultacijas dėl mokslinių prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami darbo programose, be kita ko, dėl kvietimų teikti pasiūlymus taikymo srities, atsižvelgiant į strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą;

| b) | teikia konsultacijas metinėje veiklos ataskaitoje aprašomų mokslo laimėjimų klausimais; |
| --- | --- |

b)

teikia konsultacijas metinėje veiklos ataskaitoje aprašomų mokslo laimėjimų klausimais;

| c) | atsižvelgdamas į pažangą, padarytą įgyvendinant strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atskirus veiksmus, prireikus siūlo taisomąsias ar perorientavimo priemones valdybai; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgdamas į pažangą, padarytą įgyvendinant strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atskirus veiksmus, prireikus siūlo taisomąsias ar perorientavimo priemones valdybai;

| d) | valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose, arba tam, kad padėtų įvertinti galimų asocijuotųjų narių ir prisidedančių partnerių paraiškas; |
| --- | --- |

d)

valdybos prašymu teikia nepriklausomas konsultacijas ir mokslinę analizę konkrečiais klausimais, visų pirma dėl pokyčių gretimuose sektoriuose, arba tam, kad padėtų įvertinti galimų asocijuotųjų narių ir prisidedančių partnerių paraiškas;

| e) | jei nurodyta antroje dalyje, įvertina vykdant su technologijomis ir inovacijomis susijusius veiksmus, kuriuos finansuoja bendroji įmonė, pasiektus rezultatus ir apie juos praneša valdybai; |
| --- | --- |

e)

jei nurodyta antroje dalyje, įvertina vykdant su technologijomis ir inovacijomis susijusius veiksmus, kuriuos finansuoja bendroji įmonė, pasiektus rezultatus ir apie juos praneša valdybai;

| f) | jei nurodyta antroje dalyje, dalyvauja sektorių integracijos komitetų, specialiai įsteigtų tarp Europos partnerysčių pagal programą „Europos horizontas“, veikloje, kad būtų užtikrintos sinergijos; |
| --- | --- |

f)

jei nurodyta antroje dalyje, dalyvauja sektorių integracijos komitetų, specialiai įsteigtų tarp Europos partnerysčių pagal programą „Europos horizontas“, veikloje, kad būtų užtikrintos sinergijos;

| g) | atlieka visas kitas užduotis, kaip nurodyta antroje dalyje. |
| --- | --- |

g)

atlieka visas kitas užduotis, kaip nurodyta antroje dalyje.

8.   Po kiekvieno mokslinio patariamojo organo posėdžio jo pirmininkas valdybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos organo ir jo narių nuomonės posėdžio metu aptartais klausimais. Kiek įmanoma, ataskaita viešai skelbiama atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

9.   Mokslinis patariamasis organas savo iniciatyva gali patarti valdybai konsultuotis su juo konkrečiais klausimais, kurie nesusiję su 7 dalyje nurodytomis užduotimis. Kiek įmanoma, ataskaita viešai skelbiama atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

10.   Mokslinis patariamasis organas informuojamas apie priežastis tuo atveju, jei nesiimama tolesnių veiksmų pagal jo rekomendacijas dėl darbo programos ir strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės.

22 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų grupė

1.   Bendrosios įmonės gali įsteigti suinteresuotųjų subjektų grupę pagal atitinkamas antros dalies nuostatas ir laikydamosi šio straipsnio.

2.   Suinteresuotųjų subjektų grupės veikloje gali dalyvauti visi viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai, įskaitant organizuotas grupes, veikiančias bendrosios įmonės veiklos srityje, taip pat valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ar kitų šalių tarptautinės interesų grupės.

3.   Valdyba nustato konkrečius suinteresuotųjų subjektų grupės sudėties kriterijus ir atrankos procedūrą ir siekia subalansuoti atstovavimą geografinio pasiskirstymo, lyčių, sektorių ir suinteresuotųjų subjektų ekspertinės patirties požiūriu. Prireikus valdyba atsižvelgia į galimas kandidatūras, kurias pasiūlo valstybių atstovų grupė.

4.   Suinteresuotųjų subjektų grupė reguliariai informuojama apie bendrosios įmonės veiklą ir raginama pateikti komentarus dėl planuojamų bendrosios įmonės iniciatyvų.

5.   Suinteresuotųjų subjektų grupės posėdžius sušaukia vykdomasis direktorius.

6.   Vykdomasis direktorius gali patarti valdybai pasikonsultuoti su suinteresuotųjų subjektų grupe konkrečiais klausimais. Jei tokios konsultacijos įvyksta, po atitinkamų diskusijų suinteresuotųjų subjektų grupėje valdybai ir valstybių atstovų grupei pateikiama ataskaita; ši ataskaita viešai skelbiama atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

4 SKYRIUS

Finansinės ir veiklos nuostatos

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

23 straipsnis

Suderintas dalyvavimo apribojimo taikymas

Bendrosios įmonės užtikrina suderinamumą su požiūriu, taikomu veiksmams, finansuojamiems pagal programos „Europos horizontas“ darbo programą, priimtą pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 13 straipsnio 2 dalies b punktą, kiek tai susiję su Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalies taikymu, taip pat su Sąjungos teisės aktais ir gairėmis, svarbiais norint ją taikyti dirbant prie panašių atitinkamos bendrosios įmonės darbo programos temų.

24 straipsnis

Bendrųjų įmonių finansuojamai veiklai taikomos taisyklės

1.   Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“ taikomas veiksmams, kuriuos finansuoja bendrosios įmonės pagal programą „Europos horizontas“. Vadovaujantis tuo reglamentu kiekviena bendroji įmonė laikoma finansuojančiąja įstaiga ir teikia finansinę paramą netiesioginiams veiksmams pagal to reglamento 6 straipsnį.

2.   Veiksmams, kuriuos finansuoja bendrosios įmonės pagal programą „Europos horizontas“, taip pat gali būti taikomos bet kurios antros dalies konkrečios nuostatos.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 40 straipsnio 4 dalies a punkto, teisė nesutikti taip pat taikoma rezultatus teikiantiems dalyviams, kuriems nebuvo skirtas bendrosios įmonės finansavimas.

25 straipsnis

Veiklos ir finansavimo planavimas

1.   Vykdomasis direktorius valdybai pateikia tvirtinti darbo programos projektą.

2.   Darbo programa priimama iki metų, einančių prieš jos įgyvendinimą, pabaigos. Darbo programa ir kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami bendrosios įmonės interneto svetainėje ir programos „Europos horizontas“ svetainėje, o, siekiant didesnio koordinavimo su bendrąja programos „Europos horizontas“ strategija, ji teikiama susipažinti atitinkamos sudėties programos komitetui.

3.   Vykdomasis direktorius parengia kitų metų metinio biudžeto projektą ir pateikia jį valdybai priimti.

4.   Konkrečių metų metinį biudžetą valdyba priima iki metų, einančių prieš jo įvykdymą, pabaigos.

5.   Metinis biudžetas koreguojamas, kad būtų atsižvelgta į Sąjungos biudžete nustatytą Sąjungos finansinio įnašo sumą ir, kai taikytina, kitų nei Sąjunga narių ir prisidedančių partnerių, jeigu tokių yra, finansinių įnašų sumas.

26 straipsnis

Veiklos ir finansinių ataskaitų teikimas

1.   Vykdomasis direktorius teikia valdybai konsoliduotą metinę veiklos ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus veiklos rezultatus vadovaudamasis bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis. Konsoliduota metinė veiklos ataskaita laiku viešai skelbiama atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

2.   Konsoliduotoje metinėje veiklos ataskaitoje, be kita ko, pateikiama informacija apie:

| a) | mokslinius tyrimus, inovacijas ir kitus atliktus veiksmus, taip pat atitinkamas išlaidas; |
| --- | --- |

a)

mokslinius tyrimus, inovacijas ir kitus atliktus veiksmus, taip pat atitinkamas išlaidas;

| b) | pateiktus pasiūlymus, įskaitant suskirstymą pagal valstybes, kuriose įsisteigęs teisės subjektas, ir pagal dalyvių rūšis, visų pirma MVĮ ir naujus dalyvius; |
| --- | --- |

b)

pateiktus pasiūlymus, įskaitant suskirstymą pagal valstybes, kuriose įsisteigęs teisės subjektas, ir pagal dalyvių rūšis, visų pirma MVĮ ir naujus dalyvius;

| c) | finansuoti atrinktus netiesioginius veiksmus, įskaitant suskirstymą pagal dalyvių rūšis, be kita ko, MVĮ, ir pagal valstybes, taip pat nurodant atskiriems dalyviams ir veiksmams skirtus atitinkamos bendrosios įmonės įnašus; |
| --- | --- |

c)

finansuoti atrinktus netiesioginius veiksmus, įskaitant suskirstymą pagal dalyvių rūšis, be kita ko, MVĮ, ir pagal valstybes, taip pat nurodant atskiriems dalyviams ir veiksmams skirtus atitinkamos bendrosios įmonės įnašus;

| d) | bendrųjų įmonių atvirumą, įskaitant bendradarbiavimo ryšių stebėseną; |
| --- | --- |

d)

bendrųjų įmonių atvirumą, įskaitant bendradarbiavimo ryšių stebėseną;

| e) | papildomą veiklą, kurią vykdo kiti nei Sąjunga nariai, įskaitant suskirstymą pagal valstybes, kuriose yra įsisteigę privatieji nariai, juos sudarantieji subjektai ar su jais susijusieji subjektai; |
| --- | --- |

e)

papildomą veiklą, kurią vykdo kiti nei Sąjunga nariai, įskaitant suskirstymą pagal valstybes, kuriose yra įsisteigę privatieji nariai, juos sudarantieji subjektai ar su jais susijusieji subjektai;

| f) | bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, taip pat bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijas. |
| --- | --- |

f)

bendradarbiavimą su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, taip pat bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių ar regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijas.

3.   Bendrosios įmonės apskaitos pareigūnas siunčia preliminarias ataskaitas Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams vadovaudamasis bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis.

4.   Vykdomasis direktorius siunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams vadovaudamasis bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis.

5.   Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra atliekama vadovaujantis bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis.

2 skirsnis

Finansinės nuostatos

27 straipsnis

Finansinės taisyklės

1.   Bendrosios įmonės priima savo finansines taisykles pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 71 straipsnį.

2.   Finansinės taisyklės skelbiamos atitinkamos bendrosios įmonės interneto svetainėje.

28 straipsnis

Finansavimo šaltiniai

1.   Kiekvieną bendrąją įmonę kartu finansuoja Sąjunga, kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai finansiniais įnašais ir nepiniginiais įnašais veiklai.

2.   Kiti nei Sąjunga nariai susitaria, kaip tarpusavyje paskirstyti savo kolektyvinį įnašą, vadovaudamiesi taikytinomis finansinėmis taisyklėmis.

3.   Bendrosios įmonės veiklos išlaidos padengiamos:

| a) | Sąjungos finansiniu įnašu; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos finansiniu įnašu;

| b) | privačiųjų narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų, prisidedančių partnerių ar tarptautinės organizacijos, kuri yra bendrosios įmonės narė, finansiniais įnašais; |
| --- | --- |

b)

privačiųjų narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų, prisidedančių partnerių ar tarptautinės organizacijos, kuri yra bendrosios įmonės narė, finansiniais įnašais;

| c) | kai taikytina, dalyvaujančiųjų valstybių finansiniais įnašais; |
| --- | --- |

c)

kai taikytina, dalyvaujančiųjų valstybių finansiniais įnašais;

| d) | 2 straipsnio 8 punkte apibrėžtais nepiniginiais įnašais. |
| --- | --- |

d)

2 straipsnio 8 punkte apibrėžtais nepiniginiais įnašais.

4.   Vadovaujantis 10 ir 11 straipsniais, į bendrosios įmonės biudžetą įtraukiamus jos išteklius sudaro šie įnašai:

| a) | narių finansiniai įnašai bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti, kasmet po lygiai paskirstomi Sąjungai ir kitiems nei Sąjunga nariams, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip dėl specifinio bendrosios įmonės narystės pobūdžio; |
| --- | --- |

a)

narių finansiniai įnašai bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti, kasmet po lygiai paskirstomi Sąjungai ir kitiems nei Sąjunga nariams, nebent antroje dalyje nurodyta kitaip dėl specifinio bendrosios įmonės narystės pobūdžio;

| b) | narių ar prisidedančių partnerių finansiniai įnašai bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

b)

narių ar prisidedančių partnerių finansiniai įnašai bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti;

| c) | visos bendrosios įmonės gaunamos pajamos; |
| --- | --- |

c)

visos bendrosios įmonės gaunamos pajamos;

| d) | visi kiti finansiniai įnašai, ištekliai ir pajamos. |
| --- | --- |

d)

visi kiti finansiniai įnašai, ištekliai ir pajamos.

Visos palūkanos, gautos už šioje dalyje nurodytus įnašus, laikomos bendrosios įmonės pajamomis.

5.   Jeigu dalis įnašo administracinėms išlaidoms padengti nepanaudojama, ji gali būti panaudota atitinkamos bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti.

6.   Jeigu kitas nei Sąjunga bendrosios įmonės narys nevykdo savo įsipareigojimų dėl savo įnašo, vykdomasis direktorius apie tai kitą nei Sąjunga bendrosios įmonės narį informuoja raštu ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį tokie įsipareigojimai turi būti įvykdyti. Jeigu pasibaigus tam laikotarpiui atitinkamas kitas nei Sąjunga narys vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, vykdomasis direktorius informuoja Komisiją ir, kai taikytina, dalyvaujančiąsias valstybes apie galimas priemones pagal 11 straipsnio 8 dalį ir informuoja atitinkamą narį, kad jo balsavimo teisės valdyboje sustabdomos pagal tą straipsnį.

7.   Bendrosios įmonės ištekliais ir jos veiklos rezultatais naudojamasi jos tikslams ir užduotims įgyvendinti.

8.   Bendroji įmonė nuosavybės teise valdo visą savo sukauptą turtą ar turtą, jai perleistą tikslams ir užduotims įgyvendinti.

9.   Kai pajamos viršija išlaidas, perviršis bendrosios įmonės nariams neišmokamas, išskyrus atvejus, kai bendroji įmonė likviduojama ir jeigu valdyba nenusprendžia kitaip.

29 straipsnis

Finansiniai įsipareigojimai

1.   Bendrosios įmonės finansiniai įsipareigojimai neturi viršyti turimų finansinių išteklių ar finansinių išteklių, kuriuos jos biudžetui įsipareigojo skirti jos nariai ir prisidedantys partneriai, sumos.

2.   3 straipsnio 1 dalies b, d bei h punktuose nurodytų bendrųjų įmonių biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines dalis. Iki 2024 m. gruodžio 31 d. bendra tų biudžetinių mokėjimo dalimis įsipareigojimų suma negali viršyti 50 % maksimalaus Sąjungos įnašo, nustatyto 10 straipsnyje. Nuo 2025 m. sausio mėn. bent 20 % viso likusių metų biudžeto neturi būti dengiama metinėmis dalimis.

30 straipsnis

Narių finansinių interesų apsauga

1.   Bendroji įmonė suteikia Komisijos darbuotojams bei kitiems atitinkamos bendrosios įmonės ar Komisijos įgaliotiems asmenims ir Audito Rūmams prieigą prie jos objektų, patalpų ir galimybę susipažinti su visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios reikia jų auditams atlikti.

2.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), laikydamasi Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (33) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 883/2013 (34) nuostatų ir juose nustatytų procedūrų, turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant inspektavimus vietoje ir patikrinimus, siekdama nustatyti, ar vykdant susitarimą, sprendimą ar pagal šį reglamentą finansuojamą sutartį nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams.

3.   Europos prokuratūra, laikydamasi Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (35), turi įgaliojimus atlikti tyrimus ir tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios nusikalstamos veikos atvejus, kaip nustatyta to reglamento 4 straipsnyje.

4.   Nepaisant 1–3 dalių, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytas įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, atitinkama bendroji įmonė, Audito Rūmai, Europos prokuratūra ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, inspektavimus vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.

5.   Atlikdama ar užsakydama atlikti tinkamą vidaus ir išorės kontrolę kiekviena bendroji įmonė užtikrina, kad jos narių finansiniai interesai būtų tinkamai apsaugoti.

6.   Kiekviena bendroji įmonė prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (36). Kiekviena bendroji įmonė patvirtina būtinas priemones, kurios reikalingos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas OLAF vidaus tyrimams atlikti.

7.   Bendroji įmonė nacionalinėms audito institucijoms jų prašymu suteikia galimybę susipažinti su visa informacija, susijusia su atitinkamos dalyvaujančiosios valstybės nacionaliniais įnašais, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios reikia jų auditams atlikti.

31 straipsnis

Ex post
  auditas

Netiesioginių veiksmų išlaidų auditai atliekami pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 53 straipsnį, kaip programos „Europos horizontas“ netiesioginių veiksmų dalis, visų pirma laikantis to reglamento 53 straipsnio 2 dalyje nurodytos audito strategijos.

32 straipsnis

Vidaus auditas

1.   Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu, ir stengiasi sumažinti bendrosios įmonės administracinę naštą.

2.   Valdyba gali įsteigti vidaus audito grupę vadovaudamasi atitinkamos bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis.

3 skirsnis

Veiklos nuostatos

33 straipsnis

Konfidencialumas

Nedarant poveikio 34 ir 36 straipsniams, kiekviena bendroji įmonė užtikrina konfidencialios informacijos, kurios atskleidimas kitiems subjektams, nei Sąjungos institucijos ir kitos Sąjungos įstaigos, organai ar agentūros, galėtų pakenkti jos narių ar atitinkamos bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą. Tokia konfidenciali informacija apima, tačiau neapsiriboja asmenine, komercine, neskelbtina neįslaptinta ir įslaptinta informacija.

34 straipsnis

Skaidrumas

Bendrosios įmonės turimiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (37).

37

35 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Jei įgyvendinant šį reglamentą reikia tvarkyti asmens duomenis, jie tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (38).

38

36 straipsnis

Galimybė susipažinti su rezultatais ir informacija apie pasiūlymus

1.   Bendroji įmonė sudaro galimybę Sąjungos institucijoms ir Sąjungos įstaigoms, organams ar agentūroms, taip pat, kai taikytina, dalyvaujančių valstybių valdžios institucijoms susipažinti su visa informacija, susijusia su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais. Tai yra, be kita ko, informacija apie bendrosios įmonės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų įnašus ir veiklos rezultatus arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos arba, kai taikytina, dalyvaujančiųjų valstybių politiką ar programas. Tokios teisės susipažinti su informacija suteikiamos tik nekomercinio ir nekonkurencinio naudojimo tikslais, laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių.

2.   Sąjungos politikos ar programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais bendroji įmonė pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją. Tai mutatis mutandis taikoma dalyvaujančiosioms valstybėms, kai taikytina, dėl pasiūlymų, apimančių jų teritorijose įsisteigusius pareiškėjus, ir galioja tik naudojimui nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais, laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių.

5 SKYRIUS

Darbuotojai ir atsakomybė

1 skirsnis

Darbuotojai, privilegijos ir imunitetai

37 straipsnis

Darbuotojai

1.   Bendrųjų įmonių darbuotojams taikomi Tarnybos nuostatai ir KSTĮS, taip pat Sąjungos institucijų bendrai priimtos Tarnybos nuostatų ir KSTĮS įgyvendinimo taisyklės.

2.   Darbuotojų ištekliai nustatomi kiekvienos bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentais.

3.   Bendrosios įmonės personalą sudaro laikinieji darbuotojai ir sutartininkai.

4.   Visas su personalu susijusias išlaidas padengia bendroji įmonė.

38 straipsnis

Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir stažuotojai

1.   Bendrojoje įmonėje gali dirbti jos tiesiogiai neįdarbinti deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir stažuotojai. Deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičius, išreikštas etato ekvivalentais, įtraukiamas į informaciją apie personalo išteklius, kaip nurodyta 37 straipsnio 2 dalyje, laikantis atitinkamos bendrosios įmonės metinio biudžeto.

2.   Atitinkamos bendrosios įmonės valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į atitinkamą bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų įdarbinimo taisyklės.

39 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Bendrosioms įmonėms ir jų personalui taikomas Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtas prie ES sutarties ir SESV.

2 skirsnis

Atsakomybė

40 straipsnis

Bendrųjų įmonių atsakomybė

1.   Bendrosios įmonės sutartinė atsakomybė reglamentuojama atitinkamomis sutartinėmis nuostatomis ir konkrečiam susitarimui, sprendimui ar sutarčiai taikoma teise.

2.   Nesutartinės atsakomybės atveju bendroji įmonė, vadovaudamasi bendraisiais valstybių narių teisės aktams būdingais principais, turi atlyginti bet kokią žalą, kurią jos darbuotojai padaro vykdydami savo pareigas.

3.   Visi su 1 ir 2 dalyse nurodyta atsakomybe susiję bendrosios įmonės mokėjimai ir dėl to patirtos sąnaudos bei išlaidos laikomi bendrosios įmonės išlaidomis ir padengiamos jos ištekliais.

4.   Bendrosios įmonės yra pačios atsakingos už savo pareigų vykdymą.

41 straipsnis

Narių atsakomybė ir draudimas

1.   Bendrosios įmonės narių finansinė atsakomybė už bendrosios įmonės skolas neviršija jų bendrajai įmonei sumokėtų finansinių įnašų.

2.   Bendrosios įmonės apsidraudžia tinkamu draudimu ir užtikrina, kad draudimo apsauga nuolat galiotų.

42 straipsnis

Interesų konfliktai

1.   Bendroji įmonė, jos organai ir darbuotojai vykdydami veiklą vengia bet kokio interesų konflikto.

2.   Valdyba priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, taikomas bendrosios įmonės darbuotojams, nariams ir kitiems asmenims, einantiems pareigas valdyboje ir kituose bendrosios įmonės organuose ar grupėse, vadovaudamasi bendrosios įmonės finansinėmis taisyklėmis ir Tarnybos nuostatais, taikytinais darbuotojams.

6 SKYRIUS

Ginčų sprendimas

43 straipsnis

Teisingumo Teismo jurisdikcija ir taikytina teisė

1.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją:

| a) | pagal visas arbitražines išlygas, įtrauktas į bendrosios įmonės sudarytus susitarimus ar sutartis arba jos sprendimus; |
| --- | --- |

a)

pagal visas arbitražines išlygas, įtrauktas į bendrosios įmonės sudarytus susitarimus ar sutartis arba jos sprendimus;

| b) | spręsti ginčus, susijusius su žalos, kurią padarė bendrosios įmonės darbuotojai vykdydami savo pareigas, atlyginimu; |
| --- | --- |

b)

spręsti ginčus, susijusius su žalos, kurią padarė bendrosios įmonės darbuotojai vykdydami savo pareigas, atlyginimu;

| c) | spręsti visus bendrosios įmonės ir jos darbuotojų ginčus Tarnybos nuostatais ir KSTĮS nustatyta apimtimi ir sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

spręsti visus bendrosios įmonės ir jos darbuotojų ginčus Tarnybos nuostatais ir KSTĮS nustatyta apimtimi ir sąlygomis.

2.   Šiame reglamente ar kituose Sąjungos teisės aktuose nenumatytais atvejais taikoma valstybės, kurioje yra bendrosios įmonės buveinė, teisė.

44 straipsnis

Skundai ombudsmenui

Dėl bendrosios įmonės priimamų sprendimų įgyvendinant šį reglamentą gali būti pateikiamas skundas ombudsmenui pagal SESV 228 straipsnį.

7 SKYRIUS

Likvidavimas

45 straipsnis

Likvidavimas

1.   Pasibaigus 3 straipsnyje nustatytam laikotarpiui bendrosios įmonės likviduojamos.

2.   Be 1 dalyje numatyto atvejo, bendrosios įmonės likvidavimo procedūra pradedama automatiškai, kai iš bendrosios įmonės pasitraukia Sąjunga ar visi kiti nei Sąjunga nariai.

3.   Bendrosios įmonės likvidavimo tikslu valdyba paskiria vieną ar daugiau likvidatorių, o jie turi laikytis valdybos sprendimų.

4.   Likviduojant bendrąją įmonę, jos turtas naudojamas jos įsipareigojimams įvykdyti ir su jos likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems bendrosios įmonės nariams proporcingai pagal jų finansinį įnašą į bendrąją įmonę. Toks perteklius, paskirstytas Sąjungai, grąžinamas į Sąjungos biudžetą.

5.   Nustatoma ad hoc procedūra, kuria užtikrinamas tinkamas likviduojamos bendrosios įmonės sudarytų susitarimų ar priimtų sprendimų, taip pat viešojo pirkimo sutarčių, kurių trukmė ilgesnė nei bendrosios įmonės veikimo laikotarpis, valdymas.

ANTRA DALIS

ATSKIRŲ BENDRŲJŲ ĮMONIŲ KONKREČIOS NUOSTATOS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

EUROPOS ŽIEDINĖS BIOŽALIAVINĖS EKONOMIKOS BENDROJI ĮMONĖ

46 straipsnis

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės papildomi tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | paspartinti inovacijų diegimo procesą ir biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų plėtojimą; |
| --- | --- |

a)

paspartinti inovacijų diegimo procesą ir biožaliavinės ekonomikos novatoriškų sprendimų plėtojimą;

| b) | paspartinti esamų brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje; |
| --- | --- |

b)

paspartinti esamų brandžių ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą rinkoje;

| c) | užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti aukšto lygio biožaliavinės pramonės sistemų aplinkosauginį veiksmingumą.

2.   Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus; |
| --- | --- |

a)

didinti tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos intensyvumą, kad būtų galima pasinaudoti gyvybės mokslų ir kitų mokslinių disciplinų pažangos nauda kuriant ir demonstruojant tvarius biožaliavinės ekonomikos sprendimus;

| b) | didinti ir integruoti suinteresuotųjų subjektų mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus visoje Sąjungoje, be kita ko, regionuose, kuriuose pajėgumai nepakankamai išvystyti, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės; |
| --- | --- |

b)

didinti ir integruoti suinteresuotųjų subjektų mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus visoje Sąjungoje, be kita ko, regionuose, kuriuose pajėgumai nepakankamai išvystyti, kad būtų išnaudotos vietos bioekonomikos galimybės;

| c) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus reaguoti į iššūkius aplinkos srityje ir kurti tvaresnes biožaliavines inovacijas užtikrinant, kad tvarumo klausimai ir aplinkosauginis veiksmingumas būtų integruoti į visą inovacijų grandinę ir į būsimus novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

c)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus reaguoti į iššūkius aplinkos srityje ir kurti tvaresnes biožaliavines inovacijas užtikrinant, kad tvarumo klausimai ir aplinkosauginis veiksmingumas būtų integruoti į visą inovacijų grandinę ir į būsimus novatoriškus sprendimus;

| d) | stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų integravimą į Sąjungos biopramonę ir aktyvinti MTI srities subjektų, įskaitant žaliavų tiekėjus, dalyvavimą biožaliavinės ekonomikos vertės grandinėse; |
| --- | --- |

d)

stiprinti biožaliavinės ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų integravimą į Sąjungos biopramonę ir aktyvinti MTI srities subjektų, įskaitant žaliavų tiekėjus, dalyvavimą biožaliavinės ekonomikos vertės grandinėse;

| e) | mažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų į biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus riziką; |
| --- | --- |

e)

mažinti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių investicijų į biožaliavinės ekonomikos įmones ir projektus riziką;

| f) | užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į žiediškumą ir aplinkos aspektus, įskaitant įnašus poveikio klimatui neutralumo tikslui ir nulinės taršos tikslui pasiekti, ir sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad visuomenė būtų palanki šiems projektams. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities biožaliavinės ekonomikos projektus būtų atsižvelgiama į žiediškumą ir aplinkos aspektus, įskaitant įnašus poveikio klimatui neutralumo tikslui ir nulinės taršos tikslui pasiekti, ir sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad visuomenė būtų palanki šiems projektams.

47 straipsnis

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės papildomos užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė taip pat atlieka šias užduotis:

| a) | užtikrina, kad jos tikslai būtų pasiekti programuojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad jos tikslai būtų pasiekti programuojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą;

| b) | sutelkia viešąjį ir privatų finansavimą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai; |
| --- | --- |

b)

sutelkia viešąjį ir privatų finansavimą savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai;

| c) | remia didelio poveikio daugiadalykius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos inovacijos biopramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti jos tikslai; |
| --- | --- |

c)

remia didelio poveikio daugiadalykius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais tobulinamos inovacijos biopramonės sektoriuje, kad būtų pasiekti jos tikslai;

| d) | intensyvina savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto TPL; |
| --- | --- |

d)

intensyvina savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą visoje inovacijų grandinėje nuo žemo iki aukšto TPL;

| e) | sutelkia ir įtraukia mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, įskaitant žaliavų tiekėjus iš kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą biožaliavinės vertės grandinės plėtros potencialą, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

sutelkia ir įtraukia mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, įskaitant žaliavų tiekėjus iš kaimo, pakrančių, miestų teritorijų ir regionų, turinčių neišnaudotą biožaliavinės vertės grandinės plėtros potencialą, kad būtų bendradarbiaujama įgyvendinant projektų veiklą;

| f) | užtikrina, kad vykdant jos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą daugiausia dėmesio būtų skiriama viešojo intereso klausimams, visų pirma biožaliavinės pramonės veiklos rezultatams aplinkos ir klimato srityse, siekiant suprasti susijusias problemas ir rasti jų sprendimo būdus; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad vykdant jos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą daugiausia dėmesio būtų skiriama viešojo intereso klausimams, visų pirma biožaliavinės pramonės veiklos rezultatams aplinkos ir klimato srityse, siekiant suprasti susijusias problemas ir rasti jų sprendimo būdus;

| g) | skatina savo mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektų ir pramonės suinteresuotųjų subjektų ryšių palaikymą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpdisciplininiam ir tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų pritaikymui rinkoje; |
| --- | --- |

g)

skatina savo mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektų ir pramonės suinteresuotųjų subjektų ryšių palaikymą ir bendradarbiavimą, kad būtų didinamas informuotumas apie sparčią žinių ir technologijų raidą, sudaromos palankesnės sąlygos tarpdisciplininiam ir tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir novatoriškų biožaliavinės ekonomikos sprendimų pritaikymui rinkoje;

| h) | sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų diegimui rinkoje; |
| --- | --- |

h)

sutelkia nacionalines ir regionines valdžios institucijas, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų diegimui rinkoje;

| i) | remia svarstymus dėl standartų rengimo siekiant sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų diegimą rinkoje; |
| --- | --- |

i)

remia svarstymus dėl standartų rengimo siekiant sudaryti palankesnes sąlygas biožaliavinių inovacijų diegimą rinkoje;

| j) | nustato moksliškai pagrįstus tvarumo kriterijus ir veiklos rodiklius, taiko ir stebi juos visose savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos srityse ir skatina taikyti juos ne tik įgyvendinant biožaliavinės pramonės iniciatyvą; |
| --- | --- |

j)

nustato moksliškai pagrįstus tvarumo kriterijus ir veiklos rodiklius, taiko ir stebi juos visose savo mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos srityse ir skatina taikyti juos ne tik įgyvendinant biožaliavinės pramonės iniciatyvą;

| k) | informuoja politikos formuotojus, pramonės atstovus, NVO, pilietinę visuomenę ir apskritai vartotojus apie novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir juos propaguoja. |
| --- | --- |

k)

informuoja politikos formuotojus, pramonės atstovus, NVO, pilietinę visuomenę ir apskritai vartotojus apie novatoriškus biožaliavinės ekonomikos sprendimus ir juos propaguoja.

48 straipsnis

Nariai

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės nariai yra:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija, apie savo sprendimą prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija, apie savo sprendimą prisijungti prie Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos;

| c) | asocijuotieji nariai, atrinkti pagal 7 straipsnį, su sąlyga, kad priimamas valdybos sprendimas. |
| --- | --- |

c)

asocijuotieji nariai, atrinkti pagal 7 straipsnį, su sąlyga, kad priimamas valdybos sprendimas.

49 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 1 000 000 000 EUR, įskaitant iki 23 500 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

50 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

Kiti nei Sąjunga Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 1 000 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 23 500 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

51 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

1.   Nepaisant valdybos įgaliojimų priimti sprendimą dėl papildomos veiklos plano pagal 17 straipsnio 2 dalies n punktą ir atsižvelgiant į 2 straipsnio 9 bei 10 punktų taikymo sritį, Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumas arba jį sudarantieji ar su juo susijusieji subjektai kasmet pateikia pasiūlymą dėl papildomos veiklos. Papildoma veikla yra veikla, tiesiogiai susijusi su Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektais ir veikla, įskaitant visų pirma:

| a) | investicijas į naujus įrenginius, kurie pademonstruotų naują vertės grandinę, įskaitant investicijas į ilgalaikę įrangą, priemones ir pagalbinę infrastruktūrą, visų pirma susijusias su diegimu regionuose ir naujos vertės grandinės tvarumo patikrinimu; |
| --- | --- |

a)

investicijas į naujus įrenginius, kurie pademonstruotų naują vertės grandinę, įskaitant investicijas į ilgalaikę įrangą, priemones ir pagalbinę infrastruktūrą, visų pirma susijusias su diegimu regionuose ir naujos vertės grandinės tvarumo patikrinimu;

| b) | investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę ar pavyzdinį projektą; |
| --- | --- |

b)

investicijas į naują novatorišką ir tvarią gamybos įmonę ar pavyzdinį projektą;

| c) | investicijas į naujus mokslinius tyrimus ir inovacijas bei pagrįstą infrastruktūrą, įskaitant įrenginius, priemones, ilgalaikę įrangą ar bandomąsias gamyklas (mokslinių tyrimų centrus); |
| --- | --- |

c)

investicijas į naujus mokslinius tyrimus ir inovacijas bei pagrįstą infrastruktūrą, įskaitant įrenginius, priemones, ilgalaikę įrangą ar bandomąsias gamyklas (mokslinių tyrimų centrus);

| d) | standartizavimo veiklą; |
| --- | --- |

d)

standartizavimo veiklą;

| e) | komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą. |
| --- | --- |

e)

komunikacijos, sklaidos ir informuotumo didinimo veiklą.

2.   Tiesiogiai su projektais susijusios investicijos visų pirma yra:

| a) | netinkamos finansuoti investicijos, reikalingos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektui įgyvendinti to projekto įgyvendinimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

a)

netinkamos finansuoti investicijos, reikalingos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektui įgyvendinti to projekto įgyvendinimo laikotarpiu;

| b) | investicijos, daromos lygiagrečiai su Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektu, kuriomis papildomi projekto rezultatai ir užtikrinamas aukštesnis TPL; |
| --- | --- |

b)

investicijos, daromos lygiagrečiai su Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projektu, kuriomis papildomi projekto rezultatai ir užtikrinamas aukštesnis TPL;

| c) | investicijos, reikalingos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekto rezultatams įdiegti po projekto užbaigimo iki Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės likvidavimo. Pagrįstais atvejais gali būti atsižvelgiama į investicijas, susijusias su ankstesnės iniciatyvos (Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės) projektų rezultatų įdiegimu. |
| --- | --- |

c)

investicijos, reikalingos Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės projekto rezultatams įdiegti po projekto užbaigimo iki Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės likvidavimo. Pagrįstais atvejais gali būti atsižvelgiama į investicijas, susijusias su ankstesnės iniciatyvos (Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės) projektų rezultatų įdiegimu.

52 straipsnis

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės organai

Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės organai yra:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | Mokslinis komitetas; |
| --- | --- |

d)

Mokslinis komitetas;

| e) | įgyvendinimo grupės. |
| --- | --- |

e)

įgyvendinimo grupės.

53 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | Sąjungos vardu veikiantys penki Komisijos atstovai ir |
| --- | --- |

a)

Sąjungos vardu veikiantys penki Komisijos atstovai ir

| b) | penki kitų nei Sąjunga narių atstovai, kurių bent vienas turėtų atstovauti MVĮ. |
| --- | --- |

b)

penki kitų nei Sąjunga narių atstovai, kurių bent vienas turėtų atstovauti MVĮ.

54 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Kitiems nei Sąjunga nariams kartu priklauso 50 % balsavimo teisių.

2.   Nukrypstant nuo 16 straipsnio 4 dalies, valdyba išsirenka pirmininką dvejiems metams.

3.   Valdyba rengia eilinius posėdžius keturis kartus per metus.

4.   Be 2 dalyje nurodytų posėdžių, valdyba taip pat bent kartą per metus sušaukia strateginį posėdį, kurio pagrindiniai tikslai – nustatyti tvarios biožaliavinės pramonės uždavinius bei galimybes ir pateikti papildomas strategines gaires Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrajai įmonei.

5.   Dalyvauti strateginiame posėdyje papildomai kviečiami pirmaujančių Europos biožaliavinės ekonomikos įmonių vykdomieji direktoriai ar pareigūnai, turintys įgaliojimus priimti sprendimus, ir Komisija.

55 straipsnis

Mokslinis komitetas

1.   Mokslinis komitetas yra Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendrosios įmonės mokslinis patariamasis organas, nurodytas 21 straipsnio 1 dalyje.

2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių.

3.   Mokslinio komiteto pirmininkas renkamas dvejų metų laikotarpiui.

4.   Mokslinis komitetas suformuoja darbo grupę, kurią sudaro atitinkamo profilio ekspertai, kad būtų galima užtikrinti pakankamą dėmesį visiems darbo programos tvarumo aspektams. Kai įmanoma, Mokslinio komiteto konsultacijos dėl darbo programos turi apimti aspektus, susijusius su žiediškumu, aplinkos tvarumu, biologinės įvairovės išsaugojimu ir stiprinimu, taip pat platesnius biožaliavinės ekonomikos sistemų bei susijusių vertės grandinių tvarumo aspektus.

56 straipsnis

Įgyvendinimo grupės

1.   Pagal 22 straipsnį įsteigiama viena ar daugiau įgyvendinimo grupių. Įgyvendinimo grupių funkcija – teikti konsultacijas valdybai biožaliavinių inovacijų pritaikymui rinkoje svarbiais klausimais ir skatinti tvarių žiedinės biožaliavinės ekonomikos sprendimų diegimą.

2.   Sudarant įgyvendinimo grupes užtikrinama tinkama teminė aprėptis ir įvairių biožaliavinių inovacijų srities suinteresuotųjų subjektų atstovavimas. Norą tapti įgyvendinimo grupės nariais gali išreikšti visi suinteresuotieji subjektai, išskyrus Biožaliavinės pramonės sektorių konsorciumo narius, juos sudarančiuosius ar su jais susijusiuosius subjektus. Numatomą įgyvendinimo grupių dydį ir sudėtį, jų narių įgaliojimų trukmę ir kadencijų atnaujinimo galimybę nustato ir tų grupių narius atrenka valdyba.

3.   Įgyvendinimo grupės posėdžiauja bent kartą per metus. Pirmajame posėdyje įgyvendinimo grupės priima savo darbo tvarkos taisykles. Tas darbo tvarkos taisykles tvirtina valdyba. Neeiliniai įgyvendinimo grupių posėdžiai šaukiami valdybos, atitinkamos įgyvendinimo grupės pirmininko ar jos daugumos prašymu.

4.   Įgyvendinimo grupės dvejiems metams išrenka pirmininką ir su kiekviena temine sritimi susijusį pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas koordinuoja veiklą ir atstovauja įgyvendinimo grupei. Pirmininkas gali būti kviečiamas kaip stebėtojas į Mokslinio komiteto ir valstybių atstovų grupės posėdžius.

5.   Valdybos prašymu įgyvendinimo grupės teikia rekomendacijas su biožaliavinių inovacijų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupės taip pat gali bet kada teikti rekomendacijas valdybai savo iniciatyva.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

NETARŠIOS AVIACIJOS BENDROJI ĮMONĖ

57 straipsnis

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės papildomi tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Netaršios aviacijos bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip svariai prisidedant prie Europos žaliojo kurso bendrųjų tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti grynąjį Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir prie tokios trajektorijos, kad poveikio klimatui neutralumas būtų užtikrintas vėliausiai 2050 m.; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie aviacijos ekologinio pėdsako mažinimo, spartinant neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijų kūrimą, kad jos būtų kuo greičiau įdiegtos, ir taip svariai prisidedant prie Europos žaliojo kurso bendrųjų tikslų įgyvendinimo, visų pirma siekiant ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti grynąjį Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir prie tokios trajektorijos, kad poveikio klimatui neutralumas būtų užtikrintas vėliausiai 2050 m.;

| b) | užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla (ypač orientuojantis į proveržio technologijų srities iniciatyvas) būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos ir saugumo reikalavimus ir aviacija išliktų saugi, patikima, ekonomiškai efektyvi ir veiksminga keleivių ir krovinių vežimo priemonė; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad su aeronautika susijusia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla (ypač orientuojantis į proveržio technologijų srities iniciatyvas) būtų prisidedama prie tvaraus Sąjungos aviacijos pramonės konkurencingumo pasaulyje, taip pat užtikrinti, kad neutralaus poveikio klimatui aviacijos technologijos atitiktų atitinkamus aviacijos saugos ir saugumo reikalavimus ir aviacija išliktų saugi, patikima, ekonomiškai efektyvi ir veiksminga keleivių ir krovinių vežimo priemonė;

| c) | didinti Europos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus. |
| --- | --- |

c)

didinti Europos aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus.

2.   Netaršios aviacijos bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų ne vėliau kaip 2030 m. ne mažiau kaip 30 %, palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kartu siekiant ne vėliau kaip 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai; |
| --- | --- |

a)

integruoti ir demonstruoti perversmines orlaivių technologines inovacijas, kurios leistų ne vėliau kaip 2030 m. ne mažiau kaip 30 %, palyginti su 2020 m. pažangiosiomis technologijomis, sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kartu siekiant ne vėliau kaip 2050 m. nutiesti kelią neutralaus poveikio klimatui aviacijai;

| b) | užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti ne vėliau kaip 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant ne vėliau kaip 2050 m. pakeisti 75 % eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri vėliausiai 2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad technologinis ir galimas pramonės pasirengimas diegti inovacijas galėtų padėti ne vėliau kaip 2035 m. pradėti eksploatuoti naujus perversminius produktus ir teikti naujas perversmines paslaugas, siekiant ne vėliau kaip 2050 m. pakeisti 75 % eksploatuojamo laivyno ir sukurti novatorišką, patikimą, saugią ir ekonomiškai efektyvią Europos aviacijos sistemą, kuri vėliausiai 2050 m. galėtų pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą;

| c) | plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę ir MVĮ, integravimą, taip pat išnaudojant sinergijas su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis ir remiant su pramone susijusių įgūdžių pritaikymą visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

c)

plėsti ir skatinti neutralaus poveikio klimatui aviacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinių, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas, pramonę ir MVĮ, integravimą, taip pat išnaudojant sinergijas su kitomis susijusiomis nacionalinėmis ir europinėmis programomis ir remiant su pramone susijusių įgūdžių pritaikymą visoje vertės grandinėje.

58 straipsnis

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės papildomos užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | savo interneto svetainėje ir atitinkamose Komisijos interneto svetainėse skelbia visą informaciją, būtiną pasiūlymų, skirtų su Netaršia aviacijos bendrąja įmone susijusiems atviriems konkursams, rengimui ir teikimui; |
| --- | --- |

a)

savo interneto svetainėje ir atitinkamose Komisijos interneto svetainėse skelbia visą informaciją, būtiną pasiūlymų, skirtų su Netaršia aviacijos bendrąja įmone susijusiems atviriems konkursams, rengimui ir teikimui;

| b) | stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 57 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų; |
| --- | --- |

b)

stebi ir vertina technologinę pažangą siekiant 57 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų;

| c) | sudaro palankesnes sąlygas susipažinti su visais duomenimis ir informacija, kurių reikia nepriklausomai aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenai atlikti prižiūrint Komisijai; |
| --- | --- |

c)

sudaro palankesnes sąlygas susipažinti su visais duomenimis ir informacija, kurių reikia nepriklausomai aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio stebėsenai atlikti prižiūrint Komisijai;

| d) | Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti suderintas taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų pritaikymas rinkoje, visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką. |
| --- | --- |

d)

Komisijos prašymu padeda jai rengti ir tobulinti suderintas taisykles bei standartus, kuriais būtų remiamas netaršios aviacijos sprendimų pritaikymas rinkoje, visų pirma atlikdama tyrimus, modeliavimą ir teikdama technines konsultacijas, kartu atsižvelgdama į poreikį panaikinti kliūtis patekti į rinką.

59 straipsnis

Nariai

1.   Netaršios aviacijos bendrosios įmonės nariai yra:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | I priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

I priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Netaršios aviacijos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos;

| c) | asocijuotieji nariai, atrenkami pagal 7 straipsnį, su sąlyga, kad priimamas valdybos sprendimas. |
| --- | --- |

c)

asocijuotieji nariai, atrenkami pagal 7 straipsnį, su sąlyga, kad priimamas valdybos sprendimas.

2.   Be to, kas numatyta 7 straipsnio 1 dalyje, valdyba per pirmuosius šešis mėnesius nuo Netaršios aviacijos bendrosios įmonės įsteigimo gali asocijuotuosius narius atrinkti iš sąrašo, sudaryto po atviro kvietimo pareikšti susidomėjimą, Komisijos paskelbto prieš įsteigiant tą įmonę. 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos taikomos mutatis mutandis.

60 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Netaršios aviacijos bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 1 700 000 000 EUR, įskaitant iki 39 223 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

61 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

Kiti nei Sąjunga Netaršios aviacijos bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 2 400 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 39 223 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

62 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslu papildoma veikla gali apimti:

| a) | veiklą, susijusią su netiesioginiais Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiksmais, bet nefinansuojamą pagal tokius netiesioginius veiksmus; |
| --- | --- |

a)

veiklą, susijusią su netiesioginiais Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiksmais, bet nefinansuojamą pagal tokius netiesioginius veiksmus;

| b) | veiklą, tiesiogiai susijusią su Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programa; |
| --- | --- |

b)

veiklą, tiesiogiai susijusią su Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programa;

| c) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri remiasi veikla, finansuojama Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ar pagal ankstesnę iniciatyvą; |
| --- | --- |

c)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri remiasi veikla, finansuojama Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ar pagal ankstesnę iniciatyvą;

| d) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įgyvendinant projektus, kurie yra aiškiai susiję su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir bendrai finansuojami pagal nacionalines ar regionines Sąjungos programas; |
| --- | --- |

d)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įgyvendinant projektus, kurie yra aiškiai susiję su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir bendrai finansuojami pagal nacionalines ar regionines Sąjungos programas;

| e) | privačius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, papildančius strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus, taip pat veiklą, kuria prisidedama prie su pramone susijusių įgūdžių pritaikymo visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

e)

privačius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, papildančius strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektus, taip pat veiklą, kuria prisidedama prie su pramone susijusių įgūdžių pritaikymo visoje vertės grandinėje;

| f) | veiklą, kuria remiantis panaudojami ar pritaikomi Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ir (arba) jos ankstesnės iniciatyvos projektų rezultatai ir kuriai nesuteiktas joks Sąjungos finansavimas; |
| --- | --- |

f)

veiklą, kuria remiantis panaudojami ar pritaikomi Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ir (arba) jos ankstesnės iniciatyvos projektų rezultatai ir kuriai nesuteiktas joks Sąjungos finansavimas;

| g) | Europos standartizavimo ir sertifikavimo veiklą, susijusią su netaršios aviacijos sprendimais pagal Netaršios aviacijos bendrosios įmonės projektus ar jos ankstesnes iniciatyvas. |
| --- | --- |

g)

Europos standartizavimo ir sertifikavimo veiklą, susijusią su netaršios aviacijos sprendimais pagal Netaršios aviacijos bendrosios įmonės projektus ar jos ankstesnes iniciatyvas.

2.   Papildomos veiklos rezultatai turi būti aiškiai apibrėžti.

63 straipsnis

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organai

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organai yra:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | Techninis komitetas; |
| --- | --- |

d)

Techninis komitetas;

| e) | Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas. |
| --- | --- |

e)

Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas.

64 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | penkiolika kitų nei Sąjunga narių atstovų, kuriuos tarpusavyje išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pavyzdžiui, orlaivių sistemų integruotojų, variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą, atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą. Tarp atrinktų atstovų turi būti bent vienas Europos MVĮ atstovas, bent du mokslinių tyrimų organizacijų atstovai ir bent vienas aukštojo mokslo institucijų atstovas. |
| --- | --- |

b)

penkiolika kitų nei Sąjunga narių atstovų, kuriuos tarpusavyje išrinko nariai steigėjai ir asocijuotieji nariai, užtikrindami subalansuotą aeronautikos vertės grandinės, pavyzdžiui, orlaivių sistemų integruotojų, variklių gamintojų ir įrangos gamintojų, atstovavimą. Valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato kitų nei Sąjunga narių vietų skyrimo rotacijos mechanizmą, atsižvelgdama į lyčių pusiausvyrą. Tarp atrinktų atstovų turi būti bent vienas Europos MVĮ atstovas, bent du mokslinių tyrimų organizacijų atstovai ir bent vienas aukštojo mokslo institucijų atstovas.

65 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Kitiems nei Sąjunga nariams kartu priklauso 50 % balsavimo teisių.

2.   Nukrypstant nuo 16 straipsnio 4 dalies, valdybai pirmininkauja Komisija Sąjungos vardu, o bendrai su ja – kitų nei Sąjunga narių atstovas.

3.   Valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis dalyvauja Europos netaršios aviacijos mokslinio patariamojo organo, Techninio komiteto ir valstybių atstovų grupės pirmininkai ir vienas EASA atstovas.

4.   Valdyba užtikrina tiesioginį ryšį tarp valstybių atstovų grupės ar kitų patariamųjų organų veiklos ir šios veiklos koordinavimą. Tuo tikslu valdyba taip pat gali deleguoti narį stebėti tų organų veiklą.

66 straipsnis

Papildomos valdybos užduotys

1.   Be 17 straipsnyje išvardytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | stebi kitų nei Sąjunga narių papildomos veiklos strategijų svarbą netaršiai aviacijai; |
| --- | --- |

a)

stebi kitų nei Sąjunga narių papildomos veiklos strategijų svarbą netaršiai aviacijai;

| b) | skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti Europos žaliojo kurso tikslų, pritaikymą rinkoje ir užtikrina, kad būtų pasiekti 57 straipsnyje nustatyti bendrosios įmonės konkretūs tikslai; |
| --- | --- |

b)

skatina technologijų ir sprendimų, padedančių siekti Europos žaliojo kurso tikslų, pritaikymą rinkoje ir užtikrina, kad būtų pasiekti 57 straipsnyje nustatyti bendrosios įmonės konkretūs tikslai;

| c) | siekia regioninio, nacionalinio ar Sąjungos lygmens mokslinių tyrimų ir demonstracinės veiklos, susijusios su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programa, sinergijų; |
| --- | --- |

c)

siekia regioninio, nacionalinio ar Sąjungos lygmens mokslinių tyrimų ir demonstracinės veiklos, susijusios su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programa, sinergijų;

| d) | prižiūri, kaip įgyvendinant programą stebima ir vertinama pažanga, palyginti su poveikio rodikliais ir 57 straipsnio 2 dalyje nustatytais Netaršios aviacijos bendrosios įmonės konkrečiais tikslais; |
| --- | --- |

d)

prižiūri, kaip įgyvendinant programą stebima ir vertinama pažanga, palyginti su poveikio rodikliais ir 57 straipsnio 2 dalyje nustatytais Netaršios aviacijos bendrosios įmonės konkrečiais tikslais;

| e) | užtikrina, kad programos „Švarus dangus 2“ techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų bei inovacijų veiklos pertvarka būtų nuolat prižiūrima ir valdoma iki jų įgyvendinimo pabaigos, atsižvelgiant į Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslus, ir, kai aktualu, užtikrina rezultatų perdavimą, kad jais būtų galima pasinaudoti įgyvendinant Netaršios aviacijos programą. |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad programos „Švarus dangus 2“ techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų bei inovacijų veiklos pertvarka būtų nuolat prižiūrima ir valdoma iki jų įgyvendinimo pabaigos, atsižvelgiant į Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslus, ir, kai aktualu, užtikrina rezultatų perdavimą, kad jais būtų galima pasinaudoti įgyvendinant Netaršios aviacijos programą.

2.   Valdyba įvertina programos įgyvendinimą ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimą ir priima su tuo susijusį sprendimą, be kita ko, dėl:

| a) | kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais; |
| --- | --- |

a)

kvietimų teikti pasiūlymus pagal Netaršios aviacijos programą strateginio daugiamečio planavimo ir jų suderinimo su programos „Europos horizontas“ tikslais ir susijusiomis darbo programomis, taip pat techniniais prioritetais ir mokslinių tyrimų veiksmais;

| b) | programos techninės srities persvarstymo ar optimizavimo, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programą ir tikslus suderinti su bendrąja programa „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partneryste susijusiomis darbo programomis; |
| --- | --- |

b)

programos techninės srities persvarstymo ar optimizavimo, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programą ir tikslus suderinti su bendrąja programa „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partneryste susijusiomis darbo programomis;

| c) | patariamųjų organų rekomendacijų ir 58 straipsnyje nustatytų konkrečių veiksmų, kuriais siekiama didinti netaršios aviacijos srities sprendimų skverbimąsi į rinką ir poveikį pagal Europos žaliąjį kursą ir su juo susijusius politikos veiksmus, siekiant jį patobulinti. |
| --- | --- |

c)

patariamųjų organų rekomendacijų ir 58 straipsnyje nustatytų konkrečių veiksmų, kuriais siekiama didinti netaršios aviacijos srities sprendimų skverbimąsi į rinką ir poveikį pagal Europos žaliąjį kursą ir su juo susijusius politikos veiksmus, siekiant jį patobulinti.

67 straipsnis

Papildomos vykdomojo direktoriaus užduotys

Be 19 straipsnyje nustatytų užduočių, Netaršios aviacijos bendrosios įmonės vykdomasis direktorius atlieka šias užduotis:

| a) | imasi tinkamų veiksmų, skirtų bendrosios įmonės remiamų projektų sąveikai valdyti vengiant nepagrįsto jų dubliavimosi ir skatinant visos programos sinergijas; |
| --- | --- |

a)

imasi tinkamų veiksmų, skirtų bendrosios įmonės remiamų projektų sąveikai valdyti vengiant nepagrįsto jų dubliavimosi ir skatinant visos programos sinergijas;

| b) | užtikrina, kad būtų laikomasi terminų, per kuriuos būtina informacija perduodama įvairiems Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organams; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad būtų laikomasi terminų, per kuriuos būtina informacija perduodama įvairiems Netaršios aviacijos bendrosios įmonės organams;

| c) | sudaro palankesnes sąlygas Komisijai, atsižvelgiant į patariamųjų organų rekomendacijas, koordinuoti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklą ir atitinkamą pagal programą „Europos horizontas“ vykdomą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų išvengta dubliavimosi ir būtų skatinamos sinergijos; |
| --- | --- |

c)

sudaro palankesnes sąlygas Komisijai, atsižvelgiant į patariamųjų organų rekomendacijas, koordinuoti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklą ir atitinkamą pagal programą „Europos horizontas“ vykdomą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų išvengta dubliavimosi ir būtų skatinamos sinergijos;

| d) | užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas susipažinti su visais duomenimis ir informacija aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio nepriklausomos stebėsenos, vykdomos tiesiogiai prižiūrint Komisijai, tikslais ir imasi visų tinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas to proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pavyzdžiui, vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas ar ad hoc analizę. Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad bendroji įmonė sudarytų palankesnes sąlygas susipažinti su visais duomenimis ir informacija aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikio nepriklausomos stebėsenos, vykdomos tiesiogiai prižiūrint Komisijai, tikslais ir imasi visų tinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas to proceso nepriklausomumas nuo pačios Netaršios aviacijos bendrosios įmonės, pavyzdžiui, vykdant viešuosius pirkimus, nepriklausomus vertinimus, apžvalgas ar ad hoc analizę. Programos stebėsenos ir vertinimo ataskaita valdybai pateikiama kartą per metus;

ad hoc

| e) | padeda valdybai adaptuoti darbo programos techninį turinį ir biudžeto asignavimus įgyvendinant strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kad būtų kuo labiau padidinti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės laimėjimai. |
| --- | --- |

e)

padeda valdybai adaptuoti darbo programos techninį turinį ir biudžeto asignavimus įgyvendinant strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kad būtų kuo labiau padidinti Netaršios aviacijos bendrosios įmonės laimėjimai.

68 straipsnis

Valstybių atstovų grupė

1.   Valstybių atstovų grupė bent du kartus per metus rengia koordinavimo posėdžius su kitų atitinkamų bendrųjų įmonių, tokių kaip Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė, valstybių atstovų grupe, siekdama sukurti sąsają tarp nacionalinių bei regioninių valdžios institucijų ir Netaršios aviacijos bendrosios įmonės ir šiuo pagrindu teikti konsultacijas Netaršios aviacijos bendrajai įmonei.

2.   Be 20 straipsnyje nurodytų užduočių, valstybių atstovų grupei taip pat pavedamos šios papildomos užduotys:

| a) | siūlyti priemones, kuriomis būtų didinamas netaršios aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų ir nacionalinių mokslinių tyrimų programų, kuriomis prisidedama prie strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės tikslų įgyvendinimo, tarpusavio papildomumas, taip pat papildomumas tarptautinių ir kitų nacionalinių iniciatyvų ir projektų atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

siūlyti priemones, kuriomis būtų didinamas netaršios aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų ir nacionalinių mokslinių tyrimų programų, kuriomis prisidedama prie strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės tikslų įgyvendinimo, tarpusavio papildomumas, taip pat papildomumas tarptautinių ir kitų nacionalinių iniciatyvų ir projektų atžvilgiu;

| b) | skatinti konkrečias nacionalinio ar regionų lygmens priemones, kuriomis siekiama didinti MVĮ dalyvavimą netaršios aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, be kita ko, rengiant sklaidos renginius, specialius techninius seminarus ir informavimo renginius, taip pat bet kokius kitus veiksmus, kuriais siekiama skatinti bendradarbiavimą ir aeronautikos technologijų diegimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti konkrečias nacionalinio ar regionų lygmens priemones, kuriomis siekiama didinti MVĮ dalyvavimą netaršios aviacijos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, be kita ko, rengiant sklaidos renginius, specialius techninius seminarus ir informavimo renginius, taip pat bet kokius kitus veiksmus, kuriais siekiama skatinti bendradarbiavimą ir aeronautikos technologijų diegimą;

| c) | Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklos kontekste skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas iš sanglaudos politikos fondų, tokių kaip Europos regioninės plėtros fondai, Europos socialiniai fondai, Teisingos pertvarkos fondai ir priemonės „Next Generation EU“ fondai. |
| --- | --- |

c)

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės veiklos kontekste skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas iš sanglaudos politikos fondų, tokių kaip Europos regioninės plėtros fondai, Europos socialiniai fondai, Teisingos pertvarkos fondai ir priemonės „Next Generation EU“ fondai.

69 straipsnis

Techninis komitetas

1.   Techninį komitetą sudaro:

| a) | ne daugiau nei keturi Komisijos ir Sąjungos įstaigų atstovai, dėl kurių nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje; |
| --- | --- |

a)

ne daugiau nei keturi Komisijos ir Sąjungos įstaigų atstovai, dėl kurių nusprendė Sąjungos atstovai valdyboje;

| b) | po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą; |
| --- | --- |

b)

po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą;

| c) | vienas EASA atstovas. |
| --- | --- |

c)

vienas EASA atstovas.

2.   Techniniam komitetui bendrai pirmininkauja narių steigėjų atstovas, kurio rotacija vyksta kas dvejus metus, ir Komisijos atstovas. Techninis komitetas teikia ataskaitas valdybai, o sekretoriato paslaugas jam teikia Netaršios aviacijos bendroji įmonė.

3.   Techniniame komitete vykdomasis direktorius dalyvauja nuolatinio stebėtojo teisėmis. Valstybių atstovų grupės ir Europos netaršios aviacijos mokslinio patariamojo organo atstovai gali dalyvauti stebėtojų teisėmis pirmininko kvietimu arba pateikę prašymą – tokiu atveju jų dalyvavimui turi pritarti pirmininkas ir bendrosios įmonės atstovai.

4.   Techninis komitetas siūlo savo darbo tvarkos taisykles ir pateikia jas tvirtinti valdybai.

5.   Techninis komitetas rengia ir prižiūri programos technologijų veiksmų gaires ir strategiją. Jis siūlo bei rengia atitinkamai mokslinių tyrimų veiksmų apimtį ir programavimą, techninę strategiją ir bendras Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiksmų gaires ir teikia juos valdybai priimti. Stebėti jame vykdomą veiklą gali būti deleguotas valdybos narys.

6.   Techninis komitetas atlieka šias užduotis:

| a) | prireikus rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą; |
| --- | --- |

a)

prireikus rengia pasiūlymus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės pakeitimų, kad valdyba galėtų juos apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą;

| b) | rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, ir atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas; |
| --- | --- |

b)

rengia pasiūlymus dėl techninių prioritetų ir mokslinių tyrimų veiksmų, kurie turi būti įtraukti į darbo programą, ir atvirų kvietimų teikti pasiūlymus mokslinių tyrimų temas;

| c) | teikia informaciją apie nacionaliniu, regionų ar kitu ne Sąjungos lygmeniu planuojamus ar vykdomus mokslinių tyrimų veiksmus ir teikia rekomendacijas dėl veiksmų, kurių reikia, kad būtų kuo labiau padidintos galimos Netaršios aviacijos bendrosios įmonės programos sinergijos; |
| --- | --- |

c)

teikia informaciją apie nacionaliniu, regionų ar kitu ne Sąjungos lygmeniu planuojamus ar vykdomus mokslinių tyrimų veiksmus ir teikia rekomendacijas dėl veiksmų, kurių reikia, kad būtų kuo labiau padidintos galimos Netaršios aviacijos bendrosios įmonės programos sinergijos;

| d) | siūlo valdybai apsvarstyti programos techninės srities peržiūrą ar optimizavimą ir priimti dėl jų galutinį sprendimą, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programą ir tikslus suderinti su bendrąja programa „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis, nustatytomis strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje; |
| --- | --- |

d)

siūlo valdybai apsvarstyti programos techninės srities peržiūrą ar optimizavimą ir priimti dėl jų galutinį sprendimą, siekiant Netaršios aviacijos bendrosios įmonės darbo programą ir tikslus suderinti su bendrąja programa „Europos horizontas“ ir kitomis su Europos partnerystėmis susijusiomis darbo programomis, nustatytomis strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje;

| e) | teikia rekomendacijas, kaip kuo labiau padidinti poveikį atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso tikslus ir galimą netiesioginiais bendrosios įmonės finansuojamais veiksmais pasiektų programos rezultatų pritaikymą rinkoje. |
| --- | --- |

e)

teikia rekomendacijas, kaip kuo labiau padidinti poveikį atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso tikslus ir galimą netiesioginiais bendrosios įmonės finansuojamais veiksmais pasiektų programos rezultatų pritaikymą rinkoje.

70 straipsnis

Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas

1.   Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas yra Netaršios aviacijos bendrosios įmonės mokslinis patariamasis organas, įsteigtas pagal 21 straipsnio 1 dalies a punktą ir 21 straipsnio 4 dalį.

2.   Europos netaršios aviacijos mokslinį patariamąjį organą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių ir tie nariai negali būti jokio kito šios bendrosios įmonės organo nariais.

3.   Europos netaršios aviacijos mokslinio patariamojo organo pirmininkas renkamas dvejiems metams.

4.   EASA atstovas yra nuolatinis Europos netaršios aviacijos mokslinio patariamojo organo narys.

5.   Vykdydamas savo užduotis, Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas bendradarbiauja su atitinkamais Europos aviacijos suinteresuotųjų subjektų forumais, pavyzdžiui, Europos aeronautikos mokslinių tyrimų patariamąja taryba (ACARE).

6.   Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas, vadovaudamasis 21 straipsnio 7 dalies f punktu, rengia koordinavimo posėdžius su kitų atitinkamų bendrųjų įmonių, tokių kaip Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė, patariamaisiais organais, siekdamas skatinti atitinkamų Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų aviacijos srityje sinergijas ir bendradarbiavimą ir šiuo pagrindu bei tikslu teikti konsultacijas Netaršios aviacijos bendrajai įmonei.

7.   Europos netaršios aviacijos mokslinis patariamasis organas taip pat konsultuoja Komisiją ir Netaršios aviacijos bendrąją įmonę dėl iniciatyvų, kuriomis skatinami aviacijos moksliniai tyrimai Europos švietimo sistemose, bei remia jų įgyvendinimą ir teikia rekomendacijas dėl aeronautikos įgūdžių ir kompetencijų ugdymo bei atnaujintų aeronautikos inžinerijos mokymo programų.

71 straipsnis

Naujų technologijų sertifikavimas

1.   Pareiškėjai, paramos gavėjai ar vykdomasis direktorius gali paprašyti, kad EASA dėl atskirų projektų ir demonstracinės veiklos teiktų konsultacijas klausimais, susijusiais su aviacijos saugos, sąveikumo ir aplinkos standartų laikymusi, siekdami užtikrinti, kad dėl jų būtų laiku parengti atitinkami standartai, bandymų pajėgumai ir produktų kūrimo bei naujų technologijų diegimo reguliavimo reikalavimai.

2.   Sertifikavimo veiklai ir teikiamoms paslaugoms taikomos Reglamento (ES) 2018/1139 nuostatos dėl mokesčių ir rinkliavų.

72 straipsnis

Nuostata, leidžianti nukrypti nuo dalyvavimo taisyklių

Deramai atitinkamų darbo programos temų aprašymuose pagrįstais atvejais, vienas teisės subjektas, įsteigtas valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje, arba konsorciumai, neatitinkantys Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos, turi teisę dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja Netaršios aviacijos bendroji įmonė.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ŠVARIOJO VANDENILIO BENDROJI ĮMONĖ

73 straipsnis

Švariojo vandenilio bendrosios įmonės papildomi tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Švariojo vandenilio bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | prisidėti prie 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ Europos žaliajame kurse ir Europos klimato teisės akte nustatytų tikslų didinant Sąjungos užmojį ne vėliau kaip 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir vėliausiai 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ Europos žaliajame kurse ir Europos klimato teisės akte nustatytų tikslų didinant Sąjungos užmojį ne vėliau kaip 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir vėliausiai 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą;

| b) | prisidėti prie 2020 m. Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie 2020 m. Komisijos Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos įgyvendinimo;

| c) | stiprinti Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma MVĮ, spartinant novatoriškų, konkurencingų švarių sprendimų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

c)

stiprinti Sąjungos švariojo vandenilio vertės grandinės konkurencingumą, siekiant teikti paramą, visų pirma MVĮ, spartinant novatoriškų, konkurencingų švarių sprendimų patekimą į rinką;

| d) | skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su švariojo vandenilio gamyba, paskirstymu, laikymu ir galutinio naudojimo programomis. |
| --- | --- |

d)

skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su švariojo vandenilio gamyba, paskirstymu, laikymu ir galutinio naudojimo programomis.

2.   Švariojo vandenilio bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo būdus, ekonominį efektyvumą, veiksmingumą, patikimumą, kiekį ir kokybę; |
| --- | --- |

a)

pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, gerinti švariojo vandenilio sprendimų, įskaitant Sąjungoje sukurtus gamybos, paskirstymo, laikymo ir galutinio naudojimo būdus, ekonominį efektyvumą, veiksmingumą, patikimumą, kiekį ir kokybę;

| b) | stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje, kartu remiant su pramone susijusių įgūdžių įgijimą; |
| --- | --- |

b)

stiprinti mokslo ir pramonės subjektų žinias ir gebėjimus visoje Sąjungos vandenilio vertės grandinėje, kartu remiant su pramone susijusių įgūdžių įgijimą;

| c) | vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, siekiant įtraukti suinteresuotuosius subjektus visose valstybėse narėse ir sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo, laikymo ir naudojimo transporto ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus; |
| --- | --- |

c)

vykdyti švariojo vandenilio sprendimų demonstravimą, kad jie būtų diegiami vietos, regionų ir Sąjungos mastu, siekiant įtraukti suinteresuotuosius subjektus visose valstybėse narėse ir sprendžiant atsinaujinančiosios energijos gamybos, paskirstymo, laikymo ir naudojimo transporto ir energijai imliose pramonės šakose bei kitose srityse klausimus;

| d) | visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“, didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus, pritarimą jiems ir jų pritaikymą. |
| --- | --- |

d)

visų pirma bendradarbiaujant su kitomis Europos partnerystėmis pagal programą „Europos horizontas“, didinti visuomenės ir privačių subjektų informuotumą apie švariojo vandenilio sprendimus, pritarimą jiems ir jų pritaikymą.

74 straipsnis

Švariojo vandenilio bendrosios įmonės papildomos užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Švariojo vandenilio bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | vertina ir stebi technologinę pažangą ir technologines, ekonomines ir visuomenines kliūtis, trukdančias patekti į rinką, be kita ko, į besiformuojančias vandenilio rinkas; |
| --- | --- |

a)

vertina ir stebi technologinę pažangą ir technologines, ekonomines ir visuomenines kliūtis, trukdančias patekti į rinką, be kita ko, į besiformuojančias vandenilio rinkas;

| b) | nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką ir būtų remiamas pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

b)

nepaisant Komisijos politikos prerogatyvų, atsižvelgdama į Komisijos politikos gaires ir priežiūrą, prisideda prie taisyklių ir standartų rengimo, kad būtų panaikintos kliūtys patekti į rinką ir būtų remiamas pakeičiamumas, sąveikumas ir prekyba vidaus rinkoje ir visame pasaulyje;

| c) | padeda Komisijai, be kita ko, pasitelkusi technines žinias, įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir forumo „Clean Energy Ministerial“ vandenilio iniciatyvą. |
| --- | --- |

c)

padeda Komisijai, be kita ko, pasitelkusi technines žinias, įgyvendinti tarptautines vandenilio strategijos iniciatyvas, pavyzdžiui, Tarptautinę vandenilio ekonomikos partnerystę (IPHE), iniciatyvą „Misija – inovacijos“ ir forumo „Clean Energy Ministerial“ vandenilio iniciatyvą.

75 straipsnis

Nariai

Švariojo vandenilio bendrosios įmonės nariai yra:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | „Hydrogen Europe AISBL“ – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija (toliau – pramonės grupė), apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

„Hydrogen Europe AISBL“ – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija (toliau – pramonės grupė), apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos;

| c) | „Hydrogen Europe Research AISBL“ – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija (toliau – mokslinių tyrimų grupė), apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos. |
| --- | --- |

c)

„Hydrogen Europe Research AISBL“ – pagal Belgijos teisę įregistruota ne pelno organizacija (toliau – mokslinių tyrimų grupė), apie savo sprendimą prisijungti prie Švariojo vandenilio bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos.

76 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Švariojo vandenilio bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 1 000 000 000 EUR, įskaitant iki 30 193 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

77 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

Kiti nei Sąjunga Švariojo vandenilio bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 1 000 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 30 193 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

78 straipsnis

Papildomos veiklos sritys

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla ir padedančią siekti jos tikslų, įskaitant:

| a) | ikiprekybinius ir eksploatacinius bandymus; |
| --- | --- |

a)

ikiprekybinius ir eksploatacinius bandymus;

| b) | koncepcijos pagrindimą; |
| --- | --- |

b)

koncepcijos pagrindimą;

| c) | esamų gamybos linijų, skirtų gamybos apimčiai didinti, tobulinimą; |
| --- | --- |

c)

esamų gamybos linijų, skirtų gamybos apimčiai didinti, tobulinimą;

| d) | didelio masto atvejų tyrimus; |
| --- | --- |

d)

didelio masto atvejų tyrimus;

| e) | informuotumo apie vandenilio technologijas ir saugos priemones didinimo veiklą; |
| --- | --- |

e)

informuotumo apie vandenilio technologijas ir saugos priemones didinimo veiklą;

| f) | projektų rezultatų panaudojimą produktams, tolesniam išnaudojimui ir veiklai mokslinių tyrimų grandinėje aukštesniame TPL ar lygiagrečiose veiklos srityse; |
| --- | --- |

f)

projektų rezultatų panaudojimą produktams, tolesniam išnaudojimui ir veiklai mokslinių tyrimų grandinėje aukštesniame TPL ar lygiagrečiose veiklos srityse;

| g) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įgyvendinant projektus, kurie yra aiškiai susiję su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir bendrai finansuojami pagal nacionalines ar regionines Sąjungos programas. |
| --- | --- |

g)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą įgyvendinant projektus, kurie yra aiškiai susiję su strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke ir bendrai finansuojami pagal nacionalines ar regionines Sąjungos programas.

2.   Papildoma Švariojo vandenilio bendrosios įmonės veikla siekiama užtikrinti sinergijas su Švariojo vandenilio aljanso, iniciatyvos „Misija – inovacinis iššūkis. Švarusis vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių“, Europos Sąjungos inovacijų fondo, H2 regionų pažangiosios specializacijos strategijos (S3) platformos ir EMTE bandomojo projekto dėl žaliojo vandenilio veikla.

79 straipsnis

Švariojo vandenilio bendrosios įmonės organai

Švariojo vandenilio bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė ir |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė ir

| d) | suinteresuotųjų subjektų grupė. |
| --- | --- |

d)

suinteresuotųjų subjektų grupė.

80 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | šeši pramonės grupės atstovai, atsižvelgiant į geografinio, lyčių pusiausvyra ir įmonės dydžiu grindžiamo ir sektorių atstovavimo kriterijus; |
| --- | --- |

b)

šeši pramonės grupės atstovai, atsižvelgiant į geografinio, lyčių pusiausvyra ir įmonės dydžiu grindžiamo ir sektorių atstovavimo kriterijus;

| c) | vienas mokslinių tyrimų grupės atstovas. |
| --- | --- |

c)

vienas mokslinių tyrimų grupės atstovas.

81 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Be 16 straipsnio 3 dalyje nustatytų balsavimo taisyklių, valdyboje pramonės grupei priklauso 43 % balsavimo teisių, o mokslinių tyrimų grupei – 7 % balsavimo teisių.

2.   Valdybos pirmininkas yra privačiųjų narių atstovas ir jį skiria valdyba.

82 straipsnis

Papildomos valdybos užduotys

Be 17 straipsnyje nustatytų užduočių, Švariojo vandenilio bendrosios įmonės valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | skatina sinergijas su Sąjungos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra; |
| --- | --- |

a)

skatina sinergijas su Sąjungos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu vykdoma atitinkama veikla ir programomis, visų pirma su tomis, kuriomis remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimų ir infrastruktūros diegimas, taip pat su švariojo vandenilio naudojimu susijusi švietimo veikla ir regioninė plėtra;

| b) | pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 17 straipsnio n punktą teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant partnerystes, susijusias su siekiu užtikrinti nulinę taršą kelių transporto, vandens transporto ir Europos geležinkelių srityse, taip pat netaršią aviaciją, švarųjį plieną ir planetai skirtus procesus, vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis ar kitais lygiaverčiais dokumentais; |
| --- | --- |

b)

pagal 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 17 straipsnio n punktą teikia strategines gaires dėl bendradarbiavimo su kitomis Europos partnerystėmis, įskaitant partnerystes, susijusias su siekiu užtikrinti nulinę taršą kelių transporto, vandens transporto ir Europos geležinkelių srityse, taip pat netaršią aviaciją, švarųjį plieną ir planetai skirtus procesus, vadovaujantis jų atitinkamomis strateginėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėmis ar kitais lygiaverčiais dokumentais;

| c) | skatina technologijų ir sprendimų pritaikymą rinkoje siekiant Europos žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

c)

skatina technologijų ir sprendimų pritaikymą rinkoje siekiant Europos žaliojo kurso tikslų;

| d) | užtikrina, kad vykstant Europos švariojo vandenilio partnerystės forumui rengiamame nepriklausomoms mokslinėms konsultacijoms skirtame praktiniame seminare būtų renkamos platesnės mokslininkų bendruomenės nepriklausomos nuomonės ir rekomendacijos dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, darbo programos ir pokyčių susijusiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad vykstant Europos švariojo vandenilio partnerystės forumui rengiamame nepriklausomoms mokslinėms konsultacijoms skirtame praktiniame seminare būtų renkamos platesnės mokslininkų bendruomenės nepriklausomos nuomonės ir rekomendacijos dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, darbo programos ir pokyčių susijusiuose sektoriuose.

83 straipsnis

Papildomos vykdomojo direktoriaus užduotys

Be 19 straipsnyje nustatytų užduočių, Švariojo vandenilio bendrosios įmonės vykdomasis direktorius atlieka šias užduotis:

| a) | siūlo ir įgyvendina veiklą, kuria skatinamos sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

a)

siūlo ir įgyvendina veiklą, kuria skatinamos sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu;

| b) | gavęs valdybos pritarimą, remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas ir prie jų prisideda; |
| --- | --- |

b)

gavęs valdybos pritarimą, remia kitas su vandeniliu susijusias Sąjungos iniciatyvas ir prie jų prisideda;

| c) | gavęs valdybos pritarimą, sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, įskaitant 82 straipsnio d punkte nurodytą nepriklausomoms mokslinėms konsultacijoms skirtą praktinį seminarą; partnerystės forumas, jei įmanoma, rengiamas kartu su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu. |
| --- | --- |

c)

gavęs valdybos pritarimą, sušaukia kasmetinį Europos švariojo vandenilio partnerystės forumą, įskaitant 82 straipsnio d punkte nurodytą nepriklausomoms mokslinėms konsultacijoms skirtą praktinį seminarą; partnerystės forumas, jei įmanoma, rengiamas kartu su Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumu.

84 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų grupė

1.   Suinteresuotųjų subjektų grupę sudaro sektorių, kuriuose Sąjungoje gaminamas, paskirstomas, saugomas ar naudojamas švarusis vandenilis arba kuriuose jo reikia, atstovai, įskaitant kitų atitinkamų Europos partnerysčių atstovus, taip pat Europos vandenilio slėnių tarpregioninės partnerystės ir mokslininkų bendruomenės atstovai.

2.   Be 22 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų subjektų grupė atlieka šias užduotis:

| a) | teikia nuomonę dėl strateginių ir technologinių prioritetų, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ar kituose lygiaverčiuose dokumentuose ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į pažangą ir poreikius gretutiniuose sektoriuose; |
| --- | --- |

a)

teikia nuomonę dėl strateginių ir technologinių prioritetų, dėl kurių sprendžia Švariojo vandenilio bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje ar kituose lygiaverčiuose dokumentuose ir susijusiose išsamiose technologijų veiksmų gairėse, deramai atsižvelgiant į pažangą ir poreikius gretutiniuose sektoriuose;

| b) | teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečias Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretutinių sektorių ar sektorių, su kuriais sinergijos, manoma, teikia pridėtinę vertę, veiklos sinergijas; |
| --- | --- |

b)

teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečias Švariojo vandenilio bendrosios įmonės ir gretutinių sektorių ar sektorių, su kuriais sinergijos, manoma, teikia pridėtinę vertę, veiklos sinergijas;

| c) | prisideda prie Europos švariojo vandenilio partnerystės forumo ir Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo. |
| --- | --- |

c)

prisideda prie Europos švariojo vandenilio partnerystės forumo ir Švariojo vandenilio aljanso Europos vandenilio forumo.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

EUROPOS GELEŽINKELIŲ BENDROJI ĮMONĖ

85 straipsnis

Papildomi Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Europos geležinkelių bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | prisidėti prie bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimo; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimo;

| b) | užtikrinti greitą perėjimą prie patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, įperkamesnės, lengviau išlaikomos, veiksmingesnės ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti greitą perėjimą prie patrauklesnės, patogesnės naudoti, konkurencingesnės, įperkamesnės, lengviau išlaikomos, veiksmingesnės ir tvaresnės Europos geležinkelių sistemos, integruotos į platesnę judumo sistemą;

| c) | remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtrą. |
| --- | --- |

c)

remti stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtrą.

2.   Be 1 dalyje nustatytų tikslų, Europos geležinkelių bendroji įmonė siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą siekiant sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektavimo metu, šalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą, įskaitant ir integraciją, kiek tai susiję su nacionaliniu vėžės pločiu, kaip antai 1 520, 1 000 ar 1 668 mm vėžės pločio geležinkeliais, ir paslaugas, taip pat geriausiai reaguojant į keleivių ir įmonių poreikius, spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, pritaikymą, kartu didinant geležinkelių transporto pajėgumus bei patikimumą ir mažinant sąnaudas; |
| --- | --- |

a)

palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą siekiant sukurti integruotą Europos geležinkelių tinklą projektavimo metu, šalinant sąveikumo kliūtis ir teikiant visapusiškos integracijos sprendimus, apimančius eismo valdymą, transporto priemones, infrastruktūrą, įskaitant ir integraciją, kiek tai susiję su nacionaliniu vėžės pločiu, kaip antai 1 520, 1 000 ar 1 668 mm vėžės pločio geležinkeliais, ir paslaugas, taip pat geriausiai reaguojant į keleivių ir įmonių poreikius, spartinant novatoriškų sprendimų, skirtų bendrai Europos geležinkelių erdvei remti, pritaikymą, kartu didinant geležinkelių transporto pajėgumus bei patikimumą ir mažinant sąnaudas;

| b) | sukurti tvarią ir atsparią geležinkelių sistemą plėtojant nulinės taršos, netriukšmingų geležinkelių sistemą ir klimato pokyčiams atsparią infrastruktūrą, taikant žiedinės ekonomikos principus geležinkelių sektoriui, išbandant novatoriškų procesų, technologijų, projektų ir medžiagų naudojimą per visą geležinkelių sistemų gyvavimo ciklą ir plėtojant kitus novatoriškus sprendimus, skirtus valdomam antžeminiam transportui; |
| --- | --- |

b)

sukurti tvarią ir atsparią geležinkelių sistemą plėtojant nulinės taršos, netriukšmingų geležinkelių sistemą ir klimato pokyčiams atsparią infrastruktūrą, taikant žiedinės ekonomikos principus geležinkelių sektoriui, išbandant novatoriškų procesų, technologijų, projektų ir medžiagų naudojimą per visą geležinkelių sistemų gyvavimo ciklą ir plėtojant kitus novatoriškus sprendimus, skirtus valdomam antžeminiam transportui;

| c) | pasitelkiant sistemos ramstį suformuoti bendrą veiklos koncepciją ir funkcinę, saugią ir apsaugotą sistemos architektūrą (deramai atsižvelgiant į kibernetinio saugumo aspektus ir daugiausia dėmesio skiriant Europos geležinkelių tinklui, kuriam taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 (39)), skirtą integruotoms Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemoms, įskaitant automatinį traukinių valdymą, taip užtikrinant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius bei eksploatavimo poreikius ir kad jie būtų atviri pokyčiams; |
| --- | --- |

c)

pasitelkiant sistemos ramstį suformuoti bendrą veiklos koncepciją ir funkcinę, saugią ir apsaugotą sistemos architektūrą (deramai atsižvelgiant į kibernetinio saugumo aspektus ir daugiausia dėmesio skiriant Europos geležinkelių tinklui, kuriam taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 (39)), skirtą integruotoms Europos geležinkelių eismo valdymo, traukinių valdymo, kontrolės ir signalizacijos sistemoms, įskaitant automatinį traukinių valdymą, taip užtikrinant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų orientuoti į bendrai sutartus ir bendrus klientų poreikius bei eksploatavimo poreikius ir kad jie būtų atviri pokyčiams;

| d) | palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su krovinių vežimo geležinkeliais ir įvairiarūšio vežimo paslaugomis, kad būtų užtikrintas konkurencingas ekologiškas krovinių vežimas geležinkeliais, visiškai integruotas į logistikos vertės grandinę, kurio pagrindas – krovinių vežimo geležinkeliais automatizavimas ir skaitmeninimas; |
| --- | --- |

d)

palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su krovinių vežimo geležinkeliais ir įvairiarūšio vežimo paslaugomis, kad būtų užtikrintas konkurencingas ekologiškas krovinių vežimas geležinkeliais, visiškai integruotas į logistikos vertės grandinę, kurio pagrindas – krovinių vežimo geležinkeliais automatizavimas ir skaitmeninimas;

| e) | plėtoti demonstracinius projektus suinteresuotose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

e)

plėtoti demonstracinius projektus suinteresuotose valstybėse narėse;

| f) | prisidėti prie stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtros; |
| --- | --- |

f)

prisidėti prie stiprios ir pasauliniu mastu konkurencingos Europos geležinkelių pramonės plėtros;

| g) | užtikrinti, skatinti ir išnaudoti sinergijas su kitomis Sąjungos politikos sritimis, programomis, iniciatyvomis, priemonėmis arba fondais, siekiant kuo labiau padidinti jų poveikį ir pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, skatinti ir išnaudoti sinergijas su kitomis Sąjungos politikos sritimis, programomis, iniciatyvomis, priemonėmis arba fondais, siekiant kuo labiau padidinti jų poveikį ir pridėtinę vertę.

3.   Vykdydama savo veiklą, Europos geležinkelių bendroji įmonė siekia geografiškai subalansuoto narių ir partnerių dalyvavimo jos veikloje. Be to, atsižvelgdama į Komisijos prioritetus, ji nustato būtinus tarptautinius ryšius, susijusius su geležinkelių srities moksliniais tyrimais ir inovacijomis.

86 straipsnis

Papildomos Europos geležinkelių bendrosios įmonės užduotys

1.   Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendroji įmonė kartu su Komisija rengia ir po konsultacijų su valstybių atstovų grupe teikia valdybai priimti pagrindinį planą, parengtą konsultuojantis su visais atitinkamais geležinkelių sistemos ir geležinkelių tiekimo pramonės suinteresuotaisiais subjektais.

2.   Komisija, pasikonsultavusi su valstybių narių atstovais ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pagrindinį planą gali pradėti rengti dar prieš įsteigiant Europos geležinkelių bendrąją įmonę.

3.   Pagrindinis planas – tai bendros, į ateitį orientuotos veiksmų gairės, pagrįstos sisteminiu požiūriu. Jame nustatomos Europos geležinkelių bendrosios įmonės veiklos sričiai priskiriamos intervencinės sritys. Pagrindiniame plane nustatyti tikslai yra orientuoti į veiklos rezultatus ir grindžiami 85 straipsnyje nustatytais tikslais.

4.   Pagrindinį planą priima valdyba ir tvirtina Komisija pagal 16 straipsnį, išskyrus su sistemos ramsčiu susijusią pagrindinio plano dalį – ji priimama pagal 93 straipsnio 4 dalį. Prieš patvirtindama pagrindinį planą Komisija jį pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui. Vėliau Tarybai ir Europos Parlamentui pranešama apie visus pakeitimus.

5.   Pagrindinis planas yra Europos geležinkelių bendrosios įmonės strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė, kaip tai suprantama pagal 2 straipsnio 12 punktą. Jame pateikiamos gairės dėl konkretesnių Europos geležinkelių bendrosios įmonės užduočių, būtent:

| a) | jos sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti sisteminį požiūrį, kuriuo atspindimi geležinkelių gamybos pramonės, geležinkelių eksploatavimo bendruomenės, valstybių narių ir kitų privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, ir su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančių organų, taip pat susijusių dalyvių, nepriklausančių tradiciniam geležinkelių sektoriui, poreikiai. Sisteminis požiūris apima:






  i) | veiklos koncepcijos ir sistemos architektūros plėtojimą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, sudarančių geležinkelių sistemos veikimo pagrindą, apibrėžimą; |
| --- | --- | --- |

a)

jos sistemos ramsčio veiklos srityje plėtoti sisteminį požiūrį, kuriuo atspindimi geležinkelių gamybos pramonės, geležinkelių eksploatavimo bendruomenės, valstybių narių ir kitų privačiojo ir viešojo geležinkelių sektorių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant klientams, pavyzdžiui, keleiviams, ir su kroviniais susijusiems subjektams ir darbuotojams, atstovaujančių organų, taip pat susijusių dalyvių, nepriklausančių tradiciniam geležinkelių sektoriui, poreikiai. Sisteminis požiūris apima:

i)

veiklos koncepcijos ir sistemos architektūros plėtojimą, įskaitant paslaugų, funkcinių blokų ir sąsajų, sudarančių geležinkelių sistemos veikimo pagrindą, apibrėžimą;

| ii) | susijusių specifikacijų, įskaitant sąsajas, funkcinių reikalavimų specifikacijas ir sistemos reikalavimų specifikacijas, kuriomis siekiama atsižvelgti į technines sąveikos specifikacijas (toliau – TSS), nustatytas pagal Direktyvą (ES) 2016/797, arba standartizavimo procesų, kad būtų pasiektas didesnis skaitmeninimo ir automatizavimo lygis, plėtojimą; |
| --- | --- |

ii)

susijusių specifikacijų, įskaitant sąsajas, funkcinių reikalavimų specifikacijas ir sistemos reikalavimų specifikacijas, kuriomis siekiama atsižvelgti į technines sąveikos specifikacijas (toliau – TSS), nustatytas pagal Direktyvą (ES) 2016/797, arba standartizavimo procesų, kad būtų pasiektas didesnis skaitmeninimo ir automatizavimo lygis, plėtojimą;

| iii) | užtikrinimą, kad sistema būtų techniškai prižiūrima, būtų ištaisytos klaidos ir ilgainiui ją būtų galima pritaikyti bei užtikrinti galimybę pereiti nuo dabartinės sistemos architektūros prie kitos; |
| --- | --- |

iii)

užtikrinimą, kad sistema būtų techniškai prižiūrima, būtų ištaisytos klaidos ir ilgainiui ją būtų galima pritaikyti bei užtikrinti galimybę pereiti nuo dabartinės sistemos architektūros prie kitos;

| iv) | užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis, taip pat su metro ir tramvajais ar lengvųjų geležinkelių sistemomis, visų pirma krovininio ir keleivinio transporto srautų atžvilgiu; |
| --- | --- |

iv)

užtikrinimą, kad būtų įvertintos ir patvirtintos būtinos sąsajos su kitomis transporto rūšimis, taip pat su metro ir tramvajais ar lengvųjų geležinkelių sistemomis, visų pirma krovininio ir keleivinio transporto srautų atžvilgiu;

| b) | palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, būtiną Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslams pasiekti, įskaitant į geležinkelius orientuotą žemo TPL mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Šiuo atžvilgiu Europos geležinkelių bendroji įmonė:






  i) | apibrėžia ir organizuoja mokslinių tyrimų, inovacijų, demonstracinę, patvirtinimo ir tyrimo veiklą, kuri turi būti vykdoma jai vadovaujant, kartu išvengiant tokios veiklos fragmentacijos; |
| --- | --- | --- |

b)

palengvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, būtiną Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslams pasiekti, įskaitant į geležinkelius orientuotą žemo TPL mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Šiuo atžvilgiu Europos geležinkelių bendroji įmonė:

i)

apibrėžia ir organizuoja mokslinių tyrimų, inovacijų, demonstracinę, patvirtinimo ir tyrimo veiklą, kuri turi būti vykdoma jai vadovaujant, kartu išvengiant tokios veiklos fragmentacijos;

| ii) | išnaudoja standartizavimo ir moduliavimo galimybes ir palengvina sąsajas su kitomis transporto rūšimis ir sistemomis; |
| --- | --- |

ii)

išnaudoja standartizavimo ir moduliavimo galimybes ir palengvina sąsajas su kitomis transporto rūšimis ir sistemomis;

| iii) | rengia demonstracinius projektus; |
| --- | --- |

iii)

rengia demonstracinius projektus;

| iv) | plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir reikiamu mastu užtikrina koordinavimą su susijusia Europos, nacionaline ir tarptautine mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla geležinkelių sektoriuje ir už jo ribų, visų pirma pagal programą „Europos horizontas“, taip sudarant sąlygas Europos geležinkelių bendrajai įmonei atlikti svarbų vaidmenį su geležinkeliais susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kartu pasinaudojant kituose sektoriuose pasiekta mokslo ir technologijų pažanga; |
| --- | --- |

iv)

plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir reikiamu mastu užtikrina koordinavimą su susijusia Europos, nacionaline ir tarptautine mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla geležinkelių sektoriuje ir už jo ribų, visų pirma pagal programą „Europos horizontas“, taip sudarant sąlygas Europos geležinkelių bendrajai įmonei atlikti svarbų vaidmenį su geležinkeliais susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kartu pasinaudojant kituose sektoriuose pasiekta mokslo ir technologijų pažanga;

| v) | vykdydama iv punkte nurodytą bendradarbiavimo veiklą, užtikrina, kad nuo mokslinių tyrimų būtų pereita prie veiksmingos plėtros pastangų ir novatoriškų inovacijų plėtros, o galiausiai, pasitelkiant demonstravimą ir diegimą, prie inovacijų, orientuotų į rinką; |
| --- | --- |

v)

vykdydama iv punkte nurodytą bendradarbiavimo veiklą, užtikrina, kad nuo mokslinių tyrimų būtų pereita prie veiksmingos plėtros pastangų ir novatoriškų inovacijų plėtros, o galiausiai, pasitelkiant demonstravimą ir diegimą, prie inovacijų, orientuotų į rinką;

| c) | atlikti visas užduotis, būtinas 4 ir 85 straipsniuose nustatytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

c)

atlikti visas užduotis, būtinas 4 ir 85 straipsniuose nustatytiems tikslams pasiekti.

87 straipsnis

Nariai

1.   Europos geležinkelių bendrosios įmonės nariai yra:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | II priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

II priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos;

| c) | asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį. Asocijuotųjų narių sąrašą tvirtina Komisija. |
| --- | --- |

c)

asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį. Asocijuotųjų narių sąrašą tvirtina Komisija.

2.   Be to, kas numatyta 7 straipsnio 1 dalyje, valdyba per pirmuosius šešis mėnesius nuo Europos geležinkelių bendrosios įmonės įsteigimo gali asocijuotuosius narius atrinkti iš sąrašo, sudaryto po atviro kvietimo pareikšti susidomėjimą, Komisijos paskelbto prieš įsteigiant šią įmonę. 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos taikomos mutatis mutandis.

88 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Europos geležinkelių bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 600 000 000 EUR, įskaitant bent 50 000 000 EUR sistemos ramsčiui, ir iki 24 000 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

89 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

Kiti nei Sąjunga Europos geležinkelių bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 600 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 24 000 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

90 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslais papildoma veikla gali apimti:

| a) | veiklą, traktuojamą kaip netiesioginiai Europos geležinkelių bendrosios įmonės veiksmai, bet kaip tokie netiesioginiai veiksmai nefinansuojama; |
| --- | --- |

a)

veiklą, traktuojamą kaip netiesioginiai Europos geležinkelių bendrosios įmonės veiksmai, bet kaip tokie netiesioginiai veiksmai nefinansuojama;

| b) | veiklą, tiesiogiai susijusią su Europos geležinkelių bendrosios įmonės darbo programa; |
| --- | --- |

b)

veiklą, tiesiogiai susijusią su Europos geležinkelių bendrosios įmonės darbo programa;

| c) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, grindžiamą veikla, kurią finansuoja Europos geležinkelių bendroji įmonė arba bendroji įmonė „Shift2Rail“; |
| --- | --- |

c)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, grindžiamą veikla, kurią finansuoja Europos geležinkelių bendroji įmonė arba bendroji įmonė „Shift2Rail“;

| d) | papildomą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, finansuojamą kitų nei Sąjunga narių lėšomis, kuri turi aiškią Sąjungos pridėtinę vertę ir padeda siekti Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslų; |
| --- | --- |

d)

papildomą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, finansuojamą kitų nei Sąjunga narių lėšomis, kuri turi aiškią Sąjungos pridėtinę vertę ir padeda siekti Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslų;

| e) | kitų nei Sąjunga narių finansuojamą veiklą, vykdomą pagal projektus, finansuojamus pagal nacionalines arba regionines programas, kuriomis papildoma Europos geležinkelių bendrosios įmonės finansuojama veikla; |
| --- | --- |

e)

kitų nei Sąjunga narių finansuojamą veiklą, vykdomą pagal projektus, finansuojamus pagal nacionalines arba regionines programas, kuriomis papildoma Europos geležinkelių bendrosios įmonės finansuojama veikla;

| f) | bendrosios įmonės „Shift2Rail“ ir Europos geležinkelių bendrosios įmonės kontekste finansuotos veiklos rezultatų pritaikymą, tolesnį išnaudojimą, demonstracinę veiklą, standartizavimą ir sklandaus perėjimo strategijoms, migracijos planams bei TSS atnaujinimui skirtų rekomendacijų rengimą, taip pat su platesniu diegimu nesusijusią Europos leidimų suteikimo ir sertifikavimo veiklą. |
| --- | --- |

f)

bendrosios įmonės „Shift2Rail“ ir Europos geležinkelių bendrosios įmonės kontekste finansuotos veiklos rezultatų pritaikymą, tolesnį išnaudojimą, demonstracinę veiklą, standartizavimą ir sklandaus perėjimo strategijoms, migracijos planams bei TSS atnaujinimui skirtų rekomendacijų rengimą, taip pat su platesniu diegimu nesusijusią Europos leidimų suteikimo ir sertifikavimo veiklą.

2.   Kalbant apie kitų nei Sąjunga narių finansuojamą veiklą, vykdomą pagal projektus, finansuojamus pagal kitas Europos partnerystes ar kitas Sąjungos programas arba kitas mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangas ir investicijas, turinčias didelę Sąjungos pridėtinę vertę ir padedančias siekti Europos geležinkelių bendrosios įmonės tikslų ir vykdyti jos papildomą veiklą, finansuojamą jos pačios lėšomis, – nurodoma tokios veiklos vertė, Sąjungos finansavimo rūšis, lygis ir šaltinis, kad būtų išvengta dvigubos apskaitos.

91 straipsnis

Europos geležinkelių bendrosios įmonės organai

1.   Europos geležinkelių bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė; |
| --- | --- |

d)

sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė;

| e) | įgyvendinimo grupė. |
| --- | --- |

e)

įgyvendinimo grupė.

2.   Europos geležinkelių bendroji įmonė gali įsteigti mokslinę iniciatyvinę grupę arba prašyti nepriklausomų akademinių ekspertų arba bendrų mokslinių patariamųjų organų mokslinių konsultacijų.

92 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą. |
| --- | --- |

b)

po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą.

93 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Nukrypstant nuo 16 straipsnio 4 dalies, valdybai pirmininkauja Komisija Sąjungos vardu.

2.   Kitiems nei Sąjunga nariams kartu priklauso 50 % balsavimo teisių.

3.   Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos (toliau – ERRAC) atstovai kviečiami dalyvauti valdybos posėdžiuose kaip stebėtojai ir dalyvauti svarstymuose, tačiau balsavimo teisės neturi.

4.   Nukrypstant nuo 16 straipsnio 1 dalies, kalbant apie veiklą, kuri turi būti vykdoma sistemos ramsčio kontekste, laikoma, kad sprendimas yra priimtas, jei už jį balsuoja bent 55 %, įskaitant posėdyje nedalyvaujančių atstovų balsus, dauguma.

5.   Be to, kas numatyta 16 straipsnio 5 dalyje, valdyba kartą per metus susirenka į generalinę asamblėją; joje kviečiami dalyvauti visi Europos geležinkelių bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos dalyviai. Asamblėja paskatina Europos geležinkelių bendrosios įmonės bendros veiklos krypties svarstymus, kartu vedant atviras ir skaidrias diskusijas apie pagrindinio plano įgyvendinimo pažangą.

94 straipsnis

Papildomos valdybos užduotys

Be 17 straipsnyje nustatytų užduočių, Europos geležinkelių bendrosios įmonės valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | priima pagrindinį planą ir visus pasiūlymus jį keisti; |
| --- | --- |

a)

priima pagrindinį planą ir visus pasiūlymus jį keisti;

| b) | priima sistemos ramsčio srities darbo programas, įskaitant biudžetą ir įgyvendinimo planą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės rekomendacijomis ir vykdomojo direktoriaus pasiūlymais. |
| --- | --- |

b)

priima sistemos ramsčio srities darbo programas, įskaitant biudžetą ir įgyvendinimo planą, ir jų pakeitimus, remdamasi sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės rekomendacijomis ir vykdomojo direktoriaus pasiūlymais.

95 straipsnis

Valstybių atstovų grupė

Be to, kas numatyta 20 straipsnyje, valstybės narės užtikrina, kad jų atitinkami atstovai pateiktų suderintą poziciją, atspindinčią jų valstybės narės nuomones, išreikštas:

| a) | Direktyvos (ES) 2016/797 51 straipsniu įsteigtame komitete; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos (ES) 2016/797 51 straipsniu įsteigtame komitete;

| b) | programos „Europos horizontas“ Klimato, energetikos ir judumo programos komitete; |
| --- | --- |

b)

programos „Europos horizontas“ Klimato, energetikos ir judumo programos komitete;

| c) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES (40) 62 straipsniu įsteigtame Bendros Europos geležinkelių erdvės komitete. |
| --- | --- |

c)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES (40) 62 straipsniu įsteigtame Bendros Europos geležinkelių erdvės komitete.

40

96 straipsnis

Sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė

1.   Sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė yra Europos geležinkelių bendrosios įmonės patariamasis organas, atsakingas už konsultacijų sistemos ramsčio klausimais teikimą.

2.   Sistemos ramsčio iniciatyvinę grupę sudaro Komisijos, geležinkelių ir judumo sektoriaus ir atitinkamų organizacijų atstovai, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius, valstybių atstovų grupės pirmininkas ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir ERRAC atstovai. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija. Pagrįstais atvejais Komisija gali pakviesti papildomus atitinkamus ekspertus ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės posėdžiuose kaip stebėtojus. Sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė reguliariai teikia savo veiklos ataskaitas valstybių atstovų grupei.

3.   Sistemos ramsčio iniciatyvinei grupei pirmininkauja Komisija.

4.   Sistemos ramsčio iniciatyvinės grupės rekomendacijos priimamos bendru sutarimu. Nepasiekus bendro sutarimo, Europos geležinkelių bendrosios įmonės vykdomasis direktorius, pasitaręs su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra ir Komisija, parengia valdybai ataskaitą, kurioje išdėstomi pagrindiniai klausimai, kuriais sutariama, ir tie, kuriais nuomonės išsiskiria. Šiuo atveju valstybių atstovų grupė parengia nuomonę ir valdybai.

5.   Sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.

6.   Sistemos ramsčio iniciatyvinė grupė yra atsakinga už konsultacijų teikimą vykdomajam direktoriui ir valdybai bet kuriuo iš toliau išvardytų klausimų:

| a) | požiūrio į veiklos suderinimą ir sistemos architektūros plėtojimą, įskaitant atitinkamą pagrindinio plano dalį; |
| --- | --- |

a)

požiūrio į veiklos suderinimą ir sistemos architektūros plėtojimą, įskaitant atitinkamą pagrindinio plano dalį;

| b) | 85 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyto konkretaus tikslo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

85 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyto konkretaus tikslo įgyvendinimo;

| c) | 86 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytos užduoties vykdymo; |
| --- | --- |

c)

86 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytos užduoties vykdymo;

| d) | išsamaus metinio sistemos ramsčio įgyvendinimo plano, atitinkančio valdybos pagal 94 straipsnio b punktą patvirtintas darbo programas; |
| --- | --- |

d)

išsamaus metinio sistemos ramsčio įgyvendinimo plano, atitinkančio valdybos pagal 94 straipsnio b punktą patvirtintas darbo programas;

| e) | sistemos ramsčio kontekste vykdomos veiklos stebėsenos. |
| --- | --- |

e)

sistemos ramsčio kontekste vykdomos veiklos stebėsenos.

97 straipsnis

Įgyvendinimo grupė

1.   Įgyvendinimo grupė įsteigiama pagal 22 straipsnį. Įgyvendinimo grupės vaidmuo – konsultuoti valdybą dėl Europos geležinkelių bendrosios įmonės sukurtų geležinkelių srities inovacijų rezultatų pritaikymo rinkoje ir remti novatoriškų sprendimų diegimą.

2.   Įgyvendinimo grupė yra atvira visiems suinteresuotiesiems subjektams. Sudarant įgyvendinimo grupę užtikrinamas tinkamas teminis aspektas ir atstovavimas. Galutinį sprendimą dėl grupės sudėties priima Komisija. Narių sąrašas skelbiamas Europos geležinkelių bendrosios įmonės interneto svetainėje.

3.   Įgyvendinimo grupė valdybos prašymu teikia rekomendacijas su geležinkelių srities novatoriškų sprendimų diegimu susijusiais klausimais. Įgyvendinimo grupė taip pat gali teikti rekomendacijas savo iniciatyva.

98 straipsnis

Bendradarbiavimas su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra

Europos geležinkelių bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos Sąjungos geležinkelių agentūra, visų pirma kiek tai susiję su pagrindinio plano įgyvendinimu. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/796 (41) 40 straipsnį šį bendradarbiavimą sudaro toliau išvardytos patariamosios užduotys:

41

| a) | prisidėti nustatant poreikius atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su bendros Europos geležinkelių erdvės realizavimu, numatant galimybę Europos geležinkelių bendrajai įmonei juos įtraukti į pagrindinį planą ir jo pakeitimus, taip pat į darbo programas; |
| --- | --- |

a)

prisidėti nustatant poreikius atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su bendros Europos geležinkelių erdvės realizavimu, numatant galimybę Europos geležinkelių bendrajai įmonei juos įtraukti į pagrindinį planą ir jo pakeitimus, taip pat į darbo programas;

| b) | teikti grįžtamąją informaciją ir konsultacijas dėl sąveikumo ir saugos, į kuriuos reikia atsižvelgti vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir, konkrečiau, vykdant veiklą pagal projektus ir siekiant su 86 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytais tikslais susijusių rezultatų; |
| --- | --- |

b)

teikti grįžtamąją informaciją ir konsultacijas dėl sąveikumo ir saugos, į kuriuos reikia atsižvelgti vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir, konkrečiau, vykdant veiklą pagal projektus ir siekiant su 86 straipsnio 5 dalies a punkte nustatytais tikslais susijusių rezultatų;

| c) | teikti paramą Europos geležinkelių bendrajai įmonei nustatant jos atliktino bet kokio papildomo konkretaus patvirtinimo ar tyrimų poreikius, be kita ko, dalyvaujant nacionalinėms saugos institucijoms; |
| --- | --- |

c)

teikti paramą Europos geležinkelių bendrajai įmonei nustatant jos atliktino bet kokio papildomo konkretaus patvirtinimo ar tyrimų poreikius, be kita ko, dalyvaujant nacionalinėms saugos institucijoms;

| d) | teikti konsultacijas sistemos ramsčio klausimais; |
| --- | --- |

d)

teikti konsultacijas sistemos ramsčio klausimais;

| e) | užtikrinti, kad rengiant specifikacijas, įskaitant sąsajas, funkcinių reikalavimų specifikacijas ir sistemos reikalavimų specifikacijas, būtų atsižvelgiama į patirtį ir grįžtamąją informaciją, susijusią su TSS ar standartais. |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad rengiant specifikacijas, įskaitant sąsajas, funkcinių reikalavimų specifikacijas ir sistemos reikalavimų specifikacijas, būtų atsižvelgiama į patirtį ir grįžtamąją informaciją, susijusią su TSS ar standartais.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

VISUOTINĖS SVEIKATOS EDCTP3 BENDROJI ĮMONĖ

99 straipsnis

Papildomi Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | prisidėti mažinant socialinę ir ekonominę infekcinių ligų sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų kūrimą ir diegimą; |
| --- | --- |

a)

prisidėti mažinant socialinę ir ekonominę infekcinių ligų sukeliamą naštą Užsachario Afrikoje, skatinant naujų arba patobulintų sveikatos technologijų kūrimą ir diegimą;

| b) | prisidėti didinant sveikatos saugumą Užsachario Afrikoje ir visame pasaulyje, stiprinant moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamus parengties infekcinėms ligoms ir reagavimo siekiant jas kontroliuoti pajėgumus. |
| --- | --- |

b)

prisidėti didinant sveikatos saugumą Užsachario Afrikoje ir visame pasaulyje, stiprinant moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamus parengties infekcinėms ligoms ir reagavimo siekiant jas kontroliuoti pajėgumus.

2.   Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | skatinti naujų arba patobulintų sveikatos technologijų, skirtų kovoti su infekcinėmis ligomis, kūrimą ir naudojimą remiant klinikinius tyrimus Užsachario Afrikoje; |
| --- | --- |

a)

skatinti naujų arba patobulintų sveikatos technologijų, skirtų kovoti su infekcinėmis ligomis, kūrimą ir naudojimą remiant klinikinius tyrimus Užsachario Afrikoje;

| b) | stiprinti mokslinių tyrimų srities ir inovacinius pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis; |
| --- | --- |

b)

stiprinti mokslinių tyrimų srities ir inovacinius pajėgumus ir nacionalines sveikatos mokslinių tyrimų sistemas Užsachario Afrikoje, siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis;

| c) | padėti geriau suderinti valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir Užsachario valstybių veiksmus pagal bendrą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę visuotinės sveikatos srityje, kad būtų padidintas Europos viešųjų investicijų išlaidų efektyvumas; |
| --- | --- |

c)

padėti geriau suderinti valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir Užsachario valstybių veiksmus pagal bendrą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę visuotinės sveikatos srityje, kad būtų padidintas Europos viešųjų investicijų išlaidų efektyvumas;

| d) | stiprinti Užsachario Afrikos pajėgumus pasirengti epidemijoms, užtikrinant veiksmingą ir greitą mokslinių tyrimų srities atsaką, kad būtų plėtojama esminė diagnostika, vakcinos ir terapija, kurios padėtų anksti nustatyti ir kontroliuoti naujas epidemiją galinčias sukelti ligas; |
| --- | --- |

d)

stiprinti Užsachario Afrikos pajėgumus pasirengti epidemijoms, užtikrinant veiksmingą ir greitą mokslinių tyrimų srities atsaką, kad būtų plėtojama esminė diagnostika, vakcinos ir terapija, kurios padėtų anksti nustatyti ir kontroliuoti naujas epidemiją galinčias sukelti ligas;

| e) | skatinti produktyvų ir tvarų tinklų kūrimą ir partnerystes visuotinės sveikatos mokslinių tyrimų srityje, formuojant Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tarpusavio santykius su įvairiomis privačiojo ir viešojo sektorių organizacijomis. |
| --- | --- |

e)

skatinti produktyvų ir tvarų tinklų kūrimą ir partnerystes visuotinės sveikatos mokslinių tyrimų srityje, formuojant Šiaurės ir Pietų bei Pietų šalių tarpusavio santykius su įvairiomis privačiojo ir viešojo sektorių organizacijomis.

100 straipsnis

Papildomos Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | skatina produktyvius Europos ir Afrikos šalių asmenų, grupių ir institucijų tarpusavio santykius; |
| --- | --- |

a)

skatina produktyvius Europos ir Afrikos šalių asmenų, grupių ir institucijų tarpusavio santykius;

| b) | didina institucijų ir mokslinių tyrimų grupių informuotumą apie bendrus interesus ir bendrus tikslus, siekiant palengvinti ir stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant projektus ir institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

didina institucijų ir mokslinių tyrimų grupių informuotumą apie bendrus interesus ir bendrus tikslus, siekiant palengvinti ir stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant projektus ir institucijų bendradarbiavimą;

| c) | prisideda prie Europos ir Afrikos finansuotojų, institucijų ir valdžios institucijų visuotinės sveikatos strategijų suderinimo lengvinimo; |
| --- | --- |

c)

prisideda prie Europos ir Afrikos finansuotojų, institucijų ir valdžios institucijų visuotinės sveikatos strategijų suderinimo lengvinimo;

| d) | pritraukia papildomų investicijų, apimančių privačiojo, viešojo ir labdaros sektorių partnerius; |
| --- | --- |

d)

pritraukia papildomų investicijų, apimančių privačiojo, viešojo ir labdaros sektorių partnerius;

| e) | skatina sinergijas, bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus su Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (42), visų pirma siekiant stiprinti pajėgumus ir dalytis įrenginiais bei infrastruktūra. |
| --- | --- |

e)

skatina sinergijas, bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus su Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947 (42), visų pirma siekiant stiprinti pajėgumus ir dalytis įrenginiais bei infrastruktūra.

42

101 straipsnis

Nariai

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės nariai yra šie:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | EDCTP asociacija – pagal Nyderlandų teisę įregistruota ne pelno organizacija, apie savo sprendimą prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos. |
| --- | --- |

b)

EDCTP asociacija – pagal Nyderlandų teisę įregistruota ne pelno organizacija, apie savo sprendimą prisijungti prie Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos.

102 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 800 000 000 EUR, įskaitant iki 59 756 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti; šį įnašą sudaro:

| a) | iki 400 000 000 EUR, jei kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašas yra bent jau lygus šiai sumai; |
| --- | --- |

a)

iki 400 000 000 EUR, jei kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašas yra bent jau lygus šiai sumai;

| b) | iki 400 000 000 EUR, jei prisidedančių partnerių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašai yra bent jau lygūs šiai sumai. |
| --- | --- |

b)

iki 400 000 000 EUR, jei prisidedančių partnerių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašai yra bent jau lygūs šiai sumai.

Tuo atveju, kai b punkte nustatyta sąlyga nėra tenkinama, a punkte nurodyta suma padidinama suma iki 400 000 000 EUR su sąlyga, kad Sąjungai nepriklausančių narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašai yra bent jau lygūs visai sumai, kuria padidinama pirmoji suma, kaip nurodyta 103 straipsnio 1 dalyje.

103 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

1.   Kiti nei Sąjunga Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 439 878 000 EUR dydžio įnašą.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą įnašą sudaro pagal 11 straipsnio 1 dalį Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrajai įmonei skiriami įnašai. Nukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies, tuos įnašus gali sudaryti finansiniai įnašai.

104 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

1.   Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės papildomą veiklą suderintai, integruotai ir darniai plėtoja ir įgyvendina EDCTP asociacija ir ją sudarantieji ar su ja susijusieji subjektai ir ji atitinka Visuotinės sveikatos EDCTP3 strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę.

2.   11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslu papildoma veikla gali apimti veiklą, tiesiogiai susijusią su Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veikla ir padedančią siekti jos tikslų, įskaitant:

| a) | EDCTP asociaciją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų veiklą, kuri suderinta su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų veikla ir yra savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles; |
| --- | --- |

a)

EDCTP asociaciją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų veiklą, kuri suderinta su panašia kitų EDCTP asociaciją sudarančiųjų ar su ja susijusiųjų subjektų veikla ir yra savarankiškai valdoma pagal nacionalines finansavimo taisykles;

| b) | veiklą, kurią vykdo Užsachario Afrikos Vyriausybinės mokslinių tyrimų organizacijos; |
| --- | --- |

b)

veiklą, kurią vykdo Užsachario Afrikos Vyriausybinės mokslinių tyrimų organizacijos;

| c) | veiklą, kuria skatinamas tinklų kūrimas ir partnerystės, stiprinant ryšius su įvairiomis privačiojo ir viešojo sektorių organizacijomis; |
| --- | --- |

c)

veiklą, kuria skatinamas tinklų kūrimas ir partnerystės, stiprinant ryšius su įvairiomis privačiojo ir viešojo sektorių organizacijomis;

| d) | paramą mokslinių tyrimų infrastruktūros, pavyzdžiui, klinikinių tyrimų tinklų arba grupių, susijusių su Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos aprėptimi, plėtojimą ir paramą sveikatos sistemų pasirengimo vykdyti mokslinių tyrimų veiklą Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos aprėpties kontekste stiprinimui. |
| --- | --- |

d)

paramą mokslinių tyrimų infrastruktūros, pavyzdžiui, klinikinių tyrimų tinklų arba grupių, susijusių su Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos aprėptimi, plėtojimą ir paramą sveikatos sistemų pasirengimo vykdyti mokslinių tyrimų veiklą Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos aprėpties kontekste stiprinimui.

105 straipsnis

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės organai

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | Mokslinis komitetas; |
| --- | --- |

c)

Mokslinis komitetas;

| d) | suinteresuotųjų subjektų grupė. |
| --- | --- |

d)

suinteresuotųjų subjektų grupė.

106 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | šeši Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

šeši Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | šeši EDCTP asociacijos atstovai. |
| --- | --- |

b)

šeši EDCTP asociacijos atstovai.

107 straipsnis

Valdybos veikimas

EDCTP asociacijai priklauso 50 % balsavimo teisių.

108 straipsnis

Mokslinis komitetas

1.   Pagal 21 straipsnio 1 dalies a punktą Mokslinis komitetas yra Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės mokslinis patariamasis organas.

2.   Be to, kas numatyta 21 straipsnio 2 dalyje, Mokslinis komitetas užtikrina, kad būtų įtraukiamos Afrikos šalių mokslinės žinios.

3.   Be 21 straipsnyje išvardytų užduočių, Mokslinis komitetas atlieka šias užduotis:

| a) | padeda rengti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos strateginį ir mokslinį planavimą; |
| --- | --- |

a)

padeda rengti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veiklos strateginį ir mokslinį planavimą;

| b) | pataria dėl strategijų siekiant skatinti sinergijas ir partnerystes su visais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

b)

pataria dėl strategijų siekiant skatinti sinergijas ir partnerystes su visais suinteresuotaisiais subjektais;

| c) | prireikus prisideda prie strateginių ir mokslinių dokumentų, aktualių Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrajai įmonei, rengimo; |
| --- | --- |

c)

prireikus prisideda prie strateginių ir mokslinių dokumentų, aktualių Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrajai įmonei, rengimo;

| d) | teikia strategines ir mokslines konsultacijas Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrajai įmonei ir užtikrina sėkmingą vykdomų projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

teikia strategines ir mokslines konsultacijas Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrajai įmonei ir užtikrina sėkmingą vykdomų projektų įgyvendinimą;

| e) | nustato strateginius poreikius ir prioritetus, kad būtų sparčiau kuriamos naujos arba patobulintos klinikinės intervencinės priemonės, įskaitant būtiną mokymą, tinklaveiką ir pajėgumų stiprinimą tiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

e)

nustato strateginius poreikius ir prioritetus, kad būtų sparčiau kuriamos naujos arba patobulintos klinikinės intervencinės priemonės, įskaitant būtiną mokymą, tinklaveiką ir pajėgumų stiprinimą tiems tikslams pasiekti;

| f) | peržiūri su skurdu susijusių ir apleistų ligų padėtį siekiant nustatyti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės vaidmenį partnerystėje su kitais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sparčiau kuriamos arba tobulinamos kovos su šiomis ligomis intervencinės priemonės; |
| --- | --- |

f)

peržiūri su skurdu susijusių ir apleistų ligų padėtį siekiant nustatyti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės vaidmenį partnerystėje su kitais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sparčiau kuriamos arba tobulinamos kovos su šiomis ligomis intervencinės priemonės;

| g) | vertina padėtį, susijusią su visuotinio produktų kūrimo būdais, ir ypatingos svarbos būsimo produktų kūrimo galimybes; |
| --- | --- |

g)

vertina padėtį, susijusią su visuotinio produktų kūrimo būdais, ir ypatingos svarbos būsimo produktų kūrimo galimybes;

| h) | teikia konsultacijas dėl kvietimų teikti pasiūlymus ir kitų programų peržiūros; |
| --- | --- |

h)

teikia konsultacijas dėl kvietimų teikti pasiūlymus ir kitų programų peržiūros;

| i) | teikia paramą ir nuomonę dėl Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės stebėsenos ir vertinimo sistemos, taip pat vykdant Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų dotacijų mokslinių rezultatų ir strateginio poveikio stebėseną; |
| --- | --- |

i)

teikia paramą ir nuomonę dėl Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės stebėsenos ir vertinimo sistemos, taip pat vykdant Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų dotacijų mokslinių rezultatų ir strateginio poveikio stebėseną;

| j) | teikia konsultacijas bei pagalbą ir dalyvauja Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės darbo grupėse, suinteresuotųjų subjektų susitikimuose, EDCTP forume ir kituose susijusiuose renginiuose. |
| --- | --- |

j)

teikia konsultacijas bei pagalbą ir dalyvauja Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės darbo grupėse, suinteresuotųjų subjektų susitikimuose, EDCTP forume ir kituose susijusiuose renginiuose.

4.   Pirmininkas rengia metinę Mokslinio komiteto praėjusių metų veiklos bei pasiekimų ataskaitą ir pateikia ją tvirtinti valdybai.

109 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų grupė

1.   Suinteresuotųjų subjektų grupėje atstovaujama suinteresuotiesiems subjektams užtikrinant geografinę, teminę ir lyčių pusiausvyrą, įskaitant visų pirma Afrikos ekspertus.

2.   Be 22 straipsnyje nustatytų užduočių, suinteresuotųjų subjektų grupė taip pat atlieka šias užduotis:

| a) | teikia nuomonę dėl mokslinių, strateginių ir technologinių prioritetų, kurių turi imtis Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba kitame lygiaverčiame dokumente, atsižvelgiant į visuotinės sveikatos ir gretutinių sektorių pažangą ir poreikius; |
| --- | --- |

a)

teikia nuomonę dėl mokslinių, strateginių ir technologinių prioritetų, kurių turi imtis Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė, kaip nustatyta strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje arba kitame lygiaverčiame dokumente, atsižvelgiant į visuotinės sveikatos ir gretutinių sektorių pažangą ir poreikius;

| b) | teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečias sinergijas tarp Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės ir gretutinių sektorių arba sektorių, su kuriais sinergijos, manoma, teiks pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

b)

teikia pasiūlymus, kad būtų galima užtikrinti konkrečias sinergijas tarp Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės ir gretutinių sektorių arba sektorių, su kuriais sinergijos, manoma, teiks pridėtinę vertę;

| c) | prisideda prie EDCTP forumo veiklos. |
| --- | --- |

c)

prisideda prie EDCTP forumo veiklos.

110 straipsnis

Tinkamumas gauti finansavimą

1.   Vadovaujantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalimi ir nukrypstant nuo jo 23 straipsnio 1 dalies, Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės teikiamas finansavimas skiriamas tik teisės subjektams, įsisteigusiems valstybėse narėse ar asocijuotose valstybėse, arba EDCTP asociaciją sudarančiose valstybėse. Išimtiniais atvejais ir su sąlyga, kad tai numatyta darbo programoje, kitose valstybėse įsisteigę subjektai gali gauti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės teikiamą finansavimą veiklai pagal konkrečias kvietimo teikti pasiūlymus temas arba veiklos pagal kvietimą teikti pasiūlymus reaguojant į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją atveju.

2.   Sąjunga siekia sudaryti susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, kuriais būtų galima apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. Prieš jų sudarymą ir siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tuo atveju, jei subjektai, įsisteigę trečiojoje valstybėje, be tokio susitarimo dalyvauja netiesioginio veiksmo finansavime, valstybėje narėje ar asocijuotojoje valstybėje nustatomas netiesioginių veiksmų finansinis koordinatorius, išankstinio finansavimo suma atitinkamai pritaikoma, o dotacijos susitarimo atsakomybės nuostatose tinkamai atsižvelgiama į finansinę riziką.

111 straipsnis

Nustatyti dalyviai

Kvietime teikti pasiūlymus vienas iš tinkamumo kriterijų gali būti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės nustatytų subjektų dalyvavimas. Jis tinkamai pagrindžiamas darbo programoje, kurioje taip pat gali būti numatyta, kad tokie nustatyti dalyviai negali gauti Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansavimo pagal atrinktus netiesioginius veiksmus.

112 straipsnis

Etikos principai

Su Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės veikla susiję klinikiniai tyrimai ir įgyvendinimo moksliniai tyrimai atliekami laikantis pagrindinių etikos principų, pripažintų tarptautinių reguliavimo standartų ir gerosios dalyvavimo patirties.

113 straipsnis

Bendradarbiavimas su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendroji įmonė užtikrina glaudų bendradarbiavimą su Europos vaistų agentūra ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru, taip pat su atitinkamomis Afrikos agentūromis ir organizacijomis.

114 straipsnis

Įperkama prieiga

Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, kuriuos jie sukuria visiškai arba iš dalies remdamiesi klinikinių tyrimų, kurių imamasi vykdant netiesioginius veiksmus, rezultatais, būtų įperkami, pasiekiami ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Tuo tikslu, kai aktualu, darbo programoje nurodomos papildomos išnaudojimo pareigos, taikytinos konkretiems netiesioginiams veiksmams.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

NOVATORIŠKŲ SVEIKATOS SPRENDIMŲ INICIATYVOS BENDROJI ĮMONĖ

115 straipsnis

Papildomi Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė ne vėliau kaip 2030 m. turi pasiekti šiuos bendruosius tikslus:

| a) | prisidėti kuriant Sąjungos masto sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, kuri palengvina mokslo žinių pavertimą inovacijomis, visų pirma pradedant vykdyti bent 30 didelio masto tarpsektorinių projektų, daugiausia dėmesio skiriant sveikatos inovacijoms; |
| --- | --- |

a)

prisidėti kuriant Sąjungos masto sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, kuri palengvina mokslo žinių pavertimą inovacijomis, visų pirma pradedant vykdyti bent 30 didelio masto tarpsektorinių projektų, daugiausia dėmesio skiriant sveikatos inovacijoms;

| b) | paskatinti saugių, veiksmingų, į žmones orientuotų ir ekonomiškai efektyvių inovacijų, kuriomis reaguojama į nepatenkintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, kūrimą, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams, prevenciją, diagnostiką, gydymą arba valdymą, įskaitant indėlį į Europos kovos su vėžiu planą; |
| --- | --- |

b)

paskatinti saugių, veiksmingų, į žmones orientuotų ir ekonomiškai efektyvių inovacijų, kuriomis reaguojama į nepatenkintus strateginius visuomenės sveikatos poreikius, kūrimą, bent penkiais pavyzdžiais parodant galimybę integruoti sveikatos priežiūros produktus ar paslaugas, ir įrodyti, kad tos inovacijos yra tinkamos diegti sveikatos priežiūros sistemose. Susiję projektai turėtų apimti ligų, kurios daro poveikį Sąjungos gyventojams, prevenciją, diagnostiką, gydymą arba valdymą, įskaitant indėlį į Europos kovos su vėžiu planą;

| c) | paskatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir prisidėti siekiant naujosios Europos pramonės strategijos ir Europos vaistų strategijos tikslų. |
| --- | --- |

c)

paskatinti tarpsektorines sveikatos inovacijas, skirtas pasaulio mastu konkurencingai Europos sveikatos pramonei, ir prisidėti siekiant naujosios Europos pramonės strategijos ir Europos vaistų strategijos tikslų.

2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | prisidėti prie geresnio sveikatą lemiančių veiksnių ir prioritetinių susirgimų sričių supratimo; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie geresnio sveikatą lemiančių veiksnių ir prioritetinių susirgimų sričių supratimo;

| b) | integruoti fragmentuotas sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir kitus suinteresuotuosius subjektus ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, duomenis, platformas, technologijas bei procesus ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant galutinių vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

b)

integruoti fragmentuotas sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pastangas, sutelkiant sveikatos pramonės sektorius ir kitus suinteresuotuosius subjektus ir daugiausia dėmesio skiriant nepatenkintiems visuomenės sveikatos poreikiams, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti priemones, duomenis, platformas, technologijas bei procesus ir taip gerinti ligų prognozę, prevenciją, plitimo stabdymą, diagnozę, gydymą ir valdymą, tenkinant galutinių vartotojų poreikius;

| c) | įrodyti, kad įmanoma įgyvendinti į žmones orientuotus, integruotus sveikatos priežiūros sprendimus; |
| --- | --- |

c)

įrodyti, kad įmanoma įgyvendinti į žmones orientuotus, integruotus sveikatos priežiūros sprendimus;

| d) | išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes; |
| --- | --- |

d)

išnaudoti visas skaitmeninimo ir keitimosi duomenimis sveikatos priežiūros srityje galimybes;

| e) | sudaryti sąlygas kurti naujas ir patobulintas metodikas ir modelius, skirtus visapusiškam novatoriškų ir integruotų sveikatos priežiūros sprendimų pridėtinės vertės vertinimui. |
| --- | --- |

e)

sudaryti sąlygas kurti naujas ir patobulintas metodikas ir modelius, skirtus visapusiškam novatoriškų ir integruotų sveikatos priežiūros sprendimų pridėtinės vertės vertinimui.

116 straipsnis

Papildomos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų subjektų, pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

a)

skatina glaudų ir ilgalaikį Sąjungos, kitų narių, prisidedančių partnerių ir kitų su sveikatos priežiūra susijusių suinteresuotųjų subjektų, pvz., kitų susijusių pramonės šakų, sveikatos priežiūros institucijų (pvz., reguliavimo įstaigų, sveikatos technologijų vertinimo įstaigų ir mokėtojų), pacientų organizacijų, sveikatos priežiūros specialistų ir paslaugų teikėjų bei akademinės bendruomenės, bendradarbiavimą;

| b) | veiksmingai remia pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje etapo sveikatos srities mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma veiksmus, kuriais kelių sveikatos priežiūros pramonės sektorių subjektai suburiami dirbti kartu nepatenkintų visuomenės sveikatos poreikių srityse; |
| --- | --- |

b)

veiksmingai remia pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje etapo sveikatos srities mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma veiksmus, kuriais kelių sveikatos priežiūros pramonės sektorių subjektai suburiami dirbti kartu nepatenkintų visuomenės sveikatos poreikių srityse;

| c) | užtikrina, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų galimybę siūlyti būsimų kvietimų teikti pasiūlymus sritis; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų galimybę siūlyti būsimų kvietimų teikti pasiūlymus sritis;

| d) | reguliariai peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus koregavimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujai atsirandančius visuomenės sveikatos poreikius; |
| --- | --- |

d)

reguliariai peržiūri Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę ir atlieka reikalingus koregavimus, atsižvelgdama į jos įgyvendinimo metu pasiektus mokslo laimėjimus arba naujai atsirandančius visuomenės sveikatos poreikius;

| e) | skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus skirti nepiniginius įnašus; |
| --- | --- |

e)

skelbia informaciją apie projektus, įskaitant informaciją apie dalyvaujančiuosius subjektus, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą ir kiekvieno dalyvio įsipareigotus skirti nepiniginius įnašus;

| f) | organizuoja reguliarų ryšių palaikymą, be kita ko, surengia bent vieną metinį posėdį su interesų grupėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos atvirumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

f)

organizuoja reguliarų ryšių palaikymą, be kita ko, surengia bent vieną metinį posėdį su interesų grupėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų užtikrintas Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos atvirumas ir skaidrumas;

| g) | atlieka visas kitas užduotis, reikalingas 115 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

g)

atlieka visas kitas užduotis, reikalingas 115 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti.

117 straipsnis

Nariai

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariai yra šie:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), įregistruotas pagal Belgijos teisę, Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, įskaitant jos pogrupį „Vaccines Europe“, įregistruotą pagal Liuksemburgo teisę, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, įregistruotos pagal Belgijos teisę, apie savo atitinkamus sprendimus prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

Europos radiologinės, elektromedicininės ir sveikatos priežiūros IT pramonės koordinavimo komitetas (COCIR), įregistruotas pagal Belgijos teisę, Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija, įskaitant jos pogrupį „Vaccines Europe“, įregistruotą pagal Liuksemburgo teisę, asociacijos „EuropaBio“ ir „MedTech Europe“, įregistruotos pagal Belgijos teisę, apie savo atitinkamus sprendimus prisijungti prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos;

| c) | asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį.

118 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 1 200 000 000 EUR, įskaitant iki 30 212 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti; tą įnašą sudaro:

| a) | iki 1 000 000 000 EUR, jei ši suma bus papildyta tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašu; |
| --- | --- |

a)

iki 1 000 000 000 EUR, jei ši suma bus papildyta tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų įnašu;

| b) | iki 200 000 000 EUR, jei ši suma bus papildyta tokio pat dydžio prisidedančių partnerių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų papildomais įnašais. |
| --- | --- |

b)

iki 200 000 000 EUR, jei ši suma bus papildyta tokio pat dydžio prisidedančių partnerių arba juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų papildomais įnašais.

119 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

1.   Kiti nei Sąjunga Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 1 000 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 30 212 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

2.   Papildomai veiklai skirti nepiniginiai įnašai Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės lygmeniu turi sudaryti ne daugiau kaip 40 % kitų nei Sąjunga narių nepiniginių įnašų.

3.   Dalyvių skirti įnašai netiesioginiams veiksmams, kuriuos finansuoja Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė, turi sudaryti ne mažiau kaip 45 % netiesioginio veiksmo tinkamų finansuoti išlaidų ir su juo susijusios papildomos veiklos išlaidų. Kai pagrįsta, darbo programoje išimties tvarka gali būti leidžiama mažesnė įnašų, skiriamų atskiro netiesioginio veiksmo ir su juo susijusios papildomos veiklos lygmeniu, dalis.

4.   Išlaidos, patirtos vykdant netiesioginius veiksmus kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys trečiosiose valstybėse, turi būti pagrįstos ir susijusios su 115 straipsnyje nustatytais tikslais. Jos turi neviršyti 20 % nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti, kuriuos Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės lygmeniu teikia kiti nei Sąjunga nariai ir prisidedantys partneriai. Išlaidos, viršijančios 20 % nepiniginių įnašų veiklos išlaidoms padengti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės lygmeniu, nelaikomos nepiniginiais įnašais veiklos išlaidoms padengti.

5.   Tinkamai pagrįstais atvejais novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės darbo programose gali būti nustatytos konkrečios ribos, taikytinos nepiniginiams įnašams veiklos išlaidoms, patiriamoms kitose nei programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys trečiosiose valstybėse netiesioginių veiksmų lygmeniu, padengti. Priimant sprendimus dėl tokių konkrečių ribų visų pirma atsižvelgiama į atitinkamų veiksmų tikslus ir šiais veiksmais siekiamą poveikį ir šios ribos turi neviršyti 4 dalyje Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės lygmeniu nustatytos viršutinės ribos.

120 straipsnis

Su papildoma veikla susijusios sąlygos

1.   11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslu papildoma veikla vykdoma Sąjungoje arba programos „Europos horizontas“ asocijuotosiose šalyse ir gali apimti:

| a) | veiklą, kuria padedama siekti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų tikslų; |
| --- | --- |

a)

veiklą, kuria padedama siekti Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų tikslų;

| b) | veiklą, kuria prisidedama prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų rezultatų sklaidos, tvarumo ar išnaudojimo. |
| --- | --- |

b)

veiklą, kuria prisidedama prie Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų rezultatų sklaidos, tvarumo ar išnaudojimo.

2.   Kai aktualu, į projektų pasiūlymus įtraukiamas su jais susijusios papildomos veiklos planas. Išlaidos, susijusios su tokia konkretaus projekto papildoma veikla, turi būti patirtos laikotarpiu nuo pasiūlymo pateikimo dienos iki dienos, kurią sueina dveji metai nuo netiesioginio veiksmo pabaigos dienos.

3.   Kad išlaidos būtų apskaitomos kaip nepiniginiai įnašai, nurodyti 11 straipsnio 1 dalies b punkte, pagrindinė papildoma veikla turi būti vykdoma Sąjungoje arba programos „Europos horizontas“ asocijuotosiose šalyse.

121 straipsnis

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės organai

Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | mokslo ir inovacijų specialistų grupė. |
| --- | --- |

d)

mokslo ir inovacijų specialistų grupė.

122 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | keturi Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

keturi Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą. |
| --- | --- |

b)

po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą.

123 straipsnis

Valdybos veikimas

Kitiems nei Sąjunga nariams kartu priklauso 50 % balsavimo teisių.

124 straipsnis

Mokslo ir inovacijų specialistų grupė

1.   Mokslo ir inovacijų specialistų grupė pataria valdybai klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, pagal 21 straipsnį.

2.   Mokslo ir inovacijų specialistų grupę sudaro šie nuolatiniai grupės nariai:

| a) | du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | keturi kitų nei Sąjunga narių atstovai; |
| --- | --- |

b)

keturi kitų nei Sąjunga narių atstovai;

| c) | du valstybių atstovų grupės atstovai; |
| --- | --- |

c)

du valstybių atstovų grupės atstovai;

| d) | keturi mokslininkų bendruomenės atstovai, valdybos paskirti po atviro atrankos proceso pagal 21 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

d)

keturi mokslininkų bendruomenės atstovai, valdybos paskirti po atviro atrankos proceso pagal 21 straipsnio 4 dalį;

| e) | ne daugiau kaip šeši kiti nuolatiniai grupės nariai, valdybos paskirti po atviro atrankos proceso taikant 21 straipsnio 4 dalį, visų pirma užtikrinant tinkamą su sveikatos priežiūra, ypač aprėpiant viešąjį sektorių, susijusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant reguliavimo įstaigas, pacientus ir galutinius vartotojus apskritai, atstovavimą. |
| --- | --- |

e)

ne daugiau kaip šeši kiti nuolatiniai grupės nariai, valdybos paskirti po atviro atrankos proceso taikant 21 straipsnio 4 dalį, visų pirma užtikrinant tinkamą su sveikatos priežiūra, ypač aprėpiant viešąjį sektorių, susijusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant reguliavimo įstaigas, pacientus ir galutinius vartotojus apskritai, atstovavimą.

3.   2 dalies a, b ir c punktuose nurodyti nuolatiniai grupės nariai gali, kai tikslinga, pakviesti ad hoc grupės narius konkretiems klausimams aptarti. Į kiekvieną posėdį jie gali kartu pakviesti ne daugiau kaip šešis ad hoc grupės narius.

Tokie ad hoc grupės nariai pakviečiami remiantis jų moksline ar technine kompetencija svarstant klausimus, kurie turi būti aptariami atitinkamuose posėdžiuose, arba atsižvelgiant į poreikį sukurti sinergijas su kitomis mokslinių tyrimų programomis.

2 dalies a, b ir c punktuose nurodyti nuolatiniai grupės nariai ad hoc grupės narius kviečia bendru sutarimu. Apie savo sprendimus jie praneša valdybai, valstybių atstovų grupei ir kitiems nuolatiniams grupės nariams.

4.   Be to, kas numatyta 21 straipsnio 7 dalyje, mokslo ir inovacijų specialistų grupė valdybos prašymu ar savo iniciatyva teikia valdybai konsultacijas mokslo ir technologijų klausimais, susijusiais su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės tikslais, visų pirma dėl:

| a) | mokslinių prioritetų, be kita ko, susijusių su strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės atnaujinimu; |
| --- | --- |

a)

mokslinių prioritetų, be kita ko, susijusių su strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės atnaujinimu;

| b) | darbo programos projekto, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį; |
| --- | --- |

b)

darbo programos projekto, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus turinį;

| c) | kitų nei Sąjunga narių papildomos veiklos planavimo, kaip nurodyta 120 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

kitų nei Sąjunga narių papildomos veiklos planavimo, kaip nurodyta 120 straipsnyje;

| d) | patariamųjų grupių, orientuotų į konkrečius mokslinius prioritetus, steigimo pagal 17 straipsnio 2 dalies x punktą ir po atviro jų narių atrankos proceso pagal 21 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

d)

patariamųjų grupių, orientuotų į konkrečius mokslinius prioritetus, steigimo pagal 17 straipsnio 2 dalies x punktą ir po atviro jų narių atrankos proceso pagal 21 straipsnio 4 dalį;

| e) | sinergijų su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes, taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo. |
| --- | --- |

e)

sinergijų su kita programos „Europos horizontas“ veikla, įskaitant kitas Europos partnerystes, taip pat kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir nacionalinėmis finansavimo programomis kūrimo.

5.   Be to, kas numatyta 21 straipsnio 5 dalyje, mokslo ir inovacijų specialistų grupė išsirenka pirmininką iš šio straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų atstovų.

125 straipsnis

Netiesioginiams veiksmams taikytinos sąlygos

1.   Šio reglamento tikslu nepatenkintas visuomenės sveikatos poreikis apibrėžiamas kaip poreikis, kurio sveikatos priežiūros sistemos šiuo metu nepatenkina dėl galimybių trūkumo ar prieinamumo priežasčių, pavyzdžiui, kai nėra tinkamo tam tikros sveikatos būklės diagnozavimo, prevencijos ar gydymo metodo arba kai žmonių galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra ribotos dėl kainos, atstumo iki sveikatos priežiūros įstaigų ar laukimo laiko. Į asmenis orientuota priežiūra – tai priežiūros būdas, sąmoningai grindžiamas asmenų, slaugytojų, šeimų ir bendruomenių požiūriu, juos laikant sveikatos priežiūros sistemų, kurios organizuojamos atsižvelgiant į jų poreikius ir pageidavimus, o ne į atskiras ligas, dalyviais ir naudos gavėjais.

2.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojami netiesioginiai veiksmai gali apimti klinikinius tyrimus, kurių tikslinė sritis arba numatoma paskirtis yra susijusi su nepatenkintu visuomenės sveikatos poreikiu, kuris daro didelį poveikį arba dėl kurio kyla grėsmė Sąjungos gyventojams.

3.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansuojamų netiesioginių veiksmų dalyviai užtikrina, kad produktai ir paslaugos, kuriuos jie sukuria visiškai ar iš dalies remdamiesi klinikinių tyrimų, kurių imamasi vykdant netiesioginius veiksmus, rezultatais, būtų įperkami, pateikiami ir prieinami visuomenei teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis. Tuo tikslu, kai aktualu, darbo programoje nurodomos papildomos išnaudojimo pareigos, taikytinos konkretiems netiesioginiams veiksmams.

4.   Jei tai numatyta darbo programoje ir papildant tai, kas numatyta 5 straipsnio 2 dalies a punkte, Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės nustatytų teisės subjektų gali būti pareikalauta dalyvauti konkrečiuose netiesioginiuose veiksmuose. Tiems subjektams Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendrosios įmonės finansavimas negali būti teikiamas.

5.   Teisės subjektai, kurie konkrečiuose netiesioginiuose veiksmuose dalyvauja su nustatytais teisės subjektais, nurodytais 4 dalyje, finansavimo gauti negali, jei:

| a) | tai pelno siekiantys teisės subjektai, kurių metinė apyvarta yra 500 mln. EUR ar daugiau; |
| --- | --- |

a)

tai pelno siekiantys teisės subjektai, kurių metinė apyvarta yra 500 mln. EUR ar daugiau;

| b) | jie yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami a punkte aprašyto teisės subjekto arba jie yra tuo pačiu būdu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami, kaip ir a punkte aprašytas teisės subjektas; |
| --- | --- |

b)

jie yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami a punkte aprašyto teisės subjekto arba jie yra tuo pačiu būdu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami, kaip ir a punkte aprašytas teisės subjektas;

| c) | jie tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja a punkte nurodytą teisės subjektą. |
| --- | --- |

c)

jie tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja a punkte nurodytą teisės subjektą.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

BAZINIŲ SKAITMENINIŲ TECHNOLOGIJŲ BENDROJI ĮMONĖ

126 straipsnis

Papildomi Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | stiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą elektroninių komponentų ir sistemų srityje siekiant prisidėti prie vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos būsimų poreikių patenkinimo. Bendras tikslas – prisidėti prie tikslo ne vėliau kaip 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į svarbų Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

a)

stiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą elektroninių komponentų ir sistemų srityje siekiant prisidėti prie vertikaliųjų pramonės šakų ir visos ekonomikos būsimų poreikių patenkinimo. Bendras tikslas – prisidėti prie tikslo ne vėliau kaip 2030 m. padvigubinti elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos Europoje vertę, atsižvelgiant į svarbų Sąjungos vaidmenį kuriant produktus ir paslaugas;

| b) | užtikrinti Sąjungos mokslinę kompetenciją ir inovacijų lyderystę naujų komponentų ir sistemų technologijų srityje, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, ir skatinti aktyviai dalyvauti MVĮ – jos sudaro ne mažiau kaip trečdalį bendro netiesioginių veiksmų dalyvių skaičiaus ir joms turėtų būti skiriama bent 20 % viešojo finansavimo; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti Sąjungos mokslinę kompetenciją ir inovacijų lyderystę naujų komponentų ir sistemų technologijų srityje, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, ir skatinti aktyviai dalyvauti MVĮ – jos sudaro ne mažiau kaip trečdalį bendro netiesioginių veiksmų dalyvių skaičiaus ir joms turėtų būti skiriama bent 20 % viešojo finansavimo;

| c) | užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės uždavinius ir reaguoti į iššūkius aplinkos srityje. Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo politika ir prisidėti prie energijos suvartojimo sumažinimo 32,5 % 2030 m. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad komponentų ir sistemų technologijos padėtų spręsti Europos visuomenės uždavinius ir reaguoti į iššūkius aplinkos srityje. Tikslas – užtikrinti suderinamumą su Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo politika ir prisidėti prie energijos suvartojimo sumažinimo 32,5 % 2030 m.

2.   Be 1 dalyje nustatytų tikslų, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | remti mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

remti mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant sukurti Europoje projektavimo ir gamybos strateginėse taikymo srityse pajėgumus;

| b) | suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką, portfelį; |
| --- | --- |

b)

suformuoti subalansuotą didelių ir mažų projektų, kuriais būtų remiamas spartus technologijų perkėlimas iš mokslinių tyrimų į pramoninę aplinką, portfelį;

| c) | skatinti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, užtikrinant paprastesnę prieigą naujiems dalyviams; |
| --- | --- |

c)

skatinti dinamišką Sąjungos masto ekosistemą, pagrįstą skaitmeninėmis vertės grandinėmis, užtikrinant paprastesnę prieigą naujiems dalyviams;

| d) | remti mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas jais ir energijos vartojimo efektyvumas; |
| --- | --- |

d)

remti mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant stiprinti komponentų technologijas, kuriomis užtikrinamas ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir sektorių Europoje saugumas, pasitikėjimas jais ir energijos vartojimo efektyvumas;

| e) | skatinti nacionalinių išteklių sutelkimą ir užtikrinti Sąjungos ir nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, vykdomų elektroninių komponentų ir sistemų srityje, koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

skatinti nacionalinių išteklių sutelkimą ir užtikrinti Sąjungos ir nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, vykdomų elektroninių komponentų ir sistemų srityje, koordinavimą;

| f) | užtikrinti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir Sąjungos politikos darną, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir Sąjungos politikos darną, kad būtų užtikrintas veiksmingas elektroninių komponentų ir sistemų technologijų indėlis.

127 straipsnis

Nariai

1.   Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės nariai yra šie:

| a) | viešojo sektoriaus institucijos, kurias sudaro:






  i) | Sąjunga, atstovaujama Komisijos; |
| --- | --- | --- |

a)

viešojo sektoriaus institucijos, kurias sudaro:

i)

Sąjunga, atstovaujama Komisijos;

| ii) | šios dalyvaujančiosios valstybės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Liuksemburgas, Malta, Norvegija, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija; |
| --- | --- |

ii)

šios dalyvaujančiosios valstybės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Liuksemburgas, Malta, Norvegija, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija;

| b) | privatieji nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos: asociacija AENEAS, įregistruota pagal Prancūzijos teisę; pramonės vidaus asociacija INSIDE, įregistruota pagal Nyderlandų teisę; asociacija „EPoSS e.V.“, įregistruota pagal Vokietijos teisę. |
| --- | --- |

b)

privatieji nariai, kuriuos sudaro šios pramonės asociacijos: asociacija AENEAS, įregistruota pagal Prancūzijos teisę; pramonės vidaus asociacija INSIDE, įregistruota pagal Nyderlandų teisę; asociacija „EPoSS e.V.“, įregistruota pagal Vokietijos teisę.

2.   Kiekviena dalyvaujančioji valstybė skiria savo atstovus į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organus ir nustato nacionalinį subjektą arba subjektus, kuriems suteikia atsakomybę už savo pareigų, susijusių su Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikla, vykdymą.

128 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 1 800 000 000 EUR, įskaitant iki 26 331 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

129 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

1.   Per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą, kurio suma atitinka 128 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo, skirto veiklos išlaidoms padengti, sumą. Dalyvaujančiosios valstybės tarpusavyje susitaria dėl jų bendrų įnašų ir dėl to, kaip jos juos teiks. Tai nedaro poveikio kiekvienos dalyvaujančiosios valstybės galimybei apibrėžti savo nacionalinį finansinį įnašą pagal 12 straipsnį. Nukrypdamos nuo 28 straipsnio 4 dalies a punkto, dalyvaujančiosios valstybės įnašo administracinėms išlaidoms padengti neskiria.

2.   Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės privatieji nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, bent 2 511 164 000 EUR įnašą į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę.

3.   Pagal 28 straipsnio 4 dalį privatieji nariai skiria arba susitaria, kad juos sudarantieji ir su jais susijusieji subjektai skirtų iki 26 331 000 EUR finansinį įnašą Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti.

4.   1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti įnašai. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai, įskaitant bent 90 % 11 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų įnašų sumos.

130 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

1.   Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės valdyba, gavusi privačiųjų narių valdybos pasiūlymą ir atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę, prireikus gali patvirtinti 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą papildomos veiklos planą.

2.   11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslu papildoma veikla gali apimti:

| a) | investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės, bendrųjų įmonių ECSEL, ARTEMIS ir ENIAC projektų rezultatus; |
| --- | --- |

a)

investicijas, kuriomis siekiama industrializuoti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės, bendrųjų įmonių ECSEL, ARTEMIS ir ENIAC projektų rezultatus;

| b) | bandomuosius, demonstracinius, taikomuosius projektus, diegimą, industrializavimą, įskaitant atitinkamas kapitalo išlaidas, be kita ko, projektus pagal BEISP dėl mikroelektronikos; |
| --- | --- |

b)

bandomuosius, demonstracinius, taikomuosius projektus, diegimą, industrializavimą, įskaitant atitinkamas kapitalo išlaidas, be kita ko, projektus pagal BEISP dėl mikroelektronikos;

| c) | susijusią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kuri nefinansuojama valstybės lėšomis; |
| --- | --- |

c)

susijusią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kuri nefinansuojama valstybės lėšomis;

| d) | veiklą, finansuojamą Europos investicijų banko paskolomis, bet nefinansuojamą Sąjungos dotacija; |
| --- | --- |

d)

veiklą, finansuojamą Europos investicijų banko paskolomis, bet nefinansuojamą Sąjungos dotacija;

| e) | veiklą, skirtą ekosistemai plėtoti remiant technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

e)

veiklą, skirtą ekosistemai plėtoti remiant technologijų naudotojų ir tiekėjų bendradarbiavimą.

131 straipsnis

Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organai

Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | viešojo sektoriaus institucijų taryba; |
| --- | --- |

c)

viešojo sektoriaus institucijų taryba;

| d) | privačiųjų narių taryba. |
| --- | --- |

d)

privačiųjų narių taryba.

132 straipsnis

Valdybos sudėtis

Kiekvienas Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės narys skiria savo atstovus ir pagrindinį atstovą, kuriam suteikiama teisė nario vardu balsuoti valdyboje.

133 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Balsavimo teisės valdyboje paskirstomos taip:

| a) | trečdalis Komisijai; |
| --- | --- |

a)

trečdalis Komisijai;

| b) | trečdalis privatiesiems nariams bendrai ir |
| --- | --- |

b)

trečdalis privatiesiems nariams bendrai ir

| c) | trečdalis dalyvaujančiosioms valstybėms bendrai. |
| --- | --- |

c)

trečdalis dalyvaujančiosioms valstybėms bendrai.

2.   Pirmuosius dvejus finansinius metus po Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės įsteigimo dalyvaujančiųjų valstybių balsavimo teisės paskirstomos taip:

| a) | po 1 % kiekvienai dalyvaujančiajai valstybei; |
| --- | --- |

a)

po 1 % kiekvienai dalyvaujančiajai valstybei;

| b) | likusi procentinė dalis kasmet paskirstoma dalyvaujančiosioms valstybėms proporcingai jų faktiniams finansiniams įnašams į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę arba į jos ankstesnę iniciatyvą per pastaruosius dvejus metus. |
| --- | --- |

b)

likusi procentinė dalis kasmet paskirstoma dalyvaujančiosioms valstybėms proporcingai jų faktiniams finansiniams įnašams į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę arba į jos ankstesnę iniciatyvą per pastaruosius dvejus metus.

3.   Vėlesniais finansiniais metais dalyvaujančiųjų valstybių balsavimo teisės kasmet paskirstomos proporcingai lėšoms, kurias jos skyrė netiesioginiams veiksmams per pastaruosius dvejus finansinius metus.

4.   Privačiųjų narių balsavimo teisės tolygiai paskirstomos pramonės asociacijoms, nebent privačiųjų narių taryba būtų nusprendusi kitaip.

5.   Visų naujų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės narių, kurie nėra valstybės narės ar asocijuotosios valstybės, balsavimo teises nustato valdyba prieš tiems nariams prisijungiant prie Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės.

134 straipsnis

Dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose apribojimas

Nukrypstant nuo 17 straipsnio 2 dalies l punkto, Komisijos prašymu ir patvirtinus viešojo sektoriaus institucijų tarybai, dalyvavimas konkrečiuose veiksmuose ribojamas pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalį.

135 straipsnis

Viešojo sektoriaus institucijų tarybos sudėtis

Viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų atstovai.

Kiekviena viešojo sektoriaus institucija skiria savo atstovus ir pagrindinį atstovą, kuriam suteikiamos balsavimo teisės viešojo sektoriaus institucijų taryboje.

136 straipsnis

Viešojo sektoriaus institucijų tarybos veikimas

1.   Balsavimo teisės viešojo sektoriaus institucijų taryboje viešojo sektoriaus institucijoms suteikiamos kasmet proporcingai jų tų metų finansiniam įnašui pagal 12 straipsnį į Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veiklą; bet kuriam nariui nustatoma visų balsavimo teisių viešojo sektoriaus institucijų taryboje viršutinė riba – 50 %.

2.   134 straipsnio tikslais viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro tik valstybių narių viešojo sektoriaus institucijos. 1 dalis taikoma mutatis mutandis.

3.   Jeigu apie savo finansinį įnašą pagal 12 straipsnio 3 dalį vykdomajam direktoriui yra pranešusios mažiau negu trys dalyvaujančiosios valstybės, Komisija pasilieka 50 % balsavimo teisių, o likusios 50 % balsavimo teisių po lygiai paskirstomos dalyvaujančiosioms valstybėms, kol apie savo įnašą praneš daugiau kaip trys Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės veikloje dalyvaujančios valstybės.

4.   Viešojo sektoriaus institucijos deda visas pastangas, kad sprendimus priimtų bendru sutarimu. Nepasiekus bendro sutarimo, rengiamas balsavimas. Sprendimas priimamas bent 75 % balsų, įskaitant dalyvaujančiųjų valstybių, kurios posėdyje nedalyvauja, balsus, dauguma; susilaikiusiųjų balsai neįskaičiuojami.

5.   Viešojo sektoriaus institucijų taryba iš savo narių ne mažiau kaip dvejiems metams išsirenka pirmininką.

6.   Dalyvauti posėdžiuose kaip stebėtojus pirmininkas gali pakviesti kitus asmenis, visų pirma Sąjungos regioninės valdžios institucijų atstovus, MVĮ asociacijų atstovus ir kitų Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės organų atstovus.

7.   Viešojo sektoriaus institucijų taryba eilinius posėdžius rengia bent du kartus per metus. Komisijos ar daugumos dalyvaujančiųjų valstybių atstovų, arba pirmininko prašymu, ji gali sušaukti neeilinius posėdžius. Viešojo sektoriaus institucijų tarybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas; posėdžiai paprastai vyksta Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės buveinėje.

8.   Viešojo sektoriaus institucijų tarybos kvorumą sudaro Komisija ir bent trys dalyvaujančiųjų valstybių pagrindiniai atstovai.

9.   Viešojo sektoriaus institucijų tarybos posėdžiuose dalyvauja vykdomasis direktorius (nebent viešojo sektoriaus institucijų taryba nuspręstų kitaip), tačiau jam balsavimo teisės nesuteikiamos.

10.   Gavusi viešojo sektoriaus institucijų tarybos kvietimą, viešojo sektoriaus institucijų tarybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis gali dalyvauti bet kuri valstybė narė ar asocijuotoji valstybė, kuri nėra Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės narė. Stebėtojai gauna visus atitinkamus dokumentus ir gali konsultuoti dėl visų viešojo sektoriaus institucijų tarybos priimamų sprendimų. Visi tokie stebėtojai turės laikytis konfidencialumo taisyklių, taikomų viešojo sektoriaus institucijų tarybos nariams.

11.   Viešojo sektoriaus institucijų taryba prireikus gali skirti darbo grupes, kurių veiklą koordinuoja viena ar daugiau viešojo sektoriaus institucijų.

12.   Viešojo sektoriaus institucijų taryba priima savo darbo tvarkos taisykles.

13.   Viešojo sektoriaus institucijų tarybai taip pat mutatis mutandis taikomos 11 straipsnio 8 dalis ir 28 straipsnio 6 dalis.

137 straipsnis

Viešojo sektoriaus institucijų tarybos užduotys

Viešojo sektoriaus institucijų taryba:

| a) | prisideda prie strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės rengimo; |
| --- | --- |

a)

prisideda prie strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės rengimo;

| b) | teikia pagalbą, susijusią su darbo programos projektu, visų pirma kvietimais teikti pasiūlymus ir, be kita ko, netiesioginių veiksmų vertinimo, atrankos ir stebėsenos taisyklėmis; |
| --- | --- |

b)

teikia pagalbą, susijusią su darbo programos projektu, visų pirma kvietimais teikti pasiūlymus ir, be kita ko, netiesioginių veiksmų vertinimo, atrankos ir stebėsenos taisyklėmis;

| c) | pagal darbo programą tvirtina kvietimų teikti pasiūlymus paskelbimą; |
| --- | --- |

c)

pagal darbo programą tvirtina kvietimų teikti pasiūlymus paskelbimą;

| d) | pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalies s punktą atrenka pasiūlymus; |
| --- | --- |

d)

pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalies s punktą atrenka pasiūlymus;

| e) | pateikia nuomonę dėl 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto papildomos veiklos plano projekto. |
| --- | --- |

e)

pateikia nuomonę dėl 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto papildomos veiklos plano projekto.

138 straipsnis

Privačiųjų narių tarybos sudėtis

1.   Privačiųjų narių tarybą sudaro Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės privačiųjų narių atstovai.

2.   Kiekvienas privatusis narys skiria savo atstovus ir pagrindinį atstovą, kuriam suteikiamos balsavimo teisės privačiųjų narių taryboje.

139 straipsnis

Privačiųjų narių tarybos veikimas

1.   Privačiųjų narių taryba posėdžiauja bent du kartus per metus.

2.   Privačiųjų narių taryba prireikus gali skirti darbo grupes, kurių veiklą koordinuoja vienas ar daugiau narių.

3.   Privačiųjų narių taryba iš savo narių išsirenka pirmininką.

4.   Privačiųjų narių taryba priima savo darbo tvarkos taisykles.

140 straipsnis

Privačiųjų narių tarybos užduotys

Privačiųjų narių taryba:

| a) | rengia ir reguliariai atnaujina strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą, kad būtų pasiekti 4 ir 126 straipsniuose nustatyti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslai, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę; |
| --- | --- |

a)

rengia ir reguliariai atnaujina strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą, kad būtų pasiekti 4 ir 126 straipsniuose nustatyti Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės tikslai, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę;

| b) | strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą pateikia vykdomajam direktoriui per valdybos nustatytus terminus; |
| --- | --- |

b)

strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą pateikia vykdomajam direktoriui per valdybos nustatytus terminus;

| c) | rengia patariamąjį suinteresuotųjų subjektų forumą, kuriame gali dalyvauti visi viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotieji subjektai, turintys interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje, kad informuotų juos apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir surinktų su juo susijusią grįžtamąją informaciją; |
| --- | --- |

c)

rengia patariamąjį suinteresuotųjų subjektų forumą, kuriame gali dalyvauti visi viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotieji subjektai, turintys interesų bazinių skaitmeninių technologijų srityje, kad informuotų juos apie atitinkamų metų strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės projektą ir surinktų su juo susijusią grįžtamąją informaciją;

| d) | kai tinkama ir atsižvelgdama į 130 straipsnį, parengia ir pateikia valdybai tvirtinti 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos papildomos veiklos plano projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę. |
| --- | --- |

d)

kai tinkama ir atsižvelgdama į 130 straipsnį, parengia ir pateikia valdybai tvirtinti 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos papildomos veiklos plano projektą, atsižvelgdama į viešojo sektoriaus institucijų tarybos nuomonę.

141 straipsnis

Finansavimo normos

Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalį ir nukrypdama nuo to reglamento 34 straipsnio, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė, atsižvelgdama į dalyvio rūšį (t. y. ar tai visų pirma MVĮ, ne pelno juridiniai asmenys) ir veiklos rūšį, gali taikyti skirtingas Sąjungos finansuojamų veiksmų sąnaudų finansavimo normas. Finansavimo normos nurodomos darbo programoje.

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIOSIOS BENDRO EUROPOS DANGAUS ORO EISMO VALDYMO MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMOS BENDROJI ĮMONĖ

142 straipsnis

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės papildomi tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus OEV sektoriuje, užtikrinant, kad jis taptų atsparesnis ir galėtų geriau prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir integruoti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus OEV sektoriuje, užtikrinant, kad jis taptų atsparesnis ir galėtų geriau prisitaikyti prie eismo svyravimų, kartu sudarant sąlygas sklandžiai eksploatuoti visus orlaivius;

| b) | pasitelkiant inovacijas stiprinti pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir OEV paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

b)

pasitelkiant inovacijas stiprinti pilotuojamų ir bepiločių oro transporto priemonių konkurencingumą Sąjungoje ir OEV paslaugų rinkas, kad būtų remiamas Sąjungos ekonomikos augimas;

| c) | plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, pritaikymą rinkoje. |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir spartinti novatoriškų sprendimų, kuriais siekiama sukurti bendro Europos dangaus oro erdvę kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią skrydžių erdvę pasaulyje, pritaikymą rinkoje.

2.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | plėtoti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, apimančią visas OEV ir sistemos „U-Space“ oro erdvės vertės grandines, kad būtų galima sukurti Europos OEV pagrindiniame plane apibrėžtą skaitmeninį Europos dangų, sudarant sąlygas oro navigacijos paslaugų teikėjų ir oro erdvės naudotojų bendradarbiavimui ir veiksmų koordinavimui, būtinam, kad būtų užtikrinta bendra suderinta Sąjungos OEV sistema tiek pilotuojamoms, tiek bepilotėms operacijoms; |
| --- | --- |

a)

plėtoti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, apimančią visas OEV ir sistemos „U-Space“ oro erdvės vertės grandines, kad būtų galima sukurti Europos OEV pagrindiniame plane apibrėžtą skaitmeninį Europos dangų, sudarant sąlygas oro navigacijos paslaugų teikėjų ir oro erdvės naudotojų bendradarbiavimui ir veiksmų koordinavimui, būtinam, kad būtų užtikrinta bendra suderinta Sąjungos OEV sistema tiek pilotuojamoms, tiek bepilotėms operacijoms;

| b) | plėtoti ir tvirtinti OEV sprendimus, kuriais palaikomas aukštas automatizavimo lygis; |
| --- | --- |

b)

plėtoti ir tvirtinti OEV sprendimus, kuriais palaikomas aukštas automatizavimo lygis;

| c) | plėtoti ir tvirtinti skaitmeninio Europos dangaus techninę architektūrą; |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir tvirtinti skaitmeninio Europos dangaus techninę architektūrą;

| d) | remti spartesnį novatoriškų sprendimų diegimą rinkoje pasitelkiant parodomąsias instaliacijas; |
| --- | --- |

d)

remti spartesnį novatoriškų sprendimų diegimą rinkoje pasitelkiant parodomąsias instaliacijas;

| e) | koordinuoti Sąjungos OEV modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru OEV suinteresuotųjų subjektų sutarimu grindžiamu procesu; |
| --- | --- |

e)

koordinuoti Sąjungos OEV modernizavimo pastangų prioritetų nustatymą ir planavimą, remiantis bendru OEV suinteresuotųjų subjektų sutarimu grindžiamu procesu;

| f) | palengvinti standartų, reikalingų SESAR sprendiniams industrializuoti, kūrimą. |
| --- | --- |

f)

palengvinti standartų, reikalingų SESAR sprendiniams industrializuoti, kūrimą.

3.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės tikslais vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | sistemos „U-Space“ oro erdvė – valstybių narių nustatyta bepiločių orlaivių sistemos (angl. unmanned airborne system, UAS) geografinė zona, kurioje UAS operacijas leidžiama vykdyti tik tuo atveju, kai jos remiamos sistemos „U-Space“ paslaugomis, kurias teikia sistemos „U-Space“ paslaugų teikėjas; |
| --- | --- |

a)

sistemos „U-Space“ oro erdvė – valstybių narių nustatyta bepiločių orlaivių sistemos (angl. unmanned airborne system, UAS) geografinė zona, kurioje UAS operacijas leidžiama vykdyti tik tuo atveju, kai jos remiamos sistemos „U-Space“ paslaugomis, kurias teikia sistemos „U-Space“ paslaugų teikėjas;

| b) | skaitmeninis Europos dangus – Europos OEV pagrindinio plano vizija, kuria siekiama pakeisti Europos aviacijos infrastruktūrą, kad ji galėtų saugiai ir efektyviai reaguoti į būsimą oro eismo augimą ir įvairovę, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

b)

skaitmeninis Europos dangus – Europos OEV pagrindinio plano vizija, kuria siekiama pakeisti Europos aviacijos infrastruktūrą, kad ji galėtų saugiai ir efektyviai reaguoti į būsimą oro eismo augimą ir įvairovę, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai;

| c) | skaitmeninio Europos dangaus architektūra – Europos OEV pagrindinio plano vizija, kuria siekiama spręsti dabartinės neefektyvios oro erdvės architektūros klausimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, derinant oro erdvės konfigūraciją ir dizainą su technologijomis siekiant atsieti paslaugų teikimą nuo vietos infrastruktūros ir palaipsniui didinti bendradarbiavimo ir automatizavimo palaikymo lygį; |
| --- | --- |

c)

skaitmeninio Europos dangaus architektūra – Europos OEV pagrindinio plano vizija, kuria siekiama spręsti dabartinės neefektyvios oro erdvės architektūros klausimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, derinant oro erdvės konfigūraciją ir dizainą su technologijomis siekiant atsieti paslaugų teikimą nuo vietos infrastruktūros ir palaipsniui didinti bendradarbiavimo ir automatizavimo palaikymo lygį;

| d) | SESAR apibrėžimo etapas – etapas, kurio metu nustatoma ir atnaujinama SESAR projekto ilgalaikė vizija, susijusi veiklos koncepcija, sudaranti sąlygas atlikti patobulinimus kiekviename skrydžio etape, būtini esminiai Europos OEV tinklo veiklos pokyčiai ir būtini plėtros ir diegimo prioritetai; |
| --- | --- |

d)

SESAR apibrėžimo etapas – etapas, kurio metu nustatoma ir atnaujinama SESAR projekto ilgalaikė vizija, susijusi veiklos koncepcija, sudaranti sąlygas atlikti patobulinimus kiekviename skrydžio etape, būtini esminiai Europos OEV tinklo veiklos pokyčiai ir būtini plėtros ir diegimo prioritetai;

| e) | SESAR diegimo etapas – vienas po kito einantys industrializavimo ir įgyvendinimo etapai, kurių metu vykdoma ši veikla: antžeminės ir orlaivių įrangos ir procesų, būtinų SESAR sprendiniams įgyvendinti, standartizavimas, gamyba ir sertifikavimas (industrializavimas); ir SESAR sprendiniais, įskaitant susijusias veiklos procedūras, grindžiamos įrangos ir sistemų įsigijimas, įrengimas ir pradėjimas naudoti (įgyvendinimas). |
| --- | --- |

e)

SESAR diegimo etapas – vienas po kito einantys industrializavimo ir įgyvendinimo etapai, kurių metu vykdoma ši veikla: antžeminės ir orlaivių įrangos ir procesų, būtinų SESAR sprendiniams įgyvendinti, standartizavimas, gamyba ir sertifikavimas (industrializavimas); ir SESAR sprendiniais, įskaitant susijusias veiklos procedūras, grindžiamos įrangos ir sistemų įsigijimas, įrengimas ir pradėjimas naudoti (įgyvendinimas).

143 straipsnis

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės papildomos užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | koordinuoja Bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų programos apibrėžimo etapo užduotis, stebi SESAR projekto įgyvendinimą ir prireikus iš dalies keičia Europos OEV pagrindinį planą; |
| --- | --- |

a)

koordinuoja Bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų programos apibrėžimo etapo užduotis, stebi SESAR projekto įgyvendinimą ir prireikus iš dalies keičia Europos OEV pagrindinį planą;

| b) | įgyvendina Europos OEV pagrindinio plano mokslinių tyrimų ir plėtros aspektus, visų pirma:






  i) | organizuodama, koordinuodama ir stebėdama SESAR projektavimo etapo darbą pagal Europos OEV pagrindinį planą, įskaitant žemo TPL (0–2) mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą; |
| --- | --- | --- |

b)

įgyvendina Europos OEV pagrindinio plano mokslinių tyrimų ir plėtros aspektus, visų pirma:

i)

organizuodama, koordinuodama ir stebėdama SESAR projektavimo etapo darbą pagal Europos OEV pagrindinį planą, įskaitant žemo TPL (0–2) mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą;

| ii) | teikdama SESAR sprendinius, kurie yra tinkami įgyvendinti SESAR projektavimo etapo rezultatai, nustatydama naujas arba patobulintas standartizuotas ir sąveikias veiklos procedūras arba technologijas; |
| --- | --- |

ii)

teikdama SESAR sprendinius, kurie yra tinkami įgyvendinti SESAR projektavimo etapo rezultatai, nustatydama naujas arba patobulintas standartizuotas ir sąveikias veiklos procedūras arba technologijas;

| iii) | užtikrindama aviacijos sektoriaus civilinių ir karinių suinteresuotųjų subjektų, visų pirma oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro erdvės naudotojų, profesinių personalo asociacijų, oro uostų, gamybos pramonės ir atitinkamų mokslo įstaigų bei mokslininkų bendruomenės, dalyvavimą; |
| --- | --- |

iii)

užtikrindama aviacijos sektoriaus civilinių ir karinių suinteresuotųjų subjektų, visų pirma oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro erdvės naudotojų, profesinių personalo asociacijų, oro uostų, gamybos pramonės ir atitinkamų mokslo įstaigų bei mokslininkų bendruomenės, dalyvavimą;

| c) | palengvina spartesnį SESAR sprendinių pritaikymą rinkoje:






  i) | organizuodama ir koordinuodama didelio masto demonstracinę veiklą; |
| --- | --- | --- |

c)

palengvina spartesnį SESAR sprendinių pritaikymą rinkoje:

i)

organizuodama ir koordinuodama didelio masto demonstracinę veiklą;

| ii) | glaudžiai koordinuodama veiksmus su EASA, kad EASA galėtų laiku parengti reguliavimo priemones, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2018/1139, ir atitinkamas įgyvendinimo taisykles; |
| --- | --- |

ii)

glaudžiai koordinuodama veiksmus su EASA, kad EASA galėtų laiku parengti reguliavimo priemones, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2018/1139, ir atitinkamas įgyvendinimo taisykles;

| iii) | remdama susijusią standartizavimo veiklą, glaudžiai bendradarbiaudama su standartizacijos institucijomis ir EASA, taip pat su subjektu, įsteigtu SESAR diegimo etapo užduotims koordinuoti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 (43). |
| --- | --- |

iii)

remdama susijusią standartizavimo veiklą, glaudžiai bendradarbiaudama su standartizacijos institucijomis ir EASA, taip pat su subjektu, įsteigtu SESAR diegimo etapo užduotims koordinuoti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 (43).

43

144 straipsnis

Nariai

1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės nariai yra šie:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), atstovaujama savo pačios agentūros, apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė), atstovaujama savo pačios agentūros, apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos;

| c) | šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

šio reglamento III priede išvardyti nariai steigėjai, apie savo sprendimą prisijungti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės pranešę įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jų prisijungimo sąlygos;

| d) | asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

asocijuotieji nariai, kurie turi būti atrenkami pagal 7 straipsnį.

2.   Be to, kas numatyta 7 straipsnio 1 dalyje, valdyba per pirmuosius šešis mėnesius po Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės įsteigimo gali asocijuotuosius narius atrinkti iš sąrašo, sudaryto po atviro kvietimo pareikšti susidomėjimą, Komisijos paskelbto prieš įsteigiant šią įmonę. 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos taikomos mutatis mutandis.

3.   Atrinkdama asocijuotuosius narius valdyba siekia užtikrinti tinkamą visos OEV vertės grandinės atstovavimą ir prireikus sektoriui nepriklausančių atitinkamų dalyvių atranką. Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės asocijuotuoju nariu gali būti atrinktas bet kuris viešasis ar privatusis subjektas ar organas, taip pat ir iš trečiųjų valstybių, sudariusių bent vieną susitarimą su Sąjunga oro transporto srityje.

145 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 600 000 000 EUR, įskaitant iki 30 000 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

146 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

1.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės privatieji nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 500 000 000 EUR įnašą, įskaitant iki 25 000 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

2.   Eurokontrolė per 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį skiria iki 500 000 000 EUR dydžio įnašą, įskaitant įnašą iki 25 000 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti. Be to, kas numatyta 11 straipsnio 4 dalyje, įnašą taip pat sudaro nepiniginiai įnašai papildomai veiklai finansuoti.

147 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslais papildoma veikla gali apimti:

| a) | veiklą, apimančią visą ne Sąjungos finansuojamą bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų projektų, kuriais prisidedama prie bendrosios įmonės sutartos darbo programos įgyvendinimo, dalį; |
| --- | --- |

a)

veiklą, apimančią visą ne Sąjungos finansuojamą bendro Europos dangaus OEV mokslinių tyrimų projektų, kuriais prisidedama prie bendrosios įmonės sutartos darbo programos įgyvendinimo, dalį;

| b) | industrializavimo veiklą, įskaitant standartizavimą, sertifikavimą ir gamybą, susijusią su Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais; |
| --- | --- |

b)

industrializavimo veiklą, įskaitant standartizavimą, sertifikavimą ir gamybą, susijusią su Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais;

| c) | komunikacijos ir informavimo veiklą, susijusią su Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais; |
| --- | --- |

c)

komunikacijos ir informavimo veiklą, susijusią su Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais;

| d) | veiklą, kuria užtikrinamas visuotinis OEV suderinimas, remiantis Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais; |
| --- | --- |

d)

veiklą, kuria užtikrinamas visuotinis OEV suderinimas, remiantis Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – SESAR sprendiniais;

| e) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – projektų, kuriems neskirtas joks Sąjungos finansavimas, rezultatų diegimą arba panaudojimą. |
| --- | --- |

e)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės arba ankstesnės iniciatyvos – bendros įmonės SESAR – projektų, kuriems neskirtas joks Sąjungos finansavimas, rezultatų diegimą arba panaudojimą.

148 straipsnis

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės organai

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | mokslinis patariamasis organas. |
| --- | --- |

d)

mokslinis patariamasis organas.

149 straipsnis

Valdybos sudėtis

Valdybą sudaro:

| a) | du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą. |
| --- | --- |

b)

po vieną kiekvieno kito nei Sąjunga nario atstovą.

150 straipsnis

Valdybos veikimas

1.   Nukrypstant nuo 16 straipsnio 4 dalies, valdybai pirmininkauja Komisija Sąjungos vardu.

2.   Valdyboje yra šie nuolatiniai stebėtojai:

| a) | Europos gynybos agentūros atstovas; |
| --- | --- |

a)

Europos gynybos agentūros atstovas;

| b) | oro erdvės civilinių naudotojų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos; |
| --- | --- |

b)

oro erdvės civilinių naudotojų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos;

| c) | oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos; |
| --- | --- |

c)

oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos;

| d) | įrangos gamintojų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos; |
| --- | --- |

d)

įrangos gamintojų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos;

| e) | oro uostų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos; |
| --- | --- |

e)

oro uostų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos;

| f) | OEV sektoriaus darbuotojams atstovaujančių organizacijų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos; |
| --- | --- |

f)

OEV sektoriaus darbuotojams atstovaujančių organizacijų atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos;

| g) | atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos: |
| --- | --- |

g)

atitinkamų mokslo įstaigų arba atitinkamos mokslininkų bendruomenės atstovas, paskirtas jų Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos:

| h) | EASA atstovas; |
| --- | --- |

h)

EASA atstovas;

| i) | Europos standartizacijos organizacijos aviacijos srities atstovas; |
| --- | --- |

i)

Europos standartizacijos organizacijos aviacijos srities atstovas;

| j) | bepiločių orlaivių pramonės atstovas, paskirtas Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos. |
| --- | --- |

j)

bepiločių orlaivių pramonės atstovas, paskirtas Europos lygmeniu atstovaujamos organizacijos.

3.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės narių balsų skaičius turi būti proporcingas jų įnašui į bendrosios įmonės biudžetą. Tačiau Sąjunga ir Eurokontrolė turi ne mažiau kaip po 25 % visų balsų, o 2 dalies b punkte nurodytas oro erdvės civilinių naudotojų atstovas turi ne mažiau kaip 10 % visų balsų.

4.   Valdybos sprendimai priimami paprasta balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemiamą balsą turi Sąjunga.

5.   Sprendimams dėl Europos OEV pagrindinio plano peržiūros priimti balsuojant turi pritarti Sąjunga ir Eurokontrolė. Priimant tokius sprendimus atsižvelgiama į visų 2 dalyje nurodytų nuolatinių stebėtojų ir valstybių atstovų grupės nuomones.

151 straipsnis

Papildomos valdybos užduotys

Be 17 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės valdyba prižiūri mokslinių tyrimų ir plėtros komponentų, nustatytų Europos OEV pagrindiniame plane, įgyvendinimą.

152 straipsnis

Papildomos vykdomojo direktoriaus užduotys

Be 19 straipsnyje išvardytų užduočių, Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos vykdomasis direktorius atlieka šias užduotis:

| a) | vadovauja SESAR projekto apibrėžimo ir projektavimo etapų vykdymui pagal valdybos nustatytas gaires; |
| --- | --- |

a)

vadovauja SESAR projekto apibrėžimo ir projektavimo etapų vykdymui pagal valdybos nustatytas gaires;

| b) | teikia valdybai pasiūlymus, susijusius su SESAR projekto projektavimo etapo plano pakeitimais. |
| --- | --- |

b)

teikia valdybai pasiūlymus, susijusius su SESAR projekto projektavimo etapo plano pakeitimais.

153 straipsnis

Valstybių atstovų grupė

Be to, kas numatyta 20 straipsnyje, valstybės narės užtikrina, kad jų atitinkami atstovai pateiktų suderintą poziciją, atspindinčią jų valstybės narės nuomones, išreikštas:

| a) | Bendro dangaus komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

Bendro dangaus komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnį;

| b) | Programos komitete pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Programos komitete pagal specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, 14 straipsnį.

154 straipsnis

Mokslinis komitetas

1.   21 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės mokslinis patariamasis organas yra Mokslinis komitetas.

2.   Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip 15 nuolatinių narių.

3.   Mokslinio komiteto pirmininkas renkamas dvejiems metams.

4.   Mokslinis komitetas gali teikti konsultacijas Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės valdybos ir kitų organų prašymu ar savo iniciatyva, visų pirma dėl veiklos, susijusios su žemu TPL (0–2).

5.   Mokslinis komitetas bendradarbiauja su atitinkamais patariamaisiais organais, įsteigtais pagal programą „Europos horizontas“.

155 straipsnis

Įgyvendinimo aktai, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija dėl Europos OEV pagrindinio plano dalinio pakeitimo

1.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija dėl Europos OEV pagrindinio plano dalinio pakeitimo. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (44) 5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

2.   Komisijai padeda Bendro dangaus komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004. Bendro dangaus komitetas – komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

156 straipsnis

Naujų technologijų sertifikavimas

1.   Pareiškėjai, dalyviai ar vykdomasis direktorius gali paprašyti, kad EASA teiktų konsultacijas dėl atskirų projektų ir demonstracinės veiklos klausimais, susijusiais su aviacijos saugos, sąveikumo ir aplinkos standartų laikymusi, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant šiuos projektus ir veiklą būtų laiku parengti atitinkami standartai, nustatyti bandymų pajėgumai ir produktų kūrimo bei naujų technologijų diegimo reguliavimo reikalavimai.

2.   Sertifikavimo veiklai ir teikiamoms paslaugoms taikomos Reglamento (ES) 2018/1139 nuostatos dėl mokesčių ir rinkliavų.

157 straipsnis

Susitarimas su Eurokontrole

Eurokontrolės, kaip Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės narės steigėjos, vaidmuo ir indėlis nustatomi abiejų šalių – Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės ir Eurokontrolės – administraciniame susitarime. Tame susitarime apibūdinamos Eurokontrolės užduotys, atsakomybės sritys ir indėlis į Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės veiklą:

| a) | organizuoti Eurokontrolės mokslinių tyrimų, plėtros ir tvirtinimo veiklą pagal Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės darbo programą; |
| --- | --- |

a)

organizuoti Eurokontrolės mokslinių tyrimų, plėtros ir tvirtinimo veiklą pagal Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės darbo programą;

| b) | Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės prašymu teikti jai specializuotą paramą ir konsultacijas; |
| --- | --- |

b)

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės prašymu teikti jai specializuotą paramą ir konsultacijas;

| c) | padėti ir konsultuoti klausimais, susijusiais su bendrais būsimų Europos OEV sistemų pokyčiais, visų pirma susijusiais su būsima oro erdvės architektūra; |
| --- | --- |

c)

padėti ir konsultuoti klausimais, susijusiais su bendrais būsimų Europos OEV sistemų pokyčiais, visų pirma susijusiais su būsima oro erdvės architektūra;

| d) | remti SESAR sprendinių įgyvendinimo stebėseną pagal Europos OEV pagrindinį planą; |
| --- | --- |

d)

remti SESAR sprendinių įgyvendinimo stebėseną pagal Europos OEV pagrindinį planą;

| e) | bendradarbiauti su Eurokontrolės valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad visos Europos tinklų partneriai plačiai remtų Sąjungos politikos tikslus ir mokslinių tyrimų, tvirtinimo ir demonstracinės veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauti su Eurokontrolės valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad visos Europos tinklų partneriai plačiai remtų Sąjungos politikos tikslus ir mokslinių tyrimų, tvirtinimo ir demonstracinės veiklos rezultatus;

| f) | teikti paramą programų valdymui; |
| --- | --- |

f)

teikti paramą programų valdymui;

| g) | prisidėti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės administracinių išlaidų padengimo ir jai teikti su informacinėmis technologijomis, ryšiais ir logistika susijusią paramą. |
| --- | --- |

g)

prisidėti prie Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės administracinių išlaidų padengimo ir jai teikti su informacinėmis technologijomis, ryšiais ir logistika susijusią paramą.

158 straipsnis

Netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarka

13 straipsnis Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrajai įmonei netaikomas. Netiesioginio aptarnavimo padalinio tvarką nustato Eurokontrolė.

IX ANTRAŠTINĖ DALIS

PAŽANGIŲJŲ TINKLŲ IR PASLAUGŲ BENDROJI ĮMONĖ

159 straipsnis

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės papildomi tikslai

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nustatytų tikslų, Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė siekia šių bendrųjų tikslų:

| a) | skatinti Europos technologinę lyderystę būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesija grindžiamų paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius; |
| --- | --- |

a)

skatinti Europos technologinę lyderystę būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, stiprinant dabartines pramonės stipriąsias puses ir išplečiant aprėptį nuo 5G ryšio iki platesnės strateginės vertės grandinės, įskaitant debesija grindžiamų paslaugų teikimą, taip pat komponentus ir įrenginius;

| b) | suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos ir komponentų bei įrenginių subjektus, strategines veiksmų gaires; |
| --- | --- |

b)

suderinti platesnio rato pramonės subjektų, įskaitant ne tik telekomunikacijų pramonės, bet ir daiktų interneto, debesijos ir komponentų bei įrenginių subjektus, strategines veiksmų gaires;

| c) | didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad ne vėliau kaip 2030 m. Europa galėtų tapti lydere kuriant ir valdant 6G sistemas; |
| --- | --- |

c)

didinti Europos technologinę ir mokslinę kompetenciją, kad ne vėliau kaip 2030 m. Europa galėtų tapti lydere kuriant ir valdant 6G sistemas;

| d) | stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių sprendimų pritaikymą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos strateginio koordinavimo mechanizmą ir sinergijas EITP2 viduje, taip pat sinergijas su Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos aprėpties ir valdymo dalį; |
| --- | --- |

d)

stiprinti skaitmeninės infrastruktūros diegimą ir skaitmeninių sprendimų pritaikymą Europos rinkose, visų pirma užtikrinant EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos strateginio koordinavimo mechanizmą ir sinergijas EITP2 viduje, taip pat sinergijas su Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“, kaip Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos aprėpties ir valdymo dalį;

| e) | parengti Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų teikimo pramonę ilgesnės trukmės laikotarpio galimybėms, atsirandančioms dėl 5G, o vėliau – dėl 6G infrastruktūros ir paslaugų vertikaliųjų rinkų plėtros Europoje; |
| --- | --- |

e)

parengti Europos pažangiųjų tinklų ir paslaugų teikimo pramonę ilgesnės trukmės laikotarpio galimybėms, atsirandančioms dėl 5G, o vėliau – dėl 6G infrastruktūros ir paslaugų vertikaliųjų rinkų plėtros Europoje;

| f) | ne vėliau kaip 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip, be kita ko, saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai; |
| --- | --- |

f)

ne vėliau kaip 2030 m. sudaryti palankesnes sąlygas diegti skaitmenines inovacijas, kuriomis būtų tenkinami Europos rinkos poreikiai ir viešosios politikos reikalavimai, įskaitant griežčiausius vertikaliųjų pramonės šakų reikalavimus, taip pat visuomenės poreikiai tokiose srityse kaip, be kita ko, saugumas, energijos vartojimo efektyvumas ir elektromagnetiniai laukai;

| g) | remti būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų derinimą su Sąjungos politikos tikslais, įskaitant Europos žaliojo kurso, tinklų ir informacijos saugumo, etikos bei privatumo ir į žmogų orientuoto bei tvaraus interneto tikslus. |
| --- | --- |

g)

remti būsimų pažangiųjų tinklų ir paslaugų derinimą su Sąjungos politikos tikslais, įskaitant Europos žaliojo kurso, tinklų ir informacijos saugumo, etikos bei privatumo ir į žmogų orientuoto bei tvaraus interneto tikslus.

2.   Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė taip pat siekia šių konkrečių tikslų:

| a) | palengvinti technologijų, galinčių atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, plėtrą, kartu remiant Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei architektūrų srityje ir jų raidą link 6G, įskaitant tvirtas Europos pozicijas standartų ir esminių patentų klausimais, taip pat pagrindinius reikalavimus, pavyzdžiui, reikalavimus dėl dažnių juostų, reikalingų būsimoms aukštosioms pažangiųjų tinklų technologijoms; |
| --- | --- |

a)

palengvinti technologijų, galinčių atitikti pažangiųjų ryšių reikalavimus, plėtrą, kartu remiant Europos kompetenciją pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijų bei architektūrų srityje ir jų raidą link 6G, įskaitant tvirtas Europos pozicijas standartų ir esminių patentų klausimais, taip pat pagrindinius reikalavimus, pavyzdžiui, reikalavimus dėl dažnių juostų, reikalingų būsimoms aukštosioms pažangiųjų tinklų technologijoms;

| b) | paspartinti efektyviai energiją vartojančių tinklo technologijų plėtrą, siekiant ne vėliau kaip 2030 m. gerokai sumažinti visos skaitmeninės infrastruktūros energijos ir išteklių suvartojimą ir mažinti pagrindinių vertikaliųjų pramonės šakų, kuriose naudojamos pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijos, energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

b)

paspartinti efektyviai energiją vartojančių tinklo technologijų plėtrą, siekiant ne vėliau kaip 2030 m. gerokai sumažinti visos skaitmeninės infrastruktūros energijos ir išteklių suvartojimą ir mažinti pagrindinių vertikaliųjų pramonės šakų, kuriose naudojamos pažangiųjų tinklų ir paslaugų technologijos, energijos suvartojimą;

| c) | sparčiau plėtoti ir ne vėliau kaip 2025 m. plačiu mastu įdiegti 5G, o vėliau – ir 6G infrastruktūrą Europoje, visų pirma skatinant 5G diegimo, skirto susietajam ir automatizuotam judumui tarpvalstybiniais koridoriais, koordinavimą ir strateginę paramą jam, pasinaudojant EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa ir skatinant diegimą pagal EITP2, Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“; |
| --- | --- |

c)

sparčiau plėtoti ir ne vėliau kaip 2025 m. plačiu mastu įdiegti 5G, o vėliau – ir 6G infrastruktūrą Europoje, visų pirma skatinant 5G diegimo, skirto susietajam ir automatizuotam judumui tarpvalstybiniais koridoriais, koordinavimą ir strateginę paramą jam, pasinaudojant EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa ir skatinant diegimą pagal EITP2, Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“;

| d) | skatinti tvarią ir įvairią tiekimo ir vertės grandinę, atitinkančią 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

d)

skatinti tvarią ir įvairią tiekimo ir vertės grandinę, atitinkančią 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinį;

| e) | stiprinti Sąjungos pramonės padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą; |
| --- | --- |

e)

stiprinti Sąjungos pramonės padėtį pasaulinėje pažangiųjų tinklų ir paslaugų vertės grandinėje, sukuriant kritinę viešojo ir privačiojo sektorių subjektų masę, visų pirma didinant programinės įrangos ir daiktų interneto subjektų indėlį, pasinaudojant nacionalinėmis iniciatyvomis ir remiant naujų dalyvių atsiradimą;

| f) | remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais, įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir atitinkamai prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso. |
| --- | --- |

f)

remti derinimą su etikos ir saugumo reikalavimais, įtraukiant juos į strategines mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, ir atitinkamai prisidėti prie Sąjungos teisėkūros proceso.

160 straipsnis

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės papildomos užduotys

Be 5 straipsnyje nustatytų užduočių, Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendroji įmonė atlieka šias užduotis:

| a) | prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų; |
| --- | --- |

a)

prisideda prie kitų Sąjungos programų, pavyzdžiui, EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos, Skaitmeninės Europos programos ir programos „InvestEU“, pagal kurias vykdoma veikla pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, darbo programų;

| b) | palaikydama ryšius su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis koordinuoja Sąjungos testavimo, bandomąsias ir diegimo iniciatyvas pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, iniciatyvą; |
| --- | --- |

b)

palaikydama ryšius su Komisija ir kompetentingomis atitinkamomis finansavimo įstaigomis koordinuoja Sąjungos testavimo, bandomąsias ir diegimo iniciatyvas pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą – visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, iniciatyvą;

| c) | skatina atitinkamų Sąjungos finansuojamų bandymų, bandomųjų projektų ir diegimo veiklos pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, finansuojamų pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą, Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“, sinergijas ir užtikrina veiksmingą žinių ir praktinės patirties, sukauptų vykdant tą veiklą, sklaidą ir panaudojimą; |
| --- | --- |

c)

skatina atitinkamų Sąjungos finansuojamų bandymų, bandomųjų projektų ir diegimo veiklos pažangiųjų tinklų ir paslaugų srityje, pavyzdžiui, finansuojamų pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą, Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“, sinergijas ir užtikrina veiksmingą žinių ir praktinės patirties, sukauptų vykdant tą veiklą, sklaidą ir panaudojimą;

| d) | rengia ir derina visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams. Tose darbotvarkėse pateikiamos neprivalomos strateginės gairės, aprėpiančios visą EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį, apibrėžiant bendrą 5G grindžiamų ekosistemų plėtojimo viziją ir pagrindinius tinklo ir paslaugų reikalavimus, taip pat nustatant diegimo tikslus bei veiksmų gaires ir galimus bendradarbiavimo modelius. |
| --- | --- |

d)

rengia ir derina visos Europos 5G koridorių, skirtų susietajam ir automatizuotam judumui, strateginio diegimo darbotvarkes, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams. Tose darbotvarkėse pateikiamos neprivalomos strateginės gairės, aprėpiančios visą EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį, apibrėžiant bendrą 5G grindžiamų ekosistemų plėtojimo viziją ir pagrindinius tinklo ir paslaugų reikalavimus, taip pat nustatant diegimo tikslus bei veiksmų gaires ir galimus bendradarbiavimo modelius.

161 straipsnis

Nariai

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės nariai yra šie:

| a) | Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija; |
| --- | --- |

a)

Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija;

| b) | 6G-PA, įregistruota pagal Belgijos teisę, apie savo sprendimą prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos. |
| --- | --- |

b)

6G-PA, įregistruota pagal Belgijos teisę, apie savo sprendimą prisijungti prie Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės pranešusi įsipareigojimo raštu, kuriame išdėstomos tik šiame reglamente nurodytos jos prisijungimo sąlygos.

162 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

Sąjungos finansinis įnašas į Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrąją įmonę, įskaitant EEE asignavimus, skirtas tos įmonės administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, sudaro iki 900 000 000 EUR, įskaitant iki 18 519 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti.

163 straipsnis

Kitų nei Sąjunga narių įnašai

1.   Kiti nei Sąjunga Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės nariai per 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, iš viso bent 900 000 000 EUR įnašą.

2.   Kiti nei Sąjunga Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės nariai kasmet skiria ar susitaria, kad juos sudarantieji ar su jais susijusieji subjektai skirtų, finansinį įnašą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti, kurio suma sudarytų bent 20 % visų administracinių išlaidų. Siekdami padidinti savo įnašą, kad jo suma pasiektų 50 % Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės administracinių išlaidų per visą jos gyvavimo laikotarpį, jie stengiasi padidinti juos sudarančiųjų ar su jais susijusiųjų subjektų skaičių, deramai atsižvelgdami į juos sudarančiuosius ir su jais susijusiuosius subjektus, kurie yra MVĮ.

164 straipsnis

Papildomos veiklos aprėptis

11 straipsnio 1 dalies b punkto tikslu papildoma veikla gali apimti:

| a) | atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą; |
| --- | --- |

a)

atskirtą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą;

| b) | įnašus į standartizavimą; |
| --- | --- |

b)

įnašus į standartizavimą;

| c) | įnašus į konsultacijas Sąjungos reguliavimo procesų kontekste; |
| --- | --- |

c)

įnašus į konsultacijas Sąjungos reguliavimo procesų kontekste;

| d) | veiklą, finansuojamą Europos investicijų banko paskolomis, bet nefinansuojamą Sąjungos dotacija; |
| --- | --- |

d)

veiklą, finansuojamą Europos investicijų banko paskolomis, bet nefinansuojamą Sąjungos dotacija;

| e) | įnašus į kitų nei Sąjunga narių ir bet kurios kitos suinteresuotųjų subjektų grupės ar asociacijos veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srityje, kuri nefinansuojama Sąjungos dotacija; |
| --- | --- |

e)

įnašus į kitų nei Sąjunga narių ir bet kurios kitos suinteresuotųjų subjektų grupės ar asociacijos veiklą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos srityje, kuri nefinansuojama Sąjungos dotacija;

| f) | veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą, be kita ko, stiprinti bendradarbiavimą su vertikaliosiomis pramonės šakomis; |
| --- | --- |

f)

veiklą, kuria siekiama vystyti ekosistemą, be kita ko, stiprinti bendradarbiavimą su vertikaliosiomis pramonės šakomis;

| g) | rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus; |
| --- | --- |

g)

rezultatų sklaidą visame pasaulyje, siekiant bendro sutarimo dėl remiamų technologijų rengiant būsimus standartus;

| h) | bandymus, demonstracines programas, bandomuosius projektus, patekimą į rinką bei ankstyvą technologijų diegimą; |
| --- | --- |

h)

bandymus, demonstracines programas, bandomuosius projektus, patekimą į rinką bei ankstyvą technologijų diegimą;

| i) | tarptautinį bendradarbiavimą, kuris nefinansuojamas Sąjungos dotacija; |
| --- | --- |

i)

tarptautinį bendradarbiavimą, kuris nefinansuojamas Sąjungos dotacija;

| j) | veiklą, susijusią su mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, finansuojamų kitų nei Sąjunga privačiųjų ar viešųjų įstaigų, rengimu ir dalyvavimu juose. |
| --- | --- |

j)

veiklą, susijusią su mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, finansuojamų kitų nei Sąjunga privačiųjų ar viešųjų įstaigų, rengimu ir dalyvavimu juose.

165 straipsnis

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės organai

Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės organai yra šie:

| a) | valdyba; |
| --- | --- |

a)

valdyba;

| b) | vykdomasis direktorius; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius;

| c) | valstybių atstovų grupė; |
| --- | --- |

c)

valstybių atstovų grupė;

| d) | suinteresuotųjų subjektų grupė. |
| --- | --- |

d)

suinteresuotųjų subjektų grupė.

166 straipsnis

Valdybos sudėtis

1.   Valdybą sudaro:

| a) | du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

a)

du Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu;

| b) | penki 6G-PA atstovai. |
| --- | --- |

b)

penki 6G-PA atstovai.

2.   Nepaisant 42 straipsnio, privačiųjų narių atstovai nedelsdami praneša valdybai apie savo dalyvavimą profesinėje veikloje, vykdomoje su Sąjungoje neįsisteigusiais subjektais arba su subjektais, kurių Sąjungoje įsisteigę juridiniai asmenys ar subjektai nekontroliuoja. Tokiu atveju Sąjungos atstovai gali nuspręsti prašyti atitinkamo nario paskirti kitą atstovą.

167 straipsnis

Valdybos veikimas

6G-PA priklauso 50 % balsavimo teisių.

168 straipsnis

Valdybos papildomos užduotys

Be 17 straipsnyje išvardytų užduočių, Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | priima strategines diegimo darbotvarkes kaip neprivalomus veiksmus pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą, kiek tai susiję su 5G koridoriais ir, jei tinkama, jas iš dalies keičia per visą EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

priima strategines diegimo darbotvarkes kaip neprivalomus veiksmus pagal EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programą, kiek tai susiję su 5G koridoriais ir, jei tinkama, jas iš dalies keičia per visą EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos įgyvendinimo laikotarpį;

| b) | užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų atsižvelgiama į Sąjungos kibernetinio saugumo teisės aktus ir esamas bei būsimas suderintas valstybių narių gaires; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad vykdant visą Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklą būtų atsižvelgiama į Sąjungos kibernetinio saugumo teisės aktus ir esamas bei būsimas suderintas valstybių narių gaires;

| c) | skatina EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sinergijas ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir prisidėdama prie darbo programų, taip pat sinergijas ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis. |
| --- | --- |

c)

skatina EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programos skaitmeninio, transporto ir energetikos sektorių sinergijas ir papildomumą nustatydama intervencines sritis ir prisidėdama prie darbo programų, taip pat sinergijas ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis.

169 straipsnis

Valstybių atstovų grupė

Be to, kas numatyta 20 straipsnyje, atstovai užtikrina, kad jie pateiktų suderintą poziciją, atspindinčią jų valstybių nuomones, pareikštas bet kuriuo iš šių klausimų:

| a) | su programa „Europos horizontas“ susijusiais mokslinių tyrimų ir inovacijų srities klausimais; |
| --- | --- |

a)

su programa „Europos horizontas“ susijusiais mokslinių tyrimų ir inovacijų srities klausimais;

| b) | dėl strateginės diegimo darbotvarkės ir diegimo veiklos, susijusios su kitomis Sąjungos programomis, visų pirma EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa, tačiau taip pat dėl veiklos pagal Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“, kuri patenka į Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos aprėptį. |
| --- | --- |

b)

dėl strateginės diegimo darbotvarkės ir diegimo veiklos, susijusios su kitomis Sąjungos programomis, visų pirma EITP2 skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalies programa, tačiau taip pat dėl veiklos pagal Skaitmeninės Europos programą ir programą „InvestEU“, kuri patenka į Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės veiklos aprėptį.

170 straipsnis

Saugumas

1.   Kai manoma, kad tai svarbu, valdyba gali pareikalauti, kad įgyvendinant Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės finansuojamą veiksmą būtų užtikrinta, kad būtų atlikti didelio masto eksperimentams arba bandymams naudojamų tinklo elementų saugumo patikros vertinimai. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į Sąjungos kibernetinio saugumo teisės aktus ir politiką, taip pat į esamas ir būsimas suderintas valstybių narių gaires.

2.   Kiek tai susiję su 160 straipsnio a punkte nurodyta valdybos užduotimi, valdyba, jei ji mano, kad tai tinkama, ir jei tai yra leidžiama pagal atitinkamos Sąjungos finansavimo programos pagrindinį aktą, rekomenduoja, kad kitos finansavimo įstaigos šio straipsnio 1 dalį bei 17 straipsnio 2 dalies l punktą savo veiksmams taikytų mutatis mutandis.

TREČIA DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

171 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Siekiant užtikrinti didžiausią poveikį, mokslinę kompetenciją ir veiksmingiausią bei efektyviausią išteklių panaudojimą, bendrųjų įmonių veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima vadovaujantis jų finansinėmis taisyklėmis. Į stebėsenos ir periodinių peržiūrų rezultatus atsižvelgiama vykdant Europos partnerysčių stebėseną ir atliekant bendrųjų įmonių vertinimus kaip programos „Europos horizontas“ vertinimų, nurodytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 ir 52 straipsniuose, dalį.

2.   Bendrosios įmonės rengia nuolatinę savo veiklos valdymo ir įgyvendinimo stebėseną bei ataskaitas ir pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 50 straipsnį ir III priedą įgyvendinamų finansuojamų netiesioginių veiksmų produktų, rezultatų ir poveikio periodinę peržiūrą. Ta stebėsena ir ataskaitų teikimas apima:

| a) | per nustatytą laiką pasiektinus rodiklius, kuriais remiantis kasmet būtų teikiama jų veiklos pažangos, padarytos siekiant bendrųjų, konkrečių ir veiklos tikslų, įskaitant Antroje dalyje nustatytus bendrųjų įmonių papildomus tikslus, ataskaita, taip pat ataskaita dėl poveikio trajektorijų, nustatytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ V priede; |
| --- | --- |

a)

per nustatytą laiką pasiektinus rodiklius, kuriais remiantis kasmet būtų teikiama jų veiklos pažangos, padarytos siekiant bendrųjų, konkrečių ir veiklos tikslų, įskaitant Antroje dalyje nustatytus bendrųjų įmonių papildomus tikslus, ataskaita, taip pat ataskaita dėl poveikio trajektorijų, nustatytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ V priede;

| b) | informaciją apie bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių arba regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijas, remiantis dalyvaujančiųjų valstybių arba valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat apie sinergijas su kitomis Sąjungos programomis ir kitomis Europos partnerystėmis; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie bendrosios įmonės veiksmų ir nacionalinių arba regioninių iniciatyvų bei politikos sinergijas, remiantis dalyvaujančiųjų valstybių arba valstybių atstovų grupės gauta informacija, taip pat apie sinergijas su kitomis Sąjungos programomis ir kitomis Europos partnerystėmis;

| c) | informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių TPL santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą, dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo grupėse, valdybose ir patariamosiose grupėse pagal lytį, bendro finansavimo normą, papildomą ir kaupiamąjį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių dalyvavimą ir pilietinės visuomenės dalyvavimą; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygį, žemesnių ir aukštesnių TPL santykį bendradarbiavimu grindžiamoje mokslinių tyrimų veikloje, pažangą plečiant šalių dalyvavimą, geografinę konsorciumų sudėtį bendradarbiaujamuosiuose projektuose, dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti bendradarbiavimu grindžiamus ryšius Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vertinimo peržiūros taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato aspekto integravimo ir su tuo susijusių išlaidų lygį, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą, dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo grupėse, valdybose ir patariamosiose grupėse pagal lytį, bendro finansavimo normą, papildomą ir kaupiamąjį finansavimą iš kitų Sąjungos fondų, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių dalyvavimą ir pilietinės visuomenės dalyvavimą;

| d) | išlaidų, suskirstytų pagal projektus, lygius, kad būtų galima atlikti konkrečią analizę, be kita ko, pagal intervencinę sritį; |
| --- | --- |

d)

išlaidų, suskirstytų pagal projektus, lygius, kad būtų galima atlikti konkrečią analizę, be kita ko, pagal intervencinę sritį;

| e) | paraiškų perteklių, visų pirma pasiūlymų skaičių ir su kiekvienu kvietimu teikti pasiūlymus susijusį pasiūlymų vidutinį balą, kokybės ribas viršijančių ir jų nesiekiančių pasiūlymų dalį; |
| --- | --- |

e)

paraiškų perteklių, visų pirma pasiūlymų skaičių ir su kiekvienu kvietimu teikti pasiūlymus susijusį pasiūlymų vidutinį balą, kokybės ribas viršijančių ir jų nesiekiančių pasiūlymų dalį;

| f) | informaciją apie kiekybinį ir kokybinį sverto poveikį, be kita ko, kiek tai susiję su įsipareigotais ir faktiškai suteiktais finansiniais ir nepiniginiais įnašais, matomumu ir užimama pozicija tarptautiniame kontekste, taip pat poveikiu privačiojo sektoriaus investicijų rizikai, susijusiai su moksliniais tyrimais ir inovacijomis; |
| --- | --- |

f)

informaciją apie kiekybinį ir kokybinį sverto poveikį, be kita ko, kiek tai susiję su įsipareigotais ir faktiškai suteiktais finansiniais ir nepiniginiais įnašais, matomumu ir užimama pozicija tarptautiniame kontekste, taip pat poveikiu privačiojo sektoriaus investicijų rizikai, susijusiai su moksliniais tyrimais ir inovacijomis;

| g) | informaciją apie priemones, skirtas pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo įstaigas ir mokslinių tyrimų organizacijas, ir plėsti bendradarbiaujamuosius tinklus. |
| --- | --- |

g)

informaciją apie priemones, skirtas pritraukti naujus dalyvius, visų pirma MVĮ, aukštojo mokslo įstaigas ir mokslinių tyrimų organizacijas, ir plėsti bendradarbiaujamuosius tinklus.

3.   Bendrųjų įmonių veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų dėl programos „Europos horizontas“, ją pakeisiančios programos ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų priėmimo procesą, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnyje.

4.   Komisija atlieka kiekvienos bendrosios įmonės tarpinį ir galutinį vertinimą, į kuriuos atsižvelgiama atliekant programos „Europos horizontas“ vertinimus, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnyje. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip kiekviena bendroji įmonė vykdo savo misiją ir siekia savo tikslų, nagrinėjama visa bendrosios įmonės veikla ir vertinama atitinkamos bendrosios įmonės Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant jos atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas ir jos suderinamumas bei papildomumas atitinkamos regioninės, nacionalinės ir Sąjungos politikos atžvilgiu, įskaitant sinergijas su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, pavyzdžiui, misijomis, veiksmų grupėmis arba teminėmis ar specialiosiomis programomis. Atliekant vertinimus atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų nuomones tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis, be kita ko, kai aktualu, įvertinant 174 straipsnio 3–9 dalyse nurodytų bendrųjų įmonių ilgalaikį mokslinį, ekonominį ir technologinį poveikį ir poveikį visuomenei. Kai aktualu, atliekant vertinimus taip pat įvertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias vykdant veiksmus ateityje, taip pat bet kokio galimo kiekvienos bendrosios įmonės veiklos atnaujinimo svarba ir darna, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus bei mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo aplinką, įskaitant jos padėtį kitų iniciatyvų, remiamų pagal bendrąją programą, visų pirma Europos partnerysčių ar misijų, atžvilgiu. Vertinimuose taip pat deramai atsižvelgiama į valdybos pagal 17 straipsnio 2 dalies a1 punktą priimtą laipsniško veiklos nutraukimo planą.

5.   Remdamasi šio straipsnio 2 dalyje nurodyto tarpinio vertinimo išvadomis, Komisija gali imtis priemonių pagal 11 straipsnio 6 dalį arba imtis kitų tinkamų veiksmų.

6.   Pasitelkdama skaidraus proceso metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama išnagrinėti bendrosios įmonės padarytą pažangą siekiant nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir nustatyti geriausią praktiką, gali atlikti papildomus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Atlikdama tuos papildomus vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į bendrajai įmonei daromą administracinį poveikį.

7.   Bendrosios įmonės periodiškai atlieka savo veiklos peržiūras, kad jų rezultatais būtų galima remtis atliekant tarpinius ir galutinius vertinimus kaip programos „Europos horizontas“ vertinimų, nurodytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnyje, dalį.

8.   Į periodinių peržiūrų ir vertinimų rezultatus atsižvelgiama likviduojant šio reglamento 45 straipsnyje nurodytą bendrąją įmonę arba laipsniškai nutraukiant jos veiklą, kaip numatyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ III priede. Per šešis mėnesius nuo bendrosios įmonės likvidavimo, bet ne vėliau kaip per ketverius metus nuo šio reglamento 45 straipsnyje nurodytos likvidavimo procedūros pradžios, Komisija atlieka tos bendrosios įmonės galutinį vertinimą, atsižvelgdama į galutinį programos „Europos horizontas“ vertinimą.

9.   Komisija bendrųjų įmonių vertinimų rezultatus, įskaitant Komisijos vertinimo išvadas ir pastabas, paskelbia ir pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui kaip programos „Europos horizontas“ vertinimų, nurodytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 52 straipsnyje, dalį.

172 straipsnis

Priimančiosios valstybės parama

Bendroji įmonė ir valstybė narė, kurioje yra tos bendrosios įmonės buveinė, gali sudaryti administracinį susitarimą dėl privilegijų ir imunitetų bei kitos paramos, kurią ta valstybė narė turi teikti atitinkamai bendrajai įmonei.

173 straipsnis

Pradiniai veiksmai

1.   Komisija atsako už Visuotinės sveikatos EDCTP3 bendrosios įmonės ir Pažangiųjų tinklų ir paslaugų bendrosios įmonės įsteigimą ir pradinę veiklą, kol jos turės veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti. Komisija visus reikiamus veiksmus atlieka bendradarbiaudama su kitais nariais ir dalyvaujant tų bendrųjų įmonių kompetentingiems organams.

2.   1 dalies tikslu:

| a) | iki tol, kol pagal 18 straipsnio 2 dalį valdybos paskirtas vykdomasis direktorius pradės eiti savo pareigas, Komisija gali paskirti savo pareigūną laikinai eiti vykdomojo direktoriaus pareigas ir atlikti vykdomajam direktoriui pavestas užduotis; |
| --- | --- |

a)

iki tol, kol pagal 18 straipsnio 2 dalį valdybos paskirtas vykdomasis direktorius pradės eiti savo pareigas, Komisija gali paskirti savo pareigūną laikinai eiti vykdomojo direktoriaus pareigas ir atlikti vykdomajam direktoriui pavestas užduotis;

| b) | nukrypstant nuo 17 straipsnio 2 dalies h punkto, laikinasis vykdomasis direktorius naudojasi atitinkamais paskyrimų institucijos įgaliojimais, susijusiais su visomis personalo pareigybėmis, kurias reikia užpildyti prieš vykdomajam direktoriui pradedant eiti pareigas pagal 18 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo 17 straipsnio 2 dalies h punkto, laikinasis vykdomasis direktorius naudojasi atitinkamais paskyrimų institucijos įgaliojimais, susijusiais su visomis personalo pareigybėmis, kurias reikia užpildyti prieš vykdomajam direktoriui pradedant eiti pareigas pagal 18 straipsnio 2 dalį;

| c) | Komisija gali laikinai skirti tam tikrą skaičių savo pareigūnų. |
| --- | --- |

c)

Komisija gali laikinai skirti tam tikrą skaičių savo pareigūnų.

3.   Laikinasis vykdomasis direktorius gali leisti atlikti visus iš 1 dalyje nurodytame bendrųjų įmonių metiniame biudžete numatytų asignavimų padengiamus mokėjimus, valdybai juos patvirtinus, ir gali sudaryti susitarimus, priimti sprendimus ir sudaryti sutartis, įskaitant personalo darbo sutartis, kai bus patvirtintas tų bendrųjų įmonių personalo etatų planas.

4.   Laikinasis vykdomasis direktorius, pareigas perimančiam vykdomajam direktoriui davus sutikimą ir valdybai pritarus, nustato datą, nuo kurios bus laikoma, kad atitinkama bendroji įmonė yra pajėgi vykdyti savo biudžetą. Nuo tos datos Komisija nebeprisiima su tos bendrosios įmonės veikla susijusių įsipareigojimų ir nebevykdo su ja susijusių mokėjimų.

174 straipsnis

Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014 panaikinami.

2.   Veiksmai, pradėti arba tęsiami pagal 1 dalyje nurodytus reglamentus, ir finansiniai įsipareigojimai, susiję su tokiais veiksmais, toliau reglamentuojami tais reglamentais, kol bus užbaigti.

3.   Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 560/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

4.   Netaršios aviacijos bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 558/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

5.   Švariojo vandenilio bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų 2 kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 559/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

6.   Europos geležinkelių bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų bendrosios įmonės „Shift2Rail“, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 642/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

7.   Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyvos bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 557/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

8.   Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų bendrosios įmonės ECSEL, įsteigtos Reglamentu (ES) Nr. 561/2014, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

9.   Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendroji įmonė yra juridinė ir visuotinė visų bendros įmonės SESAR, įsteigtos Reglamentu (EB) Nr. 219/2007, teisių ir pareigų, susijusių su visomis sutartimis, įskaitant darbo sutartis ir dotacijų susitarimus, įsipareigojimais ir įsigytu turtu, perėmėja ir ją pakeičia.

10.   Šis reglamentas nedaro poveikio darbuotojų, įdarbintų pagal 1 dalyje nurodytus reglamentus, teisėms ir pareigoms.

11.   Vykdomieji direktoriai, pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytus reglamentus paskirti likusiai kadencijai, paskiriami eiti vykdomojo direktoriaus pareigas, kaip numatyta šiame reglamente, nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Kitos sutarties sąlygos lieka nepakitusios.

12.   Pirmajame posėdyje kiekvienos bendrosios įmonės valdyba patvirtina sprendimų, kuriuos priėmė 3–9 dalyse nurodytų ankstesnių bendrųjų įmonių valdybos ir kurie toliau taikomi pagal šį reglamentą įsteigtai atitinkamai bendrajai įmonei, sąrašą.

13.   Į 171 straipsnio 2 dalyje nurodytus tarpinius vertinimus įtraukiamas šio straipsnio 3–9 dalyse nurodytų ankstesnių bendrųjų įmonių galutinis vertinimas.

14.   Visi pagal 1 dalyje nurodytus reglamentus nepanaudoti asignavimai perduodami šiuo reglamentu įsteigiamai atitinkamai bendrajai įmonei. Visi taip perduoti nepanaudoti veiklos asignavimai pirmiausia panaudojami teikiant finansinę paramą netiesioginiams veiksmams, pradėtiems pagal programą „Horizontas 2020“. Likę veiklos asignavimai gali būti naudojami netiesioginiams veiksmams, pradėtiems pagal šį reglamentą. Kai tokie veiklos asignavimai naudojami netiesioginiams veiksmams, pradėtiems pagal šį reglamentą, jie įskaičiuojami į finansinį įnašą, kurį Sąjunga pagal šį reglamentą turi skirti atitinkamai bendrajai įmonei.

175 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2021 m. spalio 21 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame Leidinyje).

1

(2)  
  OL C 341, 2021 8 24, p. 29.

2

(3)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

4

(5)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

5

(6)  
  2021 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/764, kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES (OL L 167 I, 2021 5 12, p. 1).

6

(7)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

7

(8)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).

8

(9)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (OL L 247, 2021 7 13, p. 1).

9

(10)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

10

(11)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

11

(12)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

12

(13)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

13

(14)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

14

(15)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

15

(16)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

16

(17)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

17

(18)  
  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

18

(19)  
  2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1).

19

(20)  
  2009 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas 2009/320/EB, patvirtinantis Bendro Europos dangaus ATM tyrimų (SESAR) projekto pagrindinį oro eismo vadybos Europoje planą (OL L 95, 2009 4 9, p. 41).

20

(21)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1153, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (OL L 249, 2021 7 14, p. 38).

21

(22)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (OL L 166, 2021 5 11, p. 1).

22

(23)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

23

(24)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 557/2014, kuriuo įsteigiama II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 54).

24

(25)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 558/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė „Švarus dangus 2“ (OL L 169, 2014 6 7, p. 77).

25

(26)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 559/2014, kuriuo įsteigiama II kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 108).

26

(27)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 130).

27

(28)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 561/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė ECSEL (OL L 169, 2014 6 7, p. 152).

28

(29)  
  2014 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 642/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė „Shift2Rail“ (OL L 177, 2014 6 17, p. 9).

29

(30)  
  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

30

(31)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

31

(32)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

32

(33)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

33

(34)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

34

(35)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

35

(36)  
  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

36

(37)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

37

(38)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

38

(39)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

39

(40)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

40

(41)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).

41

(42)  
  2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (OL L 209, 2021 6 14, p. 1).

42

(43)  
  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 409/2013 dėl Europos oro eismo valdymo planui įgyvendinti būtinų bendrų projektų apibrėžimo, valdymo struktūrų parengimo ir paskatų sukūrimo (OL L 123, 2013 5 4, p. 1).

43

(44)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

44

---

I PRIEDAS

Netaršios aviacijos bendrosios įmonės nariai steigėjai

| 1. | „Aciturri Aeronáutica S.L.U.“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: BU12351), kurios registruotos buveinės adresas yra P.I. Bayas, calle Ayuelas 22, 09200 Miranda de Ebro (Burgos), Ispanija; |
| --- | --- |

1.

„Aciturri Aeronáutica S.L.U.“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: BU12351), kurios registruotos buveinės adresas yra P.I. Bayas, calle Ayuelas 22, 09200 Miranda de Ebro (Burgos), Ispanija;

| 2. | „Aernnova Aerospace SAU“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: VI6749), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Ispanija; |
| --- | --- |

2.

„Aernnova Aerospace SAU“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: VI6749), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Ispanija;

| 3. | „Airbus SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 474 814), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Prancūzija; |
| --- | --- |

3.

„Airbus SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 474 814), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Prancūzija;

| 4. | „Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA“ (CIRA) – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 128446), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italija; |
| --- | --- |

4.

„Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA“ (CIRA) – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 128446), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italija;

| 5. | „Dassault Aviation SA“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 712042456), kurios registruotos buveinės adresas yra 9 Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Prancūzija; |
| --- | --- |

5.

„Dassault Aviation SA“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 712042456), kurios registruotos buveinės adresas yra 9 Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Prancūzija;

| 6. | „Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR2780), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija; |
| --- | --- |

6.

„Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR2780), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija;

| 7. | „Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V.“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR4461), kurios registruotos buveinės adresas yra 27C Hansastrasse, 80686 München, Vokietija; |
| --- | --- |

7.

„Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V.“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR4461), kurios registruotos buveinės adresas yra 27C Hansastrasse, 80686 München, Vokietija;

| 8. | „Fokker Technologies Holding BV“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 50010964), kurios registruotos buveinės adresas yra Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nyderlandai; |
| --- | --- |

8.

„Fokker Technologies Holding BV“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 50010964), kurios registruotos buveinės adresas yra Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nyderlandai;

| 9. | „GE Avio S.r.l.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 1170622CF10898340012), kurios registruotos buveinės adresas yra Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italija; |
| --- | --- |

9.

„GE Avio S.r.l.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 1170622CF10898340012), kurios registruotos buveinės adresas yra Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italija;

| 10. | „GKN Aerospace Sweden AB“ – pagal Švedijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 5560290347), kurios registruotos buveinės adresas yra Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švedija; |
| --- | --- |

10.

„GKN Aerospace Sweden AB“ – pagal Švedijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 5560290347), kurios registruotos buveinės adresas yra Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švedija;

| 11. | „Honeywell International s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 27617793), kurios registruotos buveinės adresas yra V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Praha, Čekijos Respublika; |
| --- | --- |

11.

„Honeywell International s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 27617793), kurios registruotos buveinės adresas yra V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Praha, Čekijos Respublika;

| 12. | „Industria de Turbo Propulsores S.A.U.“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: BI5062), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Ispanija; |
| --- | --- |

12.

„Industria de Turbo Propulsores S.A.U.“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: BI5062), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Ispanija;

| 13. | „Leonardo SpA“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7031), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Italija; |
| --- | --- |

13.

„Leonardo SpA“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7031), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza Monte Grappa 4, 00195 Roma, Italija;

| 14. | „Liebherr-Aerospace & Transportation SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 552016834), kurios registruotos buveinės adresas yra 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Prancūzija; |
| --- | --- |

14.

„Liebherr-Aerospace & Transportation SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 552016834), kurios registruotos buveinės adresas yra 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Prancūzija;

| 15. | „Lufthansa Technik AG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 56865), kurios registruotos buveinės adresas yra Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Vokietija; |
| --- | --- |

15.

„Lufthansa Technik AG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 56865), kurios registruotos buveinės adresas yra Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Vokietija;

| 16. | Łukasiewicz Research Network – Aviacijos institutas, pagal Lenkijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 387193275), kurios registruotos buveinės adresas yra Al. Krakowska 110/114, 02–256 Varšuva, Lenkija; |
| --- | --- |

16.

Łukasiewicz Research Network – Aviacijos institutas, pagal Lenkijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 387193275), kurios registruotos buveinės adresas yra Al. Krakowska 110/114, 02–256 Varšuva, Lenkija;

| 17. | „MTU Aero Engines AG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 157206), kurios registruotos buveinės adresas yra Dachauer Str. 665, 80995 München, Vokietija; |
| --- | --- |

17.

„MTU Aero Engines AG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 157206), kurios registruotos buveinės adresas yra Dachauer Str. 665, 80995 München, Vokietija;

| 18. | „National Institute for Aerospace Research (INCAS)“ – pagal Rumunijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: J40649215071991), kurio registruotos buveinės adresas yra B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bucureşti, Rumunija; |
| --- | --- |

18.

„National Institute for Aerospace Research (INCAS)“ – pagal Rumunijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: J40649215071991), kurio registruotos buveinės adresas yra B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bucureşti, Rumunija;

| 19. | „Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales“ (ONERA) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: 775722879), kurios registruotos buveinės adresas yra BP 80100–91123 Palaiseau, Prancūzija; |
| --- | --- |

19.

„Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales“ (ONERA) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: 775722879), kurios registruotos buveinės adresas yra BP 80100–91123 Palaiseau, Prancūzija;

| 20. | „Piaggio Aero Industries“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 903062), kurios registruotos buveinės adresas yra Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italija; |
| --- | --- |

20.

„Piaggio Aero Industries“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 903062), kurios registruotos buveinės adresas yra Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italija;

| 21. | „Pipistrel Vertical Solutions d.o.o“ – pagal Slovėnijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7254466000), kurios registruotos buveinės adresas yra Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovėnija; |
| --- | --- |

21.

„Pipistrel Vertical Solutions d.o.o“ – pagal Slovėnijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7254466000), kurios registruotos buveinės adresas yra Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovėnija;

| 22. | „Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRA 2731P), kurios registruotos buveinės adresas yra Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Vokietija; |
| --- | --- |

22.

„Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRA 2731P), kurios registruotos buveinės adresas yra Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Vokietija;

| 23. | „Safran“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 562 082 909), kurios registruotos buveinės adresas yra 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Paris, Prancūzija; |
| --- | --- |

23.

„Safran“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 562 082 909), kurios registruotos buveinės adresas yra 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Paris, Prancūzija;

| 24. | „Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: 41150373), kurios registruotos buveinės adresas yra Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nyderlandai; |
| --- | --- |

24.

„Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: 41150373), kurios registruotos buveinės adresas yra Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nyderlandai;

| 25. | „Thales AVS France SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 612039495), kurios registruotos buveinės adresas yra 75–77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Prancūzija; |
| --- | --- |

25.

„Thales AVS France SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 612039495), kurios registruotos buveinės adresas yra 75–77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Prancūzija;

| 26. | „United Technologies Research Centre Ireland, Ltd“ – pagal Airijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 472601), kurios registruotos buveinės adresas yra Penrose Business Centre (Fourth Floor), Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Airija; |
| --- | --- |

26.

„United Technologies Research Centre Ireland, Ltd“ – pagal Airijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 472601), kurios registruotos buveinės adresas yra Penrose Business Centre (Fourth Floor), Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Airija;

| 27. | „University of Patras“ – pagal Graikijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: EL998219694 (PVM)), kurios registruotos buveinės adresas yra University Campus, 26504 Rio Achaia, Graikija. |
| --- | --- |

27.

„University of Patras“ – pagal Graikijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: EL998219694 (PVM)), kurios registruotos buveinės adresas yra University Campus, 26504 Rio Achaia, Graikija.

---

II PRIEDAS

Europos geležinkelių bendrosios įmonės nariai steigėjai

| 1. | „Administrador de Infraestructuras Ferroviarias“ (ADIF) (Entidad Pública Empresarial) – pagal Ispanijos teisę įregistruota viešosios teisės reglamentuojama bendrovė (registracijos numeris: Q2801660H), kurios registruotos buveinės adresas yra Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Ispanija; |
| --- | --- |

1.

„Administrador de Infraestructuras Ferroviarias“ (ADIF) (Entidad Pública Empresarial) – pagal Ispanijos teisę įregistruota viešosios teisės reglamentuojama bendrovė (registracijos numeris: Q2801660H), kurios registruotos buveinės adresas yra Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Ispanija;

| 2. | „Alstom Transport SA“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 389 191 982), kurios registruotos buveinės adresas yra 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Prancūzija; |
| --- | --- |

2.

„Alstom Transport SA“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 389 191 982), kurios registruotos buveinės adresas yra 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Prancūzija;

| 3. | ANGELRAIL – bendrovės „MER MEC S.p.A.“ vadovaujamas konsorciumas, įregistruotas pagal Italijos teisę (registracijos numeris: 05033050963), kurio registruotos buveinės adresas yra Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70, Italija; |
| --- | --- |

3.

ANGELRAIL – bendrovės „MER MEC S.p.A.“ vadovaujamas konsorciumas, įregistruotas pagal Italijos teisę (registracijos numeris: 05033050963), kurio registruotos buveinės adresas yra Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70, Italija;

| 4. | „AŽD Praha s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 48029483), kurios registruotos buveinės adresas yra Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Čekijos Respublika; |
| --- | --- |

4.

„AŽD Praha s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 48029483), kurios registruotos buveinės adresas yra Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Čekijos Respublika;

| 5. | „Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A.“ (CAF) – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 983 tomas, p. 144, lapo Nr. SS-329, įrašo Nr. 239a), kurios registruotos buveinės adresas yra calle José Miguel Iturrioz n° 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Ispanija; |
| --- | --- |

5.

„Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A.“ (CAF) – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 983 tomas, p. 144, lapo Nr. SS-329, įrašo Nr. 239a), kurios registruotos buveinės adresas yra calle José Miguel Iturrioz n° 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Ispanija;

| 6. | „Asociación Centro Tecnológico CEIT“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: 28/1986; Baskų krašto autonominės srities valdžios sektoriaus asociacijų registras), kurios registruotos buveinės adresas yra Paseo Manuel Lardizabal n° 15, Donostia-San Sebastián, Ispanija; |
| --- | --- |

6.

„Asociación Centro Tecnológico CEIT“ – pagal Ispanijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: 28/1986; Baskų krašto autonominės srities valdžios sektoriaus asociacijų registras), kurios registruotos buveinės adresas yra Paseo Manuel Lardizabal n° 15, Donostia-San Sebastián, Ispanija;

| 7. | „České dráhy, a.s.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 70994226, įrašyta į Prahos municipalinio teismo vedamo prekybos registro B skirsnį, įrašo Nr. 8039), kurios registruotos buveinės adresas yra Praha 1, Nábřeží L. Svobody 1222, pašto kodas 110 15, Čekijos Respublika; |
| --- | --- |

7.

„České dráhy, a.s.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 70994226, įrašyta į Prahos municipalinio teismo vedamo prekybos registro B skirsnį, įrašo Nr. 8039), kurios registruotos buveinės adresas yra Praha 1, Nábřeží L. Svobody 1222, pašto kodas 110 15, Čekijos Respublika;

| 8. | „Deutsche Bahn AG“, Vokietija; |
| --- | --- |

8.

„Deutsche Bahn AG“, Vokietija;

| 9. | „Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR 2780, Amtsgericht Bonn), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija; |
| --- | --- |

9.

„Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR 2780, Amtsgericht Bonn), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija;

| 10. | „European Smart Green Rail Joint Venture“ (eSGR JV) – bendrovės „Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A“ (CEMOSA) atstovaujama bendroji įmonė, įregistruota pagal Ispanijos teisę (registracijos numeris: A-29021334), kurios registruotos buveinės adresas yra Benaque 9, 29004 Málaga, Ispanija; |
| --- | --- |

10.

„European Smart Green Rail Joint Venture“ (eSGR JV) – bendrovės „Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A“ (CEMOSA) atstovaujama bendroji įmonė, įregistruota pagal Ispanijos teisę (registracijos numeris: A-29021334), kurios registruotos buveinės adresas yra Benaque 9, 29004 Málaga, Ispanija;

| 11. | „Faiveley Transport SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris 323 288 563 RCS Nanterre), kurios registruotos buveinės adresas yra 3 Rue du 19 MARS 1962, 92230 Gennevilliers, Prancūzija; |
| --- | --- |

11.

„Faiveley Transport SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris 323 288 563 RCS Nanterre), kurios registruotos buveinės adresas yra 3 Rue du 19 MARS 1962, 92230 Gennevilliers, Prancūzija;

| 12. | „Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A.“ (FSI) – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. 962805), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza della Croce Rossa 1, 00161 Roma, Italija; |
| --- | --- |

12.

„Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A.“ (FSI) – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. 962805), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza della Croce Rossa 1, 00161 Roma, Italija;

| 13. | „Hitachi Rail STS S.p.A.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. GE421689), kurios registruota buveinė yra Genujoje, Italijoje; |
| --- | --- |

13.

„Hitachi Rail STS S.p.A.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. GE421689), kurios registruota buveinė yra Genujoje, Italijoje;

| 14. | INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.
  INDRA SISTEMAS S.A. – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: A-28599033), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Ispanija;
  PATENTES TALGO S.L.U. – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: B-84528553), kurios registruotos buveinės adresas yra Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Ispanija; |
| --- | --- |

14.

INDRA SISTEMAS S.A & PATENTES TALGO S.L.U.

INDRA SISTEMAS S.A. – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: A-28599033), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Ispanija;

PATENTES TALGO S.L.U. – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: B-84528553), kurios registruotos buveinės adresas yra Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Ispanija;

| 15. | „Jernbanedirektorate“ (Norvegijos geležinkelių valdyba), Oslas, Norvegija; |
| --- | --- |

15.

„Jernbanedirektorate“ (Norvegijos geležinkelių valdyba), Oslas, Norvegija;

| 16. | „Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB91181), kurios registruotos buveinės adresas yra Moosacher Str. 80, 80809 München, Vokietija; |
| --- | --- |

16.

„Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB91181), kurios registruotos buveinės adresas yra Moosacher Str. 80, 80809 München, Vokietija;

| 17. | „Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft“ (ÖBB-Holding AG) – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 247642f), kurios registruotos buveinės adresas yra Am Hauptbahnhof 2, 1100 Wien, Austrija; |
| --- | --- |

17.

„Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft“ (ÖBB-Holding AG) – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 247642f), kurios registruotos buveinės adresas yra Am Hauptbahnhof 2, 1100 Wien, Austrija;

| 18. | „Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna“ (PKP) – pagal Lenkijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 0000019193), kurios registruotos buveinės adresas yra Al. Jerozolimskie 142A, 02–305 Warszawa, Lenkija; |
| --- | --- |

18.

„Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna“ (PKP) – pagal Lenkijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 0000019193), kurios registruotos buveinės adresas yra Al. Jerozolimskie 142A, 02–305 Warszawa, Lenkija;

| 19. | „ProRail B.V.“ ir „NS Groep N.V.“

  „ProRail B.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30124359), kurios registruota buveinė yra Utrechte (dalyvio identifikavimo kodas (PIC) Nr. 998208668), Nyderlanduose;

  „NS Groep N.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30124358), kurios registruota buveinė yra Utrechte (dalyvio identifikavimo kodas (PIC) Nr. 892354217), Nyderlanduose; |
| --- | --- |

19.

„ProRail B.V.“ ir „NS Groep N.V.“

„ProRail B.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30124359), kurios registruota buveinė yra Utrechte (dalyvio identifikavimo kodas (PIC) Nr. 998208668), Nyderlanduose;

„NS Groep N.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30124358), kurios registruota buveinė yra Utrechte (dalyvio identifikavimo kodas (PIC) Nr. 892354217), Nyderlanduose;

| 20. | „Siemens Mobility GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 237219), kurios registruotos buveinės adresas yra Otto-Hahn-Ring 6, München, Vokietija; |
| --- | --- |

20.

„Siemens Mobility GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 237219), kurios registruotos buveinės adresas yra Otto-Hahn-Ring 6, München, Vokietija;

| 21. | „Société nationale“ (SNCF) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota akcinė bendrovė (registracijos numeris: 552 049 447), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Prancūzija; |
| --- | --- |

21.

„Société nationale“ (SNCF) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota akcinė bendrovė (registracijos numeris: 552 049 447), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Prancūzija;

| 22. | „Strukton Rail Nederland B.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30139439; Utrechto prekybos rūmai), Nyderlandai; |
| --- | --- |

22.

„Strukton Rail Nederland B.V.“ – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 30139439; Utrechto prekybos rūmai), Nyderlandai;

| 23. | „THALES SIX GTS France SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 470 937), kurios registruotos buveinės adresas yra 4 Avenue des Louvresses, 92230 Gennevilliers, Prancūzija; |
| --- | --- |

23.

„THALES SIX GTS France SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 470 937), kurios registruotos buveinės adresas yra 4 Avenue des Louvresses, 92230 Gennevilliers, Prancūzija;

| 24. | „Trafikverket“ – pagal Švedijos teisę įregistruota viešojo sektoriaus įstaiga (registracijos numeris: 202100–6297), kurios registruotos buveinės adresas yra 781 89 Borlänge, Švedija; |
| --- | --- |

24.

„Trafikverket“ – pagal Švedijos teisę įregistruota viešojo sektoriaus įstaiga (registracijos numeris: 202100–6297), kurios registruotos buveinės adresas yra 781 89 Borlänge, Švedija;

| 25. | „voestalpine Railway Systems GmbH“ – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 126714w), kurios registruotos buveinės adresas yra Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Austrija. |
| --- | --- |

25.

„voestalpine Railway Systems GmbH“ – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 126714w), kurios registruotos buveinės adresas yra Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Austrija.

---

III PRIEDAS

Trečiosios bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos bendrosios įmonės nariai steigėjai

| 1. | „Aeroporti di Roma SpA“ – pagal Italijos teisę įsteigta bendrovė, kurią valdo bei kurios veiklą koordinuoja „Atlantia SpA“ ir kurios registruotos buveinės adresas yra Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rome), Italija (mokesčių mokėtojo ir Romos verslo ir prekybos registro numeris: 13032990155); |
| --- | --- |

1.

„Aeroporti di Roma SpA“ – pagal Italijos teisę įsteigta bendrovė, kurią valdo bei kurios veiklą koordinuoja „Atlantia SpA“ ir kurios registruotos buveinės adresas yra Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rome), Italija (mokesčių mokėtojo ir Romos verslo ir prekybos registro numeris: 13032990155);

| 2. | „AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima“ (AENA S.M.E.S.A) – įregistruota pagal Ispanijos teisę (oficialios registracijos/mokesčių mokėtojo identifikavimo (C.I.F) pažymėjimas: A-86212420), registruotos buveinės adresas: Calle Peonías 12, 28042, Madrid, Ispanija; tel. +34 913 211 000; |
| --- | --- |

2.

„AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima“ (AENA S.M.E.S.A) – įregistruota pagal Ispanijos teisę (oficialios registracijos/mokesčių mokėtojo identifikavimo (C.I.F) pažymėjimas: A-86212420), registruotos buveinės adresas: Calle Peonías 12, 28042, Madrid, Ispanija; tel. +34 913 211 000;

| 3. | AEROPORTS DE PARIS – pagal Prancūzijos teisę įregistruota akcinė bendrovė (oficialus registracijos numeris RCS Bobigny B 552 016 628), kurios registruotos buveinės adresas yra 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Prancūzija; |
| --- | --- |

3.

AEROPORTS DE PARIS – pagal Prancūzijos teisę įregistruota akcinė bendrovė (oficialus registracijos numeris RCS Bobigny B 552 016 628), kurios registruotos buveinės adresas yra 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Prancūzija;

| 4. | „Société Air France SA“ – įregistruota pagal Prancūzijos teisę, 420 495 178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Prancūzija, FR 61 420 495 178; |
| --- | --- |

4.

„Société Air France SA“ – įregistruota pagal Prancūzijos teisę, 420 495 178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Prancūzija, FR 61 420 495 178;

| 5. | „Air Navigation Services of the Czech Republic“ (ANS CR) – pagal Čekijos Respublikos įstatymus įsteigta ir valdoma valstybės įmonė, kurios registruotos buveinės adresas yra Navigační 787, 252 61 Jeneč, Čekijos Respublika (įmonės kodas: 497 10 371, PVM mokėtojo kodas: CZ699004742, įregistruota Prahos municipalinio teismo administruojamo prekybos registro A skirsnyje, įrašo Nr. 10771); |
| --- | --- |

5.

„Air Navigation Services of the Czech Republic“ (ANS CR) – pagal Čekijos Respublikos įstatymus įsteigta ir valdoma valstybės įmonė, kurios registruotos buveinės adresas yra Navigační 787, 252 61 Jeneč, Čekijos Respublika (įmonės kodas: 497 10 371, PVM mokėtojo kodas: CZ699004742, įregistruota Prahos municipalinio teismo administruojamo prekybos registro A skirsnyje, įrašo Nr. 10771);

| 6. | „Airbus SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 474 814, R.C.S., Toulouse), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Rond Point Émile Dewoitine 31700 Blagnac, Prancūzija; |
| --- | --- |

6.

„Airbus SAS“ – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 383 474 814, R.C.S., Toulouse), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Rond Point Émile Dewoitine 31700 Blagnac, Prancūzija;

| 7. | „Airtel ATN Limited“ – pagal Airijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 287698), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Airija; |
| --- | --- |

7.

„Airtel ATN Limited“ – pagal Airijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 287698), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Airija;

| 8. | „Alliance for New Mobility Europe“ (AME) – pagal Belgijos teisę įregistruota (registracijos numeris: 0774.408.606) ne pelno organizacija (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), kurios registruotos buveinės adresas yra 227, rue de la Loi, 1000 Brussels, Belgija; |
| --- | --- |

8.

„Alliance for New Mobility Europe“ (AME) – pagal Belgijos teisę įregistruota (registracijos numeris: 0774.408.606) ne pelno organizacija (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), kurios registruotos buveinės adresas yra 227, rue de la Loi, 1000 Brussels, Belgija;

| 9. | „Athens International Airport S.A.“ – įregistruota pagal Graikijos teisę (oficialus registracijos numeris: Bendro elektronikos sektoriaus komercinio registro G.E.MI. numeris 2229601000), registruotos buveinės adresas: Spata Attica, Graikija, pašto indeksas 19019; |
| --- | --- |

9.

„Athens International Airport S.A.“ – įregistruota pagal Graikijos teisę (oficialus registracijos numeris: Bendro elektronikos sektoriaus komercinio registro G.E.MI. numeris 2229601000), registruotos buveinės adresas: Spata Attica, Graikija, pašto indeksas 19019;

| 10. | „Austro Control“ („Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung“) – pagal Austrijos teisę įregistruota ribotos atsakomybės bendrovė (registracijos numeris: 71000m), kurios registruotos buveinės adresas: Wagramer Strasse 19, A-1220 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

10.

„Austro Control“ („Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung“) – pagal Austrijos teisę įregistruota ribotos atsakomybės bendrovė (registracijos numeris: 71000m), kurios registruotos buveinės adresas: Wagramer Strasse 19, A-1220 Vienna, Austrija;

| 11. | „Brussels Airport Company NV/SA“ – pagal Belgijos teisę įsteigta ir veikianti ribotos atsakomybės bendrovė, įregistruota „Crossroads Bank of Enterprises“ numeris 0890.082.292, kurios registruotos buveinės adresas: Auguste Reyerslaan 80, 1030 Brussels, Belgija; |
| --- | --- |

11.

„Brussels Airport Company NV/SA“ – pagal Belgijos teisę įsteigta ir veikianti ribotos atsakomybės bendrovė, įregistruota „Crossroads Bank of Enterprises“ numeris 0890.082.292, kurios registruotos buveinės adresas: Auguste Reyerslaan 80, 1030 Brussels, Belgija;

| 12. | „Boeing Aerospace Spain“, SL – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (PVM mokėtojo kodas: B-83053835), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Ispanija; |
| --- | --- |

12.

„Boeing Aerospace Spain“, SL – pagal Ispanijos teisę įregistruota bendrovė (PVM mokėtojo kodas: B-83053835), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Ispanija;

| 13. | valstybės įmonė „Air traffic services authority“ (Oro eismo paslaugų administracija) (BULATSA) – pagal Bulgarijos teisę įregistruota valstybės įmonė (registracijos numeris: 000697179), kurios registruotos buveinės adresas yra 1 Brussels blvd., 1540 Sofia, Bulgarija; |
| --- | --- |

13.

valstybės įmonė „Air traffic services authority“ (Oro eismo paslaugų administracija) (BULATSA) – pagal Bulgarijos teisę įregistruota valstybės įmonė (registracijos numeris: 000697179), kurios registruotos buveinės adresas yra 1 Brussels blvd., 1540 Sofia, Bulgarija;

| 14. | „Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: CE-128446), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Maiorise snc, Capua-Caserta 81043, Italija; |
| --- | --- |

14.

„Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: CE-128446), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Maiorise snc, Capua-Caserta 81043, Italija;

| 15. | „Croatia Control Ltd“ (CCL) – pagal Kroatijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 080328617), kurios registruotos buveinės adresas yra Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Kroatija; |
| --- | --- |

15.

„Croatia Control Ltd“ (CCL) – pagal Kroatijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 080328617), kurios registruotos buveinės adresas yra Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Kroatija;

| 16. | „Deutsche Lufthansa AG“ – įregistruota pagal Vokietijos teisę, District Court of Cologne HRB 2168, Venloer Str. 151–153, D-50672 Cologne, Vokietija, DE 122 652 565; |
| --- | --- |

16.

„Deutsche Lufthansa AG“ – įregistruota pagal Vokietijos teisę, District Court of Cologne HRB 2168, Venloer Str. 151–153, D-50672 Cologne, Vokietija, DE 122 652 565;

| 17. | „Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR 2780, Amtsgericht Bonn), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija; |
| --- | --- |

17.

„Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V.“ (DLR) – pagal Vokietijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: VR 2780, Amtsgericht Bonn), kurios registruotos buveinės adresas yra Linder Höhe, 51147 Köln, Vokietija;

| 18. | „DFS Deutsche Flugsicherung GmbH“ – pagal privatinę teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 34977), kurios registruota buveinė yra Langene (Hesene), Vokietijoje; |
| --- | --- |

18.

„DFS Deutsche Flugsicherung GmbH“ – pagal privatinę teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 34977), kurios registruota buveinė yra Langene (Hesene), Vokietijoje;

| 19. | Prancūzijos valstybė – Ekologinės pertvarkos ministerija (Ministère de la Transition écologique), Civilinės aviacijos generalinis direktoratas (Direction générale de l’aviation civile, DGAC), Oro navigacijos paslaugų direktoratas (Direction des services de la navigation aérienne, DSNA), įregistruota pagal Prancūzijos teisę (registracijos numeris: SIREN 120 064 019 00074), registruotos buveinės adresas: 50 Rue Henry Farman 75 720 Paris Cedex 15, Prancūzija; |
| --- | --- |

19.

Prancūzijos valstybė – Ekologinės pertvarkos ministerija (Ministère de la Transition écologique), Civilinės aviacijos generalinis direktoratas (Direction générale de l’aviation civile, DGAC), Oro navigacijos paslaugų direktoratas (Direction des services de la navigation aérienne, DSNA), įregistruota pagal Prancūzijos teisę (registracijos numeris: SIREN 120 064 019 00074), registruotos buveinės adresas: 50 Rue Henry Farman 75 720 Paris Cedex 15, Prancūzija;

| 20. | „Drone Alliance Europe“ – pagal Belgijos teisę įregistruota (registracijos numeris: 0693.860.794) ne pelno organizacija (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), kurios registruotos buveinės adresas yra rue Breydel 34–36, 1040 Bruxelles/Brussels, Belgija; |
| --- | --- |

20.

„Drone Alliance Europe“ – pagal Belgijos teisę įregistruota (registracijos numeris: 0693.860.794) ne pelno organizacija (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), kurios registruotos buveinės adresas yra rue Breydel 34–36, 1040 Bruxelles/Brussels, Belgija;

| 21. | „Droniq GmbH“ – įregistruota pagal Vokietijos teisę, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Vokietija, Amtsgericht Frankfurt am Main, HRB 115576, DE324815501; |
| --- | --- |

21.

„Droniq GmbH“ – įregistruota pagal Vokietijos teisę, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Vokietija, Amtsgericht Frankfurt am Main, HRB 115576, DE324815501;

| 22. | „easyJet Europe Airline GmbH“ – įregistruota pagal Austrijos teisę (registracijos numeris: FN 452433 v), registruotos buveinės adresas: Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Vienna, Austrija; |
| --- | --- |

22.

„easyJet Europe Airline GmbH“ – įregistruota pagal Austrijos teisę (registracijos numeris: FN 452433 v), registruotos buveinės adresas: Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Vienna, Austrija;

| 23. | „Ecole Nationale de l’Aviation Civile“ (ENAC) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: n°193 112 562 00015), kurios registruotos buveinės adresas yra 7 avenue Edouard Belin, CS 54005–31055 TOULOUSE cedex 4, Prancūzija; |
| --- | --- |

23.

„Ecole Nationale de l’Aviation Civile“ (ENAC) – pagal Prancūzijos teisę įregistruota įstaiga (registracijos numeris: n°193 112 562 00015), kurios registruotos buveinės adresas yra 7 avenue Edouard Belin, CS 54005–31055 TOULOUSE cedex 4, Prancūzija;

| 24. | ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE – pagal birželio 29 d. Įstatymą Nr. 4/1990 ir spalio 15 d. Įstatymą Nr. 18/2014 įregistruotas viešasis verslo subjektas, PVM mokėtojo kodas: Q2822001J), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Empresarial las Mercedes, Edificio n°2, Avda. de Aragón 330, 28022 Madrid, Ispanija; |
| --- | --- |

24.

ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE – pagal birželio 29 d. Įstatymą Nr. 4/1990 ir spalio 15 d. Įstatymą Nr. 18/2014 įregistruotas viešasis verslo subjektas, PVM mokėtojo kodas: Q2822001J), kurios registruotos buveinės adresas yra Parque Empresarial las Mercedes, Edificio n°2, Avda. de Aragón 330, 28022 Madrid, Ispanija;

| 25. | „ENAV S.p.A.“ – pagal Italijos įstatymus įregistruota akcinė bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. 965162), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Salaria, 716–00138, Roma, Italija; |
| --- | --- |

25.

„ENAV S.p.A.“ – pagal Italijos įstatymus įregistruota akcinė bendrovė (registracijos numeris: R.E.A. 965162), kurios registruotos buveinės adresas yra Via Salaria, 716–00138, Roma, Italija;

| 26. | „Flughafen München GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 5448, Miuncheno apylinkės teismas), kurios registruotos buveinės adresas yra Nordallee 25, 85356 Flughafen München, Vokietija; |
| --- | --- |

26.

„Flughafen München GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 5448, Miuncheno apylinkės teismas), kurios registruotos buveinės adresas yra Nordallee 25, 85356 Flughafen München, Vokietija;

| 27. | „Frequentis AG“ – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 72115 b), kurios registruotos buveinės adresas yra Innovationsstraße 1, 1100 Wien, Austrija; |
| --- | --- |

27.

„Frequentis AG“ – pagal Austrijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: FN 72115 b), kurios registruotos buveinės adresas yra Innovationsstraße 1, 1100 Wien, Austrija;

| 28. | „Honeywell International s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 276 17 793), kurios registruotos buveinės adresas yra V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Čekijos Respublika; |
| --- | --- |

28.

„Honeywell International s.r.o.“ – pagal Čekijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 276 17 793), kurios registruotos buveinės adresas yra V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Čekijos Respublika;

| 29. | „HungaroControl“ – pagal Vengrijos teisę įregistruota uždaroji akcinė bendrovė – Vengrijos oro navigacijos paslaugų teikėja (registracijos numeris: 01–10–045570), kurios registruotos buveinės adresas yra Igló utca 33–35, 1185 Budapest, Vengrija; |
| --- | --- |

29.

„HungaroControl“ – pagal Vengrijos teisę įregistruota uždaroji akcinė bendrovė – Vengrijos oro navigacijos paslaugų teikėja (registracijos numeris: 01–10–045570), kurios registruotos buveinės adresas yra Igló utca 33–35, 1185 Budapest, Vengrija;

| 30. | „Indra Sistemas, S.A.“ – pagal Ispanijos teisę Madrido komerciniame registre (5465 tomas (bendrasis), įmonių žurnalo 3 skirsnio 4554 dalis, 80 p. (lapo Nr. 43677), 1-asis įrašas) įregistruota bendrovė (mokesčių mokėtojo identifikacinis kodas: A-28599033), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida de Bruselas NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid; |
| --- | --- |

30.

„Indra Sistemas, S.A.“ – pagal Ispanijos teisę Madrido komerciniame registre (5465 tomas (bendrasis), įmonių žurnalo 3 skirsnio 4554 dalis, 80 p. (lapo Nr. 43677), 1-asis įrašas) įregistruota bendrovė (mokesčių mokėtojo identifikacinis kodas: A-28599033), kurios registruotos buveinės adresas yra Avenida de Bruselas NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid;

| 31. | „Irish Aviation Authority“ (IAA) – pagal Airijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris 211082), kurios registruotos buveinės adresas yra The Times Building, 11–12 D’Olier Street, Dublin 2, Airija; |
| --- | --- |

31.

„Irish Aviation Authority“ (IAA) – pagal Airijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris 211082), kurios registruotos buveinės adresas yra The Times Building, 11–12 D’Olier Street, Dublin 2, Airija;

| 32. | „Københavns Lufthavne A/S“ – įregistruota pagal Danijos teisę (oficialus registracijos numeris: CVR 14707204), registruotos buveinės adresas: Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup; |
| --- | --- |

32.

„Københavns Lufthavne A/S“ – įregistruota pagal Danijos teisę (oficialus registracijos numeris: CVR 14707204), registruotos buveinės adresas: Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup;

| 33. | L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA) – pagal Prancūzijos teisę Evri komerciniame ir įmonių registre įregistruota Prancūzijos agentūra (Établissement public à caractère industriel et commercial), registracijos numeris: 775 722 879, kurios pagrindinės buveinės adresas yra BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex, Prancūzija; |
| --- | --- |

33.

L’OFFICE NATIONAL D’ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA) – pagal Prancūzijos teisę Evri komerciniame ir įmonių registre įregistruota Prancūzijos agentūra (Établissement public à caractère industriel et commercial), registracijos numeris: 775 722 879, kurios pagrindinės buveinės adresas yra BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex, Prancūzija;

| 34. | „Leonardo Società per azioni“ (trumpasis pavadinimas – „Leonardo S.p.A.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (mokesčių mokėtojo kodas ir registracijos numeris: 00401990585), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Roma, Italija; |
| --- | --- |

34.

„Leonardo Società per azioni“ (trumpasis pavadinimas – „Leonardo S.p.A.“ – pagal Italijos teisę įregistruota bendrovė (mokesčių mokėtojo kodas ir registracijos numeris: 00401990585), kurios registruotos buveinės adresas yra Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Roma, Italija;

| 35. | „Letiště Praha, a. s.“ (Prahos oro uostas) – pagal Čekijos teisę įsteigta akcinė bendrovė, kurios registracijos numeris: 28244532, registruotos buveinės adresas: K. Letišti 6/1019, Prague 6, Čekija; |
| --- | --- |

35.

„Letiště Praha, a. s.“ (Prahos oro uostas) – pagal Čekijos teisę įsteigta akcinė bendrovė, kurios registracijos numeris: 28244532, registruotos buveinės adresas: K. Letišti 6/1019, Prague 6, Čekija;

| 36. | „Luftfartsverket“ (LFV) – pagal Švedijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 202195–0795), kurios registruotos buveinės adresas yra Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping, Švedija; |
| --- | --- |

36.

„Luftfartsverket“ (LFV) – pagal Švedijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 202195–0795), kurios registruotos buveinės adresas yra Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping, Švedija;

| 37. | „Luchtverkeersleiding Nederland“ (LVNL) – pagal Nyderlandų aviacijos įstatymą įsteigta ir pagal Nyderlandų teisę registruota viešoji įstaiga (registracijos numeris: 34367959), kurios registruotos buveinės adresas: Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nyderlandai; |
| --- | --- |

37.

„Luchtverkeersleiding Nederland“ (LVNL) – pagal Nyderlandų aviacijos įstatymą įsteigta ir pagal Nyderlandų teisę registruota viešoji įstaiga (registracijos numeris: 34367959), kurios registruotos buveinės adresas: Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nyderlandai;

| 38. | NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL („NAV Portugal E.P.E“) – pagal Portugalijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 504448064), kurios registruotos buveinės adresas yra Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700–008 Lisboa, Portugalija; |
| --- | --- |

38.

NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL („NAV Portugal E.P.E“) – pagal Portugalijos įstatymus įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 504448064), kurios registruotos buveinės adresas yra Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700–008 Lisboa, Portugalija;

| 39. | NAVIAIR – pagal Danijos įstatymus, įskaitant 2010 m. gegužės 26 d. įstatymą dėl bendrovės „Naviair“, įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 26059763), kurios registruotos buveinės adresas yra Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Danija; |
| --- | --- |

39.

NAVIAIR – pagal Danijos įstatymus, įskaitant 2010 m. gegužės 26 d. įstatymą dėl bendrovės „Naviair“, įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 26059763), kurios registruotos buveinės adresas yra Naviair Allé 1, 2770 Kastrup, Danija;

| 40. | „Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum“ (NLR) – pagal Nyderlandų teisę prekybos rūmuose įregistruotas fondas (registracijos numeris: 41150373), kurio registruota buveinė yra Amsterdame, Nyderlanduose, adresas – Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nyderlandai; |
| --- | --- |

40.

„Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum“ (NLR) – pagal Nyderlandų teisę prekybos rūmuose įregistruotas fondas (registracijos numeris: 41150373), kurio registruota buveinė yra Amsterdame, Nyderlanduose, adresas – Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nyderlandai;

| 41. | „Pipistrel Vertical Solutions d.o.o“ – pagal Slovėnijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7254466000), kurios registruota buveinė yra Aidovščinoje, Slovėnijoje; |
| --- | --- |

41.

„Pipistrel Vertical Solutions d.o.o“ – pagal Slovėnijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 7254466000), kurios registruota buveinė yra Aidovščinoje, Slovėnijoje;

| 42. | „Polish Air Navigation Services Agency“ (PANSA) – pagal 2006 m. gruodžio 8 d. įstatymą dėl Lenkijos oro navigacijos paslaugų agentūros įsteigtas ir veikiantis valstybės teisės subjektas (nacionalinio įmonių registro numeris: 140886771, mokesčių mokėtojo identifikacinis numeris: 5222838321), kurio adresas yra Wieżowa 8 ul., 02–147 Warszawa, Lenkija; |
| --- | --- |

42.

„Polish Air Navigation Services Agency“ (PANSA) – pagal 2006 m. gruodžio 8 d. įstatymą dėl Lenkijos oro navigacijos paslaugų agentūros įsteigtas ir veikiantis valstybės teisės subjektas (nacionalinio įmonių registro numeris: 140886771, mokesčių mokėtojo identifikacinis numeris: 5222838321), kurio adresas yra Wieżowa 8 ul., 02–147 Warszawa, Lenkija;

| 43. | Régie autonome „Romanian Air Traffic Services Administration“ – ROMATSA – valstybės teisės subjektas, įregistruotas Rumunijos prekybos registre Nr. J40/1012/1991, mokesčių mokėtojo kodas: RO1589932, adresas: 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bucharest, Rumunija; |
| --- | --- |

43.

Régie autonome „Romanian Air Traffic Services Administration“ – ROMATSA – valstybės teisės subjektas, įregistruotas Rumunijos prekybos registre Nr. J40/1012/1991, mokesčių mokėtojo kodas: RO1589932, adresas: 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bucharest, Rumunija;

| 44. | „Ryanair Holdings plc“ – įregistruota pagal Airijos teisę, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Airija, bendrovės Nr. 249885; |
| --- | --- |

44.

„Ryanair Holdings plc“ – įregistruota pagal Airijos teisę, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Airija, bendrovės Nr. 249885;

| 45. | „Saab AB“ – pagal Švedijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 556036–0793), kurios registruotos buveinės adresas yra 581 88 Linköping, Švedija; |
| --- | --- |

45.

„Saab AB“ – pagal Švedijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 556036–0793), kurios registruotos buveinės adresas yra 581 88 Linköping, Švedija;

| 46. | SAFRAN – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 562 082 909, R.C.S., Paryžius), kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje; |
| --- | --- |

46.

SAFRAN – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 562 082 909, R.C.S., Paryžius), kurios registruota buveinė yra Paryžiuje, Prancūzijoje;

| 47. | SINTEF AS – pagal Norvegijos teisę įregistruota mokslinių tyrimų ir technologijų srityje veikianti ne pelno organizacija (registracijos numeris: 919 303 808), kurios registruotos buveinės adresas yra Strindvegen 4, 7034 TRONDHEIM, Norvegija; |
| --- | --- |

47.

SINTEF AS – pagal Norvegijos teisę įregistruota mokslinių tyrimų ir technologijų srityje veikianti ne pelno organizacija (registracijos numeris: 919 303 808), kurios registruotos buveinės adresas yra Strindvegen 4, 7034 TRONDHEIM, Norvegija;

| 48. | SCHIPHOL NEDERLAND BV – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (prekybos rūmų registro numeris: 34166584), kurios registruotos buveinės adresas yra SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nyderlandai; |
| --- | --- |

48.

SCHIPHOL NEDERLAND BV – pagal Nyderlandų teisę įregistruota bendrovė (prekybos rūmų registro numeris: 34166584), kurios registruotos buveinės adresas yra SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nyderlandai;

| 49. | „Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali“ (S.E.A) – oficialus registracijos Nr. 00826040156, registruotos buveinės adresas: Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italija, PVM mokėtojo kodas: 00826040156; |
| --- | --- |

49.

„Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali“ (S.E.A) – oficialus registracijos Nr. 00826040156, registruotos buveinės adresas: Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italija, PVM mokėtojo kodas: 00826040156;

| 50. | SWEDAVIA AB – pagal 2009 m. gruodžio 14 d. Švedijos įstatymą įregistruota akcinė bendrovė, oficialus registracijos numeris: 556797–0818, registruotos buveinės adresas: Sigtuna, 190 45 Stockholm-Arlanda; |
| --- | --- |

50.

SWEDAVIA AB – pagal 2009 m. gruodžio 14 d. Švedijos įstatymą įregistruota akcinė bendrovė, oficialus registracijos numeris: 556797–0818, registruotos buveinės adresas: Sigtuna, 190 45 Stockholm-Arlanda;

| 51. | THALES AVS SAS FRANCE (Société simplifiée par actions) – pagal Prancūzijos teisę pavadinimu THALES AVS įregistruota bendrovė (registracijos numeris: RCS Bordeaux 612 039 495), kurios registruotos buveinės adresas yra 73–75 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Prancūzija; |
| --- | --- |

51.

THALES AVS SAS FRANCE (Société simplifiée par actions) – pagal Prancūzijos teisę pavadinimu THALES AVS įregistruota bendrovė (registracijos numeris: RCS Bordeaux 612 039 495), kurios registruotos buveinės adresas yra 73–75 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Prancūzija;

| 52. | THALES LAS FRANCE SAS – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 319 159 877), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Prancūzija; |
| --- | --- |

52.

THALES LAS FRANCE SAS – pagal Prancūzijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 319 159 877), kurios registruotos buveinės adresas yra 2 Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Prancūzija;

| 53. | „United Technologies Research Centre Ireland Limited“ – pagal Airijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: 472601), kurios registruotos buveinės adresas yra Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Airija; |
| --- | --- |

53.

„United Technologies Research Centre Ireland Limited“ – pagal Airijos teisę įregistruota organizacija (registracijos numeris: 472601), kurios registruotos buveinės adresas yra Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Airija;

| 54. | „Volocopter GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 702987), kurios registruotos buveinės adresas yra Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Vokietija; |
| --- | --- |

54.

„Volocopter GmbH“ – pagal Vokietijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: HRB 702987), kurios registruotos buveinės adresas yra Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Vokietija;

| 55. | „VTT Technical Research Centre of Finland Ltd“ – pagal Suomijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 2647375–4), kurios registruota buveinė yra Espe, Suomijoje, o registruotos buveinės adresas: P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Suomija. |
| --- | --- |

55.

„VTT Technical Research Centre of Finland Ltd“ – pagal Suomijos teisę įregistruota bendrovė (registracijos numeris: 2647375–4), kurios registruota buveinė yra Espe, Suomijoje, o registruotos buveinės adresas: P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Suomija.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/120

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/2086

2021 m. liepos 5 d.

kuriuo, siekiant nusodintas fosfato druskas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II ir IV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (1), ypač į jo 42 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų;

| (2) | Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų struvitą ir įtrauktų jį į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų struvitą ir įtrauktų jį į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (3) | struvitas gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikomas atliekomis, jei jo yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal to reglamento 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija struvitą į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiaga būtų naudojama konkretiems tikslams, kad būtų tokios medžiagos rinka arba paklausa ir kad ją naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(3)

struvitas gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikomas atliekomis, jei jo yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal to reglamento 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija struvitą į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiaga būtų naudojama konkretiems tikslams, kad būtų tokios medžiagos rinka arba paklausa ir kad ją naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (4) | atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo struvito vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų nusodintų fosfato druskų spektrą ir jų darinius; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo struvito vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų nusodintų fosfato druskų spektrą ir jų darinius;

| (5) | JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai, pagaminti laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(5)

JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai, pagaminti laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (6) | be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja nusodintų fosfato druskų ir jų darinių paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant nusodintas fosfato druskas ir darinius, gautus laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(6)

be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja nusodintų fosfato druskų ir jų darinių paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant nusodintas fosfato druskas ir darinius, gautus laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (7) | JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad į tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ir jų darinių, taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema; |
| --- | --- |

(7)

JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad į tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ir jų darinių, taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema;

| (8) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai, pagaminti laikantis JRC vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jie atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių; |
| --- | --- |

(8)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai, pagaminti laikantis JRC vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jie atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių;

| (9) | visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas nusodintų fosfato druskų ir jų darinių žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ar jų darinių, gamybos proceso pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas nusodintų fosfato druskų ir jų darinių žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ar jų darinių, gamybos proceso pabaigos;

| (10) | be to, atsižvelgiant į tai, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai gali būti laikomi panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą; |
| --- | --- |

(10)

be to, atsižvelgiant į tai, kad nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai gali būti laikomi panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą;

| (11) | svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ir jų darinių, būtų taikoma tinkama atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 IV priedą, kad būtų nustatytas tinkamas tokių tręšiamųjų produktų atitikties vertinimas; |
| --- | --- |

(11)

svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų ir jų darinių, būtų taikoma tinkama atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 IV priedą, kad būtų nustatytas tinkamas tokių tręšiamųjų produktų atitikties vertinimas;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II priede nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II priede nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2019/1009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

1)

II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 2) | IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą. |
| --- | --- |

2)

IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 170, 2019 6 25, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

2

(3)  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (ES) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (ES) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

4

---

I PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I dalis papildoma šiuo punktu:

  „SMK 12. Nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai“; |
| --- | --- |

1)

I dalis papildoma šiuo punktu:

„SMK 12. Nusodintos fosfato druskos ir jų dariniai“;

| 2) | II dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | SMK 1 kategorijos 1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  i) | g papunktyje išbraukiamas žodis „arba“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II dalis iš dalies keičiama taip:

a)

SMK 1 kategorijos 1 punktas iš dalies keičiamas taip:

i)

g papunktyje išbraukiamas žodis „arba“;

| ii) | h papunktyje „.“ pakeičiamas žodžiu „arba“; |
| --- | --- |

ii)

h papunktyje „.“ pakeičiamas žodžiu „arba“;

| iii) | pridedamas šis i papunktis:






  „i) | nusodintas fosfato druskas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

pridedamas šis i papunktis:

„i)

nusodintas fosfato druskas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“;

| b) | SMK 11 kategorijos 1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  i) | c papunktyje išbraukiamas žodis „arba“; |
| --- | --- | --- |

b)

SMK 11 kategorijos 1 punktas iš dalies keičiamas taip:

i)

c papunktyje išbraukiamas žodis „arba“;

| ii) | d papunktyje „.“ pakeičiamas žodžiu „arba“; |
| --- | --- |

ii)

d papunktyje „.“ pakeičiamas žodžiu „arba“;

| iii) | pridedamas šis e papunktis:






  „e) | nusodintas fosfato druskas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

pridedamas šis e papunktis:

„e)

nusodintas fosfato druskas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“;

| c) | įterpiama SMK 12 kategorija:

  „SMK 12. NUSODINTOS FOSFATO DRUSKOS IR JŲ DARINIAI








  1. | ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti nusodintų fosfato druskų, gaunamų nusodinimo būdu tik iš vienos ar kelių toliau išvardytų žaliavų:






  a) | nuotekų ir nuotekų dumblo iš komunalinių nuotekų valymo įrenginių, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

įterpiama SMK 12 kategorija:

„SMK 12. NUSODINTOS FOSFATO DRUSKOS IR JŲ DARINIAI

1.

a)

nuotekų ir nuotekų dumblo iš komunalinių nuotekų valymo įrenginių, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| b) | maisto, gėrimų, gyvūnų augintinių ėdalo, gyvūnų pašarų ar pieno gaminių perdirbimo nuotekų ir dumblo, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, nebent perdirbimo etapuose būta sąlyčio su biocidiniais produktais, apibrėžtais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3 straipsnio 1 dalies a punkte, išskyrus tuos, kurie to reglamento V priede apibrėžti kaip 1 pagrindinės grupės 4-o produktų tipo produktai; |
| --- | --- |

b)

maisto, gėrimų, gyvūnų augintinių ėdalo, gyvūnų pašarų ar pieno gaminių perdirbimo nuotekų ir dumblo, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, nebent perdirbimo etapuose būta sąlyčio su biocidiniais produktais, apibrėžtais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3 straipsnio 1 dalies a punkte, išskyrus tuos, kurie to reglamento V priede apibrėžti kaip 1 pagrindinės grupės 4-o produktų tipo produktai;

| c) | biologinių atliekų, apibrėžtų Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautų iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

c)

biologinių atliekų, apibrėžtų Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautų iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| d) | perdirbimo liekanų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (*2) 2 straipsnio t punkte, susidarančių gaminant bioetanolį ir biodyzeliną iš šio punkto b, c ir e papunkčiuose nurodytų medžiagų; |
| --- | --- |

d)

perdirbimo liekanų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (*2) 2 straipsnio t punkte, susidarančių gaminant bioetanolį ir biodyzeliną iš šio punkto b, c ir e papunkčiuose nurodytų medžiagų;

| e) | gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*3):






  — | iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas, |
| --- | --- | --- |

e)

gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*3):

—

iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas,

| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą, |
| --- | --- |

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą,

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| f) | cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (*3):






  — | a–e papunkčiuose nurodytas medžiagas, |
| --- | --- | --- |

f)

cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (*3):

—

a–e papunkčiuose nurodytas medžiagas,

| — | atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte, |
| --- | --- |

—

atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte,

| — | chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę,

| — | chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų, |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų,

| — | biologiškai neskaidžius polimerus, |
| --- | --- |

—

biologiškai neskaidžius polimerus,

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009.

Be to, nusodintos fosfato druskos nusodinimo būdu gaunamos iš bet kurios a–f papunkčiuose nurodytos žaliavos arba jų derinio, apdorotų rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, kietosios ir skystosios frakcijų atskyrimo būdu naudojant biologiškai skaidžius polimerus, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, atliekant terminę hidrolizę, anaerobiškai skaidant arba kompostuojant. Tokių procesų metu temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 275 °C.

| 2. | Nusodinimo procesas vyksta reaktoriuje kontroliuojamomis sąlygomis. Be to, galima naudoti tik tas žaliavas, kurios nėra užterštos kitais medžiagų srautais, arba žaliavas (išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009), kurios netyčia buvo užterštos kitais medžiagų srautais per vienkartinį incidentą, dėl kurio jose atsirado tik egzogeninių junginių pėdsakų.
  Gamykloje, kurioje atliekamas nusodinimas, po nusodinimo proceso, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio. |
| --- | --- |

2.

Gamykloje, kurioje atliekamas nusodinimas, po nusodinimo proceso, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio.

| 3. | Nusodintų fosfato druskų sudėtis yra tokia:






  a) | fosforo pentoksidas (P2O5) turi sudaryti ne mažiau kaip 16 % sausosios medžiagos kiekio; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

fosforo pentoksidas (P2O5) turi sudaryti ne mažiau kaip 16 % sausosios medžiagos kiekio;

| b) | organinė anglis (Corg) turi sudaryti ne daugiau kaip 3 % sausosios medžiagos kiekio; |
| --- | --- |

b)

organinė anglis (Corg) turi sudaryti ne daugiau kaip 3 % sausosios medžiagos kiekio;

| c) | didesnės nei 2 mm makroskopinės priemaišos, t. y. organinės medžiagos, stiklas, akmenys, metalas arba plastikas, turi sudaryti ne daugiau kaip 3 g/kg sausosios medžiagos kiekio, ir |
| --- | --- |

c)

didesnės nei 2 mm makroskopinės priemaišos, t. y. organinės medžiagos, stiklas, akmenys, metalas arba plastikas, turi sudaryti ne daugiau kaip 3 g/kg sausosios medžiagos kiekio, ir

| d) | c papunktyje nurodytų makroskopinių priemaišų bendras kiekis turi sudaryti ne daugiau kaip 5 g/kg sausosios medžiagos kiekio. |
| --- | --- |

d)

c papunktyje nurodytų makroskopinių priemaišų bendras kiekis turi sudaryti ne daugiau kaip 5 g/kg sausosios medžiagos kiekio.

| 4. | ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti nusodintų fosfato druskų darinių, pagamintų taikant vieną ar kelis cheminės gamybos etapus, kuriuose nusodintos fosfato druskos reaguoja su 1 punkto f papunktyje nurodytomis medžiagomis, kurios yra sunaudojamos arba panaudojamos cheminio apdorojimo metu.
  Darinių gamybos procesas vykdomas tikslingai siekiant pakeisti nusodintų fosfato druskų cheminę sudėtį. |
| --- | --- |

4.

Darinių gamybos procesas vykdomas tikslingai siekiant pakeisti nusodintų fosfato druskų cheminę sudėtį.

| 5. | Dariniams gaminti naudojamos nusodintos fosfato druskos turi atitikti 1, 2 ir 3 punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepaisant 1 punkto, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 32 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir to reglamento 32 straipsnio 3 dalyje nurodytose priemonėse nustatytų sąlygų, ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti grynų arba su 1 punkte nurodytomis žaliavomis sumaišytų nusodintų fosfato druskų, nusodinimo būdu neriboto deguonies sąlygomis gautų iš 2 ar 3 kategorijos medžiagų arba jų šalutinių produktų, jei tenkinamos abi šios sąlygos:






  a) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas;

| b) | tenkinamos 2 ir 3 punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

tenkinamos 2 ir 3 punktuose nustatytos sąlygos.

ES tręšiamojo produkto sudėtyje taip pat gali būti tokių nusodintų fosfato druskų darinių, gautų laikantis 4 punkte nustatytų sąlygų.

| 7. | Gamykloje, kurioje atliekamas nusodinimas, 1, 4 ir 6 punktuose nurodytoms žaliavoms, kurias leidžiama naudoti nusodintų fosfato druskų ir jų darinių gamybai, apdoroti skirtos gamybos linijos yra aiškiai atskirtos nuo kitoms žaliavoms apdoroti skirtų gamybos linijų. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kai produktų funkcinei kategorijai (PFK), kuriai priklauso ES tręšiamasis produktas, kurio sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų, jų darinių ar abiejų šių medžiagų arba kuris iš jų sudarytas, I priede nenustatyta reikalavimų dėl Salmonella spp., Escherichia coli arba Enterococcaceae, šių patogenų kiekis neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nustatytų ribinių verčių:









  Tirtini mikroorganizmai | Ėminių ėmimo planai | Ribinė vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonelės (Salmonella spp.) | 5 | 0 | 0 | 25 g arba 25 ml: nėra |
| Escherichia coli

  arba

  Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 g arba 1 ml: 1 000 |

8.

Tirtini mikroorganizmai

Ėminių ėmimo planai

Ribinė vertė

n

c

m

M

Salmonelės (Salmonella spp.)

5

0

0

25 g arba 25 ml: nėra

Escherichia coli

arba

Enterococcaceae

5

5

0

1 g arba 1 ml: 1 000

čia:

| n | = | tirtinų ėminių skaičius; |
| --- | --- | --- |
| c | = | ėminių, kuriuose KSV išreikštas bakterijų skaičius yra nuo m iki M, skaičius; |
| m | = | KSV išreikšto bakterijų skaičiaus, kuris laikomas patenkinamu, ribinė vertė; |
| M | = | didžiausia KSV išreikšto bakterijų skaičiaus vertė. |

n

=

tirtinų ėminių skaičius;

c

=

ėminių, kuriuose KSV išreikštas bakterijų skaičius yra nuo m iki M, skaičius;

m

=

KSV išreikšto bakterijų skaičiaus, kuris laikomas patenkinamu, ribinė vertė;

M

=

didžiausia KSV išreikšto bakterijų skaičiaus vertė.

| 9. | Patogenų kiekis ES tręšiamajame produkte, kurio sudėtyje yra nusodintų fosfato druskų, gautų iš 1 punkto a papunktyje nurodytų medžiagų, tokių nusodintų fosfato druskų darinių ar abiejų šių medžiagų arba kuris iš jų sudarytas, neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nustatytų ribinių verčių:









  Tirtini mikroorganizmai | Ėminių ėmimo planai | Ribinė vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Clostridium perfringens | 5 | 5 | 0 | 1 g arba 1 ml: 100 KSV |
| Askaridžių (Ascaris sp.) gyvybingi kiaušinėliai | 5 | 0 | 0 | 25 g arba 25 ml: nėra |

9.

Tirtini mikroorganizmai

Ėminių ėmimo planai

Ribinė vertė

n

c

m

M

Clostridium perfringens

5

5

0

1 g arba 1 ml: 100 KSV

Askaridžių (Ascaris sp.) gyvybingi kiaušinėliai

5

0

0

25 g arba 25 ml: nėra

čia:

| n | = | tirtinų ėminių skaičius; |
| --- | --- | --- |
| c | = | ėminių, kuriuose KSV išreikštas bakterijų skaičius yra nuo m iki M, skaičius; |
| m | = | KSV išreikšto bakterijų skaičiaus, kuris laikomas patenkinamu, ribinė vertė; |
| M | = | didžiausia KSV išreikšto bakterijų skaičiaus vertė. |

n

=

tirtinų ėminių skaičius;

c

=

ėminių, kuriuose KSV išreikštas bakterijų skaičius yra nuo m iki M, skaičius;

m

=

KSV išreikšto bakterijų skaičiaus, kuris laikomas patenkinamu, ribinė vertė;

M

=

didžiausia KSV išreikšto bakterijų skaičiaus vertė.

| 10. | 8 ir 9 punktuose nustatyti reikalavimai, taip pat reikalavimai dėl Salmonella spp., Escherichia coli arba Enterococcaceae, nustatyti atitinkamoje ES tręšiamojo produkto, kurį sudaro tik nusodintos fosfato druskos ar jų dariniai arba abi šios medžiagos, PFK, netaikomi, jei toms nusodintoms fosfato druskoms arba visoms nusodinimo procese naudojamoms biogeninėms žaliavoms taikomas vienas iš šių procesų:






  a) | sterilizacija slėgiu kaitinant iki aukštesnės kaip 133 °C vidaus temperatūros bent 20 minučių esant ne mažesniam kaip 3 barų absoliučiam slėgiui, kai slėgis turi būti sudaromas pašalinant visą orą iš sterilizacijos kameros ir pakeičiant orą garais (sotieji garai); |
| --- | --- | --- |

10.

a)

sterilizacija slėgiu kaitinant iki aukštesnės kaip 133 °C vidaus temperatūros bent 20 minučių esant ne mažesniam kaip 3 barų absoliučiam slėgiui, kai slėgis turi būti sudaromas pašalinant visą orą iš sterilizacijos kameros ir pakeičiant orą garais (sotieji garai);

| b) | apdorojimas pasterizatoriuje arba higienizatoriuje, kai bent valandai pasiekiama 70 °C temperatūra. |
| --- | --- |

b)

apdorojimas pasterizatoriuje arba higienizatoriuje, kai bent valandai pasiekiama 70 °C temperatūra.

| 11. | Nusodintose fosfato druskose, gautose iš 1 punkto a papunktyje nurodytų medžiagų, ir dariniuose, gautuose iš tokių nusodintų fosfato druskų, turi būti ne daugiau kaip 6 mg/kg PAH16
   (*4) sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Aliuminio (Al) ir geležies (Fe) suminis kiekis nusodintose fosfato druskose arba jų dariniuose turi sudaryti ne daugiau kaip 10 % nusodintų fosfato druskų arba jų darinių sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nusodintos fosfato druskos arba jų dariniai turi būti įregistruoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:






  a) | informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir |
| --- | --- | --- |

13.

a)

informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

| b) | cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą, išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV priede arba to reglamento V priedo 6, 7, 8 arba 9 punktuose. |
| --- | --- |

b)

cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą, išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV priede arba to reglamento V priedo 6, 7, 8 arba 9 punktuose.

| 14. | Taikant 3, 11 ir 12 punktus, nusodintų fosfato druskų ir jų darinių sausoji medžiaga matuojama džiovinant vakuume 40 °C temperatūroje iki pastoviosios masės, kad nebūtų prarastas kristalizacinis vanduo. |
| --- | --- |

14.

(*1)  
  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1)."

(*2)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16)."

(*3)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*3)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*4)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.“
  "

---

(*1)  
  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

(*2)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

(*3)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui.

(*4)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.“
  “

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 IV priedo II dalyje D1 modulis (Gamybos proceso kokybės užtikrinimas) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2.2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:






  „d) | brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, ir 12 kategorijoms priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“; |
| --- | --- | --- |

1)

2.2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:

„d)

brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, ir 12 kategorijoms priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“;

| 2) | 5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.1.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“; |
| --- | --- | --- |

2)

5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.1.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“;

| 3) | 5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:






  „5.1.2.1. | Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atitiktų tame priede nurodytus reikalavimus.“; |
| --- | --- | --- |

3)

5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:

„5.1.2.1.

Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atitiktų tame priede nurodytus reikalavimus.“;

| 4) | 5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.3.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.3.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“;

| b) | b ir c papunkčiai pakeičiami taip:






  „b) | kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms prie SMK 3, 5 ir 12 kategorijų, nustatytas specifikacijas; |
| --- | --- | --- |

b)

b ir c papunkčiai pakeičiami taip:

„b)

kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms prie SMK 3, 5 ir 12 kategorijų, nustatytas specifikacijas;

| c) | gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:






  — | siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų, |
| --- | --- | --- |

c)

gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:

—

siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų,

| — | siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5 ir 12 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“; |
| --- | --- |

—

siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5 ir 12 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“;

| c) | e papunktis pakeičiamas taip:






  „e) | imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms prie SMK 3, 5 ir 12 kategorijų, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“; |
| --- | --- | --- |

c)

e papunktis pakeičiamas taip:

„e)

imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms prie SMK 3, 5 ir 12 kategorijų, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“;

| d) | f punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „f) | medžiagų, priskiriamų SMK 3 ir 5 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami reguliariai, ne rečiau kaip tokiu dažnumu:“; |
| --- | --- | --- |

d)

f punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„f)

medžiagų, priskiriamų SMK 3 ir 5 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami reguliariai, ne rečiau kaip tokiu dažnumu:“;

| e) | įterpiami šie punktai:






  „fa) | medžiagų, priskiriamų SMK 12 kategorijai, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei to reikia dėl reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:







  Metinis pagaminamų medžiagų kiekis (tonomis) | Ėminių skaičius per metus |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 3 000 | 4 |
| 3 001 –10 000 | 8 |
| 10 001 –20 000 | 12 |
| 20 001 –40 000 | 16 |
| 40 001 –60 000 | 20 |
| 60 001 –80 000 | 24 |
| 80 001 –100 000 | 28 |
| 100 001 –120 000 | 32 |
| 120 001 –140 000 | 36 |
| 140 001 –160 000 | 40 |
| 160 001 –180 000 | 44 |
| > 180 000 | 48 |

e)

įterpiami šie punktai:

„fa)

medžiagų, priskiriamų SMK 12 kategorijai, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei to reikia dėl reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:

Metinis pagaminamų medžiagų kiekis (tonomis)

Ėminių skaičius per metus

≤ 3 000

4

3 001 –10 000

8

10 001 –20 000

12

20 001 –40 000

16

40 001 –60 000

20

60 001 –80 000

24

80 001 –100 000

28

100 001 –120 000

32

120 001 –140 000

36

140 001 –160 000

40

160 001 –180 000

44

> 180 000

48

Gamintojai gali sumažinti pirmiau nurodytą numatytąjį tyrimų teršalams aptikti dažnumą, atsižvelgdami į ankstesnių ėminių pasiskirstymą. Praėjus bent vienų metų stebėsenos laikotarpiui ir nustačius, kad ne mažiau kaip 10 ištirtų ėminių atitinka I ir II priedų reikalavimus, gamintojas gali dvigubai sumažinti numatytąjį ėminių ėmimo pagal tą parametrą dažnumą, jei didžiausias teršalų kiekis, užregistruotas ištyrus paskutinius 10 mėginių, yra mažesnis už pusę I ir II prieduose tam parametrui nustatytos ribinės vertės;

fb) medžiagų, priskiriamų SMK 12 kategorijai, atveju kokybės valdymo tikslais kiekvienai gamybos partijai ar daliai priskiriamas unikalus identifikacinis kodas. Bent vienas 3 000 tonų šių medžiagų tenkantis ėminys arba vienas ėminys per du mėnesius (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus) laikomas geros būklės bent dvejus metus;“;

| f) | g papunkčio iii įtraukoje taškas „.“ pakeičiamas kabliataškiu „;“ ir pridedama ši iv įtrauka:






  „iv) | medžiagų, priskiriamų SMK 12 kategorijai, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“; |
| --- | --- | --- |

f)

g papunkčio iii įtraukoje taškas „.“ pakeičiamas kabliataškiu „;“ ir pridedama ši iv įtrauka:

„iv)

medžiagų, priskiriamų SMK 12 kategorijai, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“;

| 5) | 5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.4.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“; |
| --- | --- | --- |

5)

5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.4.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“;

| 6) | 5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.5.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“; |
| --- | --- | --- |

6)

5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.5.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“;

| 7) | 6.3.2 punktas pakeičiamas taip:






  „6.3.2. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:






  a) | pirmais metais, kuriais notifikuotoji įstaiga vykdo susijusios gamyklos priežiūrą: tuo pačiu dažnumu kaip 5.1.3.1 punkto f papunkčio ir atitinkamai 5.1.3.1 punkto fa papunkčio lentelėse nurodytas ėminių ėmimo dažnumas ir |
| --- | --- | --- | --- |

7)

6.3.2 punktas pakeičiamas taip:

„6.3.2.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5 ir 12 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:

a)

pirmais metais, kuriais notifikuotoji įstaiga vykdo susijusios gamyklos priežiūrą: tuo pačiu dažnumu kaip 5.1.3.1 punkto f papunkčio ir atitinkamai 5.1.3.1 punkto fa papunkčio lentelėse nurodytas ėminių ėmimo dažnumas ir

| b) | tolesniais priežiūros metais: dvigubai rečiau nei 5.1.3.1 punkto f papunkčio ir atitinkamai 5.1.3.1 punkto fa papunkčio lentelėse nurodytas ėminių ėmimo dažnumas.“ |
| --- | --- |

b)

tolesniais priežiūros metais: dvigubai rečiau nei 5.1.3.1 punkto f papunkčio ir atitinkamai 5.1.3.1 punkto fa papunkčio lentelėse nurodytas ėminių ėmimo dažnumas.“

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/130

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/2087

2021 m. liepos 6 d.

kuriuo, siekiant terminės oksidacijos medžiagas ir jų darinius įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (1), ypač į jo 42 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų;

| (2) | Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų pelenų produktus ir įtrauktų juos į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų pelenų produktus ir įtrauktų juos į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (3) | pelenų produktai gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikomos atliekomis, jei jų yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija pelenų produktus į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiagos būtų naudojamos konkretiems tikslams, kad būtų tokių medžiagų rinka arba paklausa ir kad jas naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(3)

pelenų produktai gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikomos atliekomis, jei jų yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija pelenų produktus į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiagos būtų naudojamos konkretiems tikslams, kad būtų tokių medžiagų rinka arba paklausa ir kad jas naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (4) | atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo pelenų produktų vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų terminės oksidacijos medžiagų spektrą ir jų darinius; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo pelenų produktų vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų terminės oksidacijos medžiagų spektrą ir jų darinius;

| (5) | JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai, pagaminti laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(5)

JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai, pagaminti laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (6) | be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant terminės oksidacijos medžiagas ir darinius, gautus laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(6)

be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant terminės oksidacijos medžiagas ir darinius, gautus laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (7) | JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, turėtų būti taikomos specialios ženklinimo taisyklės ir kad į tokiems produktams taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema; |
| --- | --- |

(7)

JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, turėtų būti taikomos specialios ženklinimo taisyklės ir kad į tokiems produktams taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema;

| (8) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai, pagaminti laikantis JRC vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jie atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių; |
| --- | --- |

(8)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai, pagaminti laikantis JRC vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jie atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių;

| (9) | visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ar jų darinių, gamybos proceso pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ar jų darinių, gamybos proceso pabaigos;

| (10) | be to, atsižvelgiant į tai, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai gali būti laikomi panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą; |
| --- | --- |

(10)

be to, atsižvelgiant į tai, kad terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai gali būti laikomi panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą;

| (11) | svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, būtų taikomos papildomos ženklinimo taisyklės ir atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 III ir IV priedus, kad būtų nustatyti tinkami tokių tręšiamųjų produktų ženklinimo reikalavimai ir atitikties vertinimas; |
| --- | --- |

(11)

svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, būtų taikomos papildomos ženklinimo taisyklės ir atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 III ir IV priedus, kad būtų nustatyti tinkami tokių tręšiamųjų produktų ženklinimo reikalavimai ir atitikties vertinimas;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II ir III prieduose nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II ir III prieduose nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2019/1009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

1)

II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 2) | III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą; |
| --- | --- |

2)

III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą;

| 3) | IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą. |
| --- | --- |

3)

IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 170, 2019 6 25, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

2

(3)  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (ES) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (ES) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

4

---

I PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I dalis papildoma šiuo punktu:

  „SMK 13. Terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai“; |
| --- | --- |

1)

I dalis papildoma šiuo punktu:

„SMK 13. Terminės oksidacijos medžiagos ir jų dariniai“;

| 2) | II dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | SMK 1 kategorijos 1 punktas papildomas j papunkčiu:






  „j) | terminės oksidacijos medžiagas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB, arba“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II dalis iš dalies keičiama taip:

a)

SMK 1 kategorijos 1 punktas papildomas j papunkčiu:

„j)

terminės oksidacijos medžiagas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB, arba“;

| b) | SMK 11 kategorijos 1 punktas papildomas f papunkčiu:






  „f) | terminės oksidacijos medžiagas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB, arba“; |
| --- | --- | --- |

b)

SMK 11 kategorijos 1 punktas papildomas f papunkčiu:

„f)

terminės oksidacijos medžiagas arba jų darinius, kurie panaudojami iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB, arba“;

| c) | įterpiama SMK 13 kategorija:

  „
  SMK 13. TERMINĖS OKSIDACIJOS MEDŽIAGOS ARBA JŲ DARINIAI









  1. | ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti terminės oksidacijos medžiagų, termocheminės konversijos būdu neribotos deguonies sąlygomis gaunamų tik iš vienos ar kelių toliau išvardytų žaliavų:






  a) | gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*1):






  — | iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

įterpiama SMK 13 kategorija:

„
  SMK 13. TERMINĖS OKSIDACIJOS MEDŽIAGOS ARBA JŲ DARINIAI

1.

a)

gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*1):

—

iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas,

| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir |
| --- | --- |

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| b) | maisto perdirbimo pramonės augalinių atliekų ir pluoštinių augalinių atliekų, gaunamų gaminant pirminę popieriaus masę ir popierių iš popieriaus masės, jei jos chemiškai nemodifikuotos; |
| --- | --- |

b)

maisto perdirbimo pramonės augalinių atliekų ir pluoštinių augalinių atliekų, gaunamų gaminant pirminę popieriaus masę ir popierių iš popieriaus masės, jei jos chemiškai nemodifikuotos;

| c) | biologinių atliekų frakcijos, kuri susidaro vykdant vėlesnes perdirbti atskirai surinktų atliekų apdorojimo operacijas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB, ir kurią deginant gaunamas geriausias aplinkosaugos požiūriu bendras rezultatas pagal tos direktyvos 4 straipsnį, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

c)

biologinių atliekų frakcijos, kuri susidaro vykdant vėlesnes perdirbti atskirai surinktų atliekų apdorojimo operacijas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB, ir kurią deginant gaunamas geriausias aplinkosaugos požiūriu bendras rezultatas pagal tos direktyvos 4 straipsnį, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| d) | medžiagų, gaunamų taikant kontroliuojamą mikrobinės ar termocheminės konversijos procesą, per kurį naudojamos tik a, b ir c papunkčiuose nurodytos žaliavos; |
| --- | --- |

d)

medžiagų, gaunamų taikant kontroliuojamą mikrobinės ar termocheminės konversijos procesą, per kurį naudojamos tik a, b ir c papunkčiuose nurodytos žaliavos;

| e) | nuotekų dumblo iš komunalinių nuotekų valymo įrenginių, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

e)

nuotekų dumblo iš komunalinių nuotekų valymo įrenginių, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| f) | medžiagų, gaunamų nepriklausomai vykdant maisto perdirbimo, gyvūnų augintinių ėdalo, pašarų, pieno ir gėrimų gamybos pramonės nuotekų, kurioms netaikoma Tarybos direktyva 91/271/EEB (*2), valymą, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

f)

medžiagų, gaunamų nepriklausomai vykdant maisto perdirbimo, gyvūnų augintinių ėdalo, pašarų, pieno ir gėrimų gamybos pramonės nuotekų, kurioms netaikoma Tarybos direktyva 91/271/EEB (*2), valymą, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| g) | atliekų, apibrėžtų Direktyvoje 2008/98/EB, išskyrus (*1);






  — | a–f papunkčiuose nurodytas žaliavas, |
| --- | --- | --- |

g)

atliekų, apibrėžtų Direktyvoje 2008/98/EB, išskyrus (*1);

—

a–f papunkčiuose nurodytas žaliavas,

| — | pavojingas atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 2 punkte, |
| --- | --- |

—

pavojingas atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 2 punkte,

| — | iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas, |
| --- | --- |

—

iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas,

| — | biologines atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautas iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, ir |
| --- | --- |

—

biologines atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautas iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, ir

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| h) | pagalbinio kuro (gamtinių dujų, suskystintų dujų, gamtinių dujų kondensato, technologinių dujų ir jų komponentų, žalios naftos, anglies, kokso ir iš jų gautų medžiagų), kai jis naudojamas a–g papunkčiuose nurodytoms žaliavoms apdoroti; |
| --- | --- |

h)

pagalbinio kuro (gamtinių dujų, suskystintų dujų, gamtinių dujų kondensato, technologinių dujų ir jų komponentų, žalios naftos, anglies, kokso ir iš jų gautų medžiagų), kai jis naudojamas a–g papunkčiuose nurodytoms žaliavoms apdoroti;

| i) | cheminių medžiagų, naudojamų geležies ir plieno pramonės gamybos procesuose, arba |
| --- | --- |

i)

cheminių medžiagų, naudojamų geležies ir plieno pramonės gamybos procesuose, arba

| j) | cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (*1):






  — | a–i papunkčiuose nurodytas žaliavas, |
| --- | --- | --- |

j)

cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (*1):

—

a–i papunkčiuose nurodytas žaliavas,

| — | atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte, |
| --- | --- |

—

atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte,

| — | chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę,

| — | chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų, ir |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų, ir

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009.

| 2. | Nepaisant 1 punkto, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 32 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir to reglamento 32 straipsnio 3 dalyje nurodytose priemonėse nustatytų sąlygų, ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti grynų arba su 1 punkte nurodytomis žaliavomis sumaišytų terminės oksidacijos medžiagų, termocheminės konversijos būdu neriboto deguonies sąlygomis gautų iš 2 ar 3 kategorijos medžiagų arba jų šalutinių produktų, jei tenkinamos abi šios sąlygos:






  a) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas;

| b) | tenkinamos 3, 4 ir 5 punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

tenkinamos 3, 4 ir 5 punktuose nustatytos sąlygos.

| 3. | Terminė oksidacija vyksta neriboto deguonies sąlygomis taip, kad termocheminės konversijos proceso metu išsiskyrusių dujų temperatūra po paskutiniojo degimo oro įpurškimo, kontroliuojamai ir tolygiai, netgi pačiomis nepalankiausiomis sąlygomis, bent dvi sekundes būtų padidinta iki ne mažiau kaip 850 °C. Šios sąlygos taikomos visoms žaliavoms, išskyrus:






  a) | žaliavas, nurodytas 1 punkto a, b ir h papunkčiuose arba gaunamas taikant kontroliuojamos mikrobinės ar termocheminės konversijos procesą, per kurį naudojamos tik tos medžiagos, ir |
| --- | --- | --- |

3.

a)

žaliavas, nurodytas 1 punkto a, b ir h papunkčiuose arba gaunamas taikant kontroliuojamos mikrobinės ar termocheminės konversijos procesą, per kurį naudojamos tik tos medžiagos, ir

| b) | 2 punkte nurodytas žaliavas, |
| --- | --- |

b)

2 punkte nurodytas žaliavas,

kurioms bent 0,2 sekundės taikoma ne mažesnė kaip 450 °C temperatūra.

| 4. | Terminė oksidacija vyksta deginimo arba degimo kameroje. Kameroje galima apdoroti tik tas žaliavas, kurios nėra užterštos kitais medžiagų srautais, arba žaliavas (išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009), kurios netyčia buvo užterštos kitais medžiagų srautais per vienkartinį incidentą, dėl kurio jose atsirado tik egzogeninių junginių pėdsakų.
  Gamykloje, kurioje vykdoma terminė oksidacija, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos:






  a) | 1 ir 2 punktuose nurodytoms žaliavoms apdoroti skirtos gamybos linijos yra aiškiai atskirtos nuo kitoms žaliavoms apdoroti skirtų gamybos linijų; |
| --- | --- | --- |

4.

Gamykloje, kurioje vykdoma terminė oksidacija, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos:

a)

1 ir 2 punktuose nurodytoms žaliavoms apdoroti skirtos gamybos linijos yra aiškiai atskirtos nuo kitoms žaliavoms apdoroti skirtų gamybos linijų;

| b) | žaliava oksiduojama taip, kad bendrasis organinės anglies (Corg) kiekis gautame šlake ir nuosėdiniuose pelenuose sudarytų mažiau kaip 3 % sausosios medžiagos; |
| --- | --- |

b)

žaliava oksiduojama taip, kad bendrasis organinės anglies (Corg) kiekis gautame šlake ir nuosėdiniuose pelenuose sudarytų mažiau kaip 3 % sausosios medžiagos;

| c) | po termocheminės konversijos, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio. |
| --- | --- |

c)

po termocheminės konversijos, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio.

| 5. | Terminės oksidacijos medžiagos yra pelenai arba šlakas ir jose turi būti ne daugiau kaip:






  a) | 6 mg PAH16
   (*3)/kg sausosios medžiagos; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

6 mg PAH16
   (*3)/kg sausosios medžiagos;

| b) | 20 ng PCDD/F (*4) PSO toksiškumo ekvivalentų (*5)/kg sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

b)

20 ng PCDD/F (*4) PSO toksiškumo ekvivalentų (*5)/kg sausosios medžiagos.

| 6. | ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti terminės oksidacijos medžiagų, pagal 3 ir 4 punktus termocheminės konversijos būdu pagamintų iš 1 ir 2 punktuose nurodytų žaliavų ir atitinkančių 5 punkto sąlygas, darinių.
  Darinių gamybos procesas vykdomas tikslingai siekiant pakeisti terminės oksidacijos medžiagos cheminę sudėtį.
  Darinių gamybos proceso pobūdis yra toks:






  a) | cheminė gamyba: dariniai gaminami taikant vieną ar kelis cheminės gamybos etapus, kuriuose terminės oksidacijos medžiagos reaguoja su 1 punkto j papunktyje nurodytomis žaliavomis, kurios yra sunaudojamos arba panaudojamos cheminio apdorojimo metu, o biologiškai neskaidūs polimerai nenaudojami; |
| --- | --- | --- |

6.

Darinių gamybos procesas vykdomas tikslingai siekiant pakeisti terminės oksidacijos medžiagos cheminę sudėtį.

Darinių gamybos proceso pobūdis yra toks:

a)

cheminė gamyba: dariniai gaminami taikant vieną ar kelis cheminės gamybos etapus, kuriuose terminės oksidacijos medžiagos reaguoja su 1 punkto j papunktyje nurodytomis žaliavomis, kurios yra sunaudojamos arba panaudojamos cheminio apdorojimo metu, o biologiškai neskaidūs polimerai nenaudojami;

| b) | termocheminė gamyba: dariniai gaminami taikant vieną ar kelis gamybos etapus, kuriuose terminės oksidacijos medžiagos termochemiškai reaguoja su 1 ir 2 punktuose nurodytais reagentais, kurie yra sunaudojami arba panaudojami cheminio apdorojimo metu. |
| --- | --- |

b)

termocheminė gamyba: dariniai gaminami taikant vieną ar kelis gamybos etapus, kuriuose terminės oksidacijos medžiagos termochemiškai reaguoja su 1 ir 2 punktuose nurodytais reagentais, kurie yra sunaudojami arba panaudojami cheminio apdorojimo metu.

Terminės oksidacijos medžiagos, turinčios vieną ar daugiau iš Direktyvos 2008/98/EB III priede nurodytų pavojingų savybių, negali būti maišomos ar reaguoti su atliekomis, cheminėmis ar kitomis medžiagomis siekiant sumažinti pavojingų medžiagų kiekį tiek, kad jis neviršytų tos direktyvos III priede nustatytų pavojingų savybių ribinių verčių. Taikydami masės balanso metodą, gamintojai, naudojantys pavojingų savybių turinčias terminės oksidacijos medžiagas, turi įrodyti, kad teršalai pašalinami arba jų kiekis sumažėja tiek, kad neviršytų Direktyvos 2008/98/EB III priede nustatytų ribinių verčių.

| 7. | Teršalų kiekis ES tręšiamajame produkte, kurio sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ar jų darinių arba kuris iš jų sudarytas, neturi viršyti šių ribinių verčių:






  a) | suminio chromo (Cr): 400 mg/kg sausosios medžiagos, jei terminės oksidacijos medžiagos ar jų dariniai gauti iš 1 punkto e, g arba i papunkčiuose nurodytų žaliavų; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

suminio chromo (Cr): 400 mg/kg sausosios medžiagos, jei terminės oksidacijos medžiagos ar jų dariniai gauti iš 1 punkto e, g arba i papunkčiuose nurodytų žaliavų;

| b) | talio (Tl): 2 mg/kg sausosios medžiagos, jei terminės oksidacijos medžiagos ar jų dariniai gauti iš 1 punkto e, g, h arba i papunkčiuose nurodytų žaliavų. |
| --- | --- |

b)

talio (Tl): 2 mg/kg sausosios medžiagos, jei terminės oksidacijos medžiagos ar jų dariniai gauti iš 1 punkto e, g, h arba i papunkčiuose nurodytų žaliavų.

Chloro (Cl-) kiekis turi būti ne didesnis kaip 30 mg/kg sausosios medžiagos. Tačiau ši ribinė vertė netaikoma ES tręšiamiesiems produktams, pagamintiems taikant gamybos procesą, kurio metu, siekiant pagaminti šarminių metalų druskų arba šarminių žemių metalų druskų, pridedama Cl- turinčio junginio ir jis deklaruojamas pagal III priedą.

Vanadžio (V) kiekis turi neviršyti 600 mg/kg sausosios medžiagos, jei terminės oksidacijos medžiagos ar jų dariniai gauti iš 1 punkto g arba i papunkčiuose nurodytų žaliavų.

| 8. | Terminės oksidacijos medžiagos arba jų dariniai turi būti įregistruoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:






  a) | informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir |
| --- | --- | --- |

8.

a)

informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

| b) | cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą, |
| --- | --- |

b)

cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą,

išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV priede arba to reglamento V priedo 6, 7, 8 arba 9 punktuose.

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*2)  
  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40)."

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*3)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma."

(*4)  Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai.“
  "

(*5)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055."

---

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui.

(*2)  
  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(*3)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

(*4)  Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai.“

(*5)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.“

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 III priedo I dalyje įterpiamas šis punktas:

| „7a. | Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ar jų darinių, nurodytų II priedo II dalies SMK 13 kategorijoje, arba jis yra iš jų sudarytas, o mangano (Mn) kiekis jame viršija 3,5 % masės, mangano kiekis turi būti deklaruojamas.“ |
| --- | --- |

„7a.

Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ar jų darinių, nurodytų II priedo II dalies SMK 13 kategorijoje, arba jis yra iš jų sudarytas, o mangano (Mn) kiekis jame viršija 3,5 % masės, mangano kiekis turi būti deklaruojamas.“

---

III PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 IV priedo II dalyje D1 modulis (Gamybos proceso kokybės užtikrinimas) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2.2 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | d papunktis pakeičiamas taip:






  „d) | brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o SMK 3, 5, 12 ar 13 kategorijoms, apibrėžtoms II priede, priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2.2 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

d papunktis pakeičiamas taip:

„d)

brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o SMK 3, 5, 12 ar 13 kategorijoms, apibrėžtoms II priede, priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“;

| b) | įterpiamas ga papunktis:






  „ga) | ES tręšiamųjų produktų, kurių sudėtyje yra SMK 13 kategorijai priklausančių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, pavojingų atliekų kiekio skaičiavimai; II priedo II dalies SMK 13 kategorijos 6 punkte nurodyti bandymai atliekami bent kartą per metus arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto saugai ar kokybei (pvz., skirtingos sudėties žaliavų partijų apdorojimas, proceso sąlygų keitimas). Gamykloje apdorojant reprezentatyvią žaliavų partiją apskaičiuojama skirtingų žaliavų (1,..., n) ir pagaminamos medžiagos, kuri bus įterpta į ES tręšiamojo produkto sudėtį, nustatytoji (pagal 5.1.3.1 punktą) pavojinga savybė ir bendra masė. Pavojingos savybės įterpimo į pagaminamą medžiagą rodiklis apskaičiuojamas taip:





  čia:







  HPC | = | pavojingos savybės koncentracija (mg/kg), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | = | bendra masė (kg) ir |
| i (1–n) | = | gamybos procese naudotos skirtingos žaliavos. |

b)

įterpiamas ga papunktis:

„ga)

ES tręšiamųjų produktų, kurių sudėtyje yra SMK 13 kategorijai priklausančių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, pavojingų atliekų kiekio skaičiavimai; II priedo II dalies SMK 13 kategorijos 6 punkte nurodyti bandymai atliekami bent kartą per metus arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto saugai ar kokybei (pvz., skirtingos sudėties žaliavų partijų apdorojimas, proceso sąlygų keitimas). Gamykloje apdorojant reprezentatyvią žaliavų partiją apskaičiuojama skirtingų žaliavų (1,..., n) ir pagaminamos medžiagos, kuri bus įterpta į ES tręšiamojo produkto sudėtį, nustatytoji (pagal 5.1.3.1 punktą) pavojinga savybė ir bendra masė. Pavojingos savybės įterpimo į pagaminamą medžiagą rodiklis apskaičiuojamas taip:

Image 1

čia:

HPC

=

pavojingos savybės koncentracija (mg/kg),

M

=

bendra masė (kg) ir

i (1–n)

=

gamybos procese naudotos skirtingos žaliavos.

Gamybos proceso metu pavojinga savybė pašalinama taip, kad jos įterpimo rodiklis, padaugintas iš kiekvienoje atskiroje žaliavoje esančios pavojingos savybės koncentracijos, neviršytų Direktyvos 2008/98/EB III priede tai pavojingai savybei nustatytų ribinių verčių.“;

| 2) | 5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.1.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“; |
| --- | --- | --- |

2)

5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.1.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“;

| 3) | 5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:






  „5.1.2.1. | Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atitiktų tame priede nustatytus reikalavimus.“; |
| --- | --- | --- |

3)

5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:

„5.1.2.1.

Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atitiktų tame priede nustatytus reikalavimus.“;

| 4) | 5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.3.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.3.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“;

| b) | b ir c papunkčiai pakeičiami taip:






  „b) | kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, nustatytas specifikacijas; |
| --- | --- | --- |

b)

b ir c papunkčiai pakeičiami taip:

„b)

kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, nustatytas specifikacijas;

| c) | gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:






  i) | siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų; |
| --- | --- | --- |

c)

gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:

i)

siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų;

| ii) | siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“; |
| --- | --- |

ii)

siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“;

| c) | e papunktis pakeičiamas taip:






  „e) | imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“; |
| --- | --- | --- |

c)

e papunktis pakeičiamas taip:

„e)

imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“;

| d) | fa papunkčio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „fa) | medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:“; |
| --- | --- | --- |

d)

fa papunkčio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„fa)

medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:“;

| e) | fb papunktis pakeičiamas taip:






  „fb) | medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju kokybės valdymo tikslais kiekvienai gamybos partijai ar daliai priskiriamas unikalus identifikacinis kodas; bent vienas 3000 tonų šių medžiagų tenkantis ėminys arba vienas ėminys per du mėnesius (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus) laikomas geros būklės bent dvejus metus;“; |
| --- | --- | --- |

e)

fb papunktis pakeičiamas taip:

„fb)

medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju kokybės valdymo tikslais kiekvienai gamybos partijai ar daliai priskiriamas unikalus identifikacinis kodas; bent vienas 3000 tonų šių medžiagų tenkantis ėminys arba vienas ėminys per du mėnesius (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus) laikomas geros būklės bent dvejus metus;“;

| f) | g papunkčio iv įtrauka pakeičiama taip:






  „iv) | medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“; |
| --- | --- | --- |

f)

g papunkčio iv įtrauka pakeičiama taip:

„iv)

medžiagų, priskiriamų SMK 12 ir 13 kategorijoms, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“;

| 5) | 5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.4.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“; |
| --- | --- | --- |

5)

5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.4.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“;

| 6) | 5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.5.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“; |
| --- | --- | --- |

6)

5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.5.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“;

| 7) | 6.3.2 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „6.3.2. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:“. |
| --- | --- | --- |

7)

6.3.2 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„6.3.2.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12 ir 13 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:“.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/140

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/2088

2021 m. liepos 7 d.

kuriuo, siekiant pirolizės ir dujinimo medžiagas įtraukti kaip ES tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kategoriją, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 II, III ir IV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (1), ypač į jo 42 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų vienai ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų;

| (2) | Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų bioanglį ir įtrauktų ją į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 2 dalyje, skaitomoje kartu su to reglamento 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktu, reikalaujama, kad po 2019 m. liepos 15 d. Komisija nepagrįstai nedelsdama įvertintų bioanglį ir įtrauktų ją į to reglamento II priedą, jei atlikus tą vertinimą padaroma išvada, kad ES tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, ir užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (3) | bioanglis gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikoma atliekomis, jei jos yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija bioanglį į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiaga būtų naudojama konkretiems tikslams, kad būtų tokios medžiagos rinka arba paklausa ir kad ją naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(3)

bioanglis gali būti atliekos, bet pagal Reglamento (ES) 2019/1009 19 straipsnį gali būti nebelaikoma atliekomis, jei jos yra reikalavimus atitinkančio ES tręšiamojo produkto sudėtyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 3 dalį, skaitomą kartu su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 6 straipsniu, Komisija bioanglį į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą gali įtraukti tik tuo atveju, jei tame priede pateiktomis naudojimo taisyklėmis užtikrinama, kad medžiaga būtų naudojama konkretiems tikslams, kad būtų tokios medžiagos rinka arba paklausa ir kad ją naudojant nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (4) | atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo bioanglies vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų pirolizės ir dujinimo medžiagų spektrą; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgdamas į numatomą Reglamento (ES) 2019/1009 priėmimą, Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) pradėjo bioanglies vertinimą ir baigė jį 2019 m. Atliekamo vertinimo apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platų pirolizės ir dujinimo medžiagų spektrą;

| (5) | JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos, pagamintos laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

(5)

JRC vertinimo ataskaitoje (3) daroma išvada, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos, pagamintos laikantis ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, suteikia augalams maisto medžiagų arba gerina jų mitybos efektyvumą ir taip užtikrina agronominį veiksmingumą;

| (6) | be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja pirolizės ir dujinimo medžiagų paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant pirolizės ir dujinimo medžiagas, gautas laikantis vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(6)

be to, JRC vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad rinkoje yra ir didėja pirolizės ir dujinimo medžiagų paklausa ir kad tikėtina, jog šios medžiagos Europos žemės ūkyje bus naudojamos kaip maisto medžiagos. Joje taip pat padaryta išvada, kad naudojant pirolizės ir dujinimo medžiagas, gautas laikantis vertinimo ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, nedaromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai;

| (7) | JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra pirolizės ir dujinimo medžiagų, turėtų būti taikomos specialios ženklinimo taisyklės ir kad į tokiems produktams taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema; |
| --- | --- |

(7)

JRC vertinimo ataskaitoje siūlomos naudojimo taisyklės apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti perdirbimo arba teršalų susidarymo riziką, pvz., sudaryti išsamų reikalavimus atitinkančių žaliavų sąrašą ir į jį neįtraukti, pvz., mišrių komunalinių atliekų, taip pat nustatyti konkrečias apdorojimo sąlygas ir produktų kokybės reikalavimus. Toje vertinimo ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra pirolizės ir dujinimo medžiagų, turėtų būti taikomos specialios ženklinimo taisyklės ir kad į tokiems produktams taikomas atitikties vertinimo taisykles turėtų būti įtraukta notifikuotosios įstaigos įvertinta ir patvirtinta kokybės sistema;

| (8) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos, pagamintos laikantis JRC ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jos atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jos nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl pirolizės ir dujinimo medžiagos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių; |
| --- | --- |

(8)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos, pagamintos laikantis JRC ataskaitoje siūlomų naudojimo taisyklių, užtikrina agronominį veiksmingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje. Be to, jie atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Galiausiai, jei jos atitinka kitus bendrai Reglamente (ES) 2019/1009 ir konkrečiai to reglamento I priede nustatytus reikalavimus, jos nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i papunktyje. Todėl pirolizės ir dujinimo medžiagos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (ES) 2019/1009 II priedą, jei laikomasi tų naudojimo taisyklių;

| (9) | visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas pirolizės ir dujinimo medžiagų žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra pirolizės ar dujinimo medžiagų, gamybos proceso pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

visų pirma šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 (4), turėtų būti leidžiama naudoti kaip Reglamentu (ES) 2019/1009 reglamentuojamas pirolizės ir dujinimo medžiagų žaliavas tik tuo atveju, jei jų galutiniai gamybos grandinės taškai buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir bus pasiekti iki ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra pirolizės ar dujinimo medžiagų, gamybos proceso pabaigos;

| (10) | be to, atsižvelgiant į tai, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos gali būti laikomos panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą; |
| --- | --- |

(10)

be to, atsižvelgiant į tai, kad pirolizės ir dujinimo medžiagos gali būti laikomos panaudotomis atliekomis arba šalutiniais produktais, apibrėžtais Direktyvoje 2008/98/EB, tokios medžiagos neturėtų būti priskiriamos Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo 1 ir 11 sudedamųjų medžiagų kategorijoms pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą;

| (11) | svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra pirolizės ir dujinimo medžiagų, būtų taikomos konkrečios ženklinimo taisyklės ir atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 III ir IV priedus, kad būtų nustatyti tinkami tokių tręšiamųjų produktų ženklinimo reikalavimai ir atitikties vertinimas; |
| --- | --- |

(11)

svarbu užtikrinti, kad tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra pirolizės ir dujinimo medžiagų, būtų taikomos konkrečios ženklinimo taisyklės ir atitikties vertinimo procedūra, įskaitant notifikuotosios įstaigos įvertintą ir patvirtintą kokybės sistemą. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2019/1009 III ir IV priedus, kad būtų nustatyti tinkami tokių tręšiamųjų produktų ženklinimo reikalavimai ir atitikties vertinimas;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II ir III prieduose nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) 2019/1009 II ir III prieduose nustatyti reikalavimai ir to reglamento IV priede nustatytos atitikties vertinimo procedūros turi būti taikomi nuo 2022 m. liepos 16 d., būtina šio reglamento taikymą atidėti iki tos pačios datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2019/1009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

1)

II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 2) | III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą; |
| --- | --- |

2)

III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą;

| 3) | IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą. |
| --- | --- |

3)

IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 170, 2019 6 25, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

2

(3)  Huygens D, Saveyn HGM, Tonini D, Eder P, Delgado Sancho L, Technical proposals for selected new
  fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019, ISBN 978–92–76–09888–1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new

fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

4

---

I PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I dalis papildoma šiuo punktu:

  „SMK 14. Pirolizės ir dujinimo medžiagos“; |
| --- | --- |

1)

I dalis papildoma šiuo punktu:

„SMK 14. Pirolizės ir dujinimo medžiagos“;

| 2) | II dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | SMK 1 kategorijos 1 punktas papildomas k papunkčiu:






  „k) | pirolizės ir dujinimo medžiagas, kurios panaudojamos iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II dalis iš dalies keičiama taip:

a)

SMK 1 kategorijos 1 punktas papildomas k papunkčiu:

„k)

pirolizės ir dujinimo medžiagas, kurios panaudojamos iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“;

| b) | SMK 11 kategorijos 1 punktas papildomas g papunkčiu:






  „g) | pirolizės ir dujinimo medžiagas, kurios panaudojamos iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“; |
| --- | --- | --- |

b)

SMK 11 kategorijos 1 punktas papildomas g papunkčiu:

„g)

pirolizės ir dujinimo medžiagas, kurios panaudojamos iš atliekų arba yra šalutiniai produktai, apibrėžti Direktyvoje 2008/98/EB.“;

| c) | įterpiama SMK 14 kategorija:

  „SMK 14. PIROLIZĖS IR DUJINIMO MEDŽIAGOS








  1. | ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti pirolizės ir dujinimo medžiagų, termocheminės konversijos būdu riboto deguonies sąlygomis gaunamų tik iš vienos ar kelių toliau išvardytų žaliavų:






  a) | gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*1):






  — | iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

įterpiama SMK 14 kategorija:

„SMK 14. PIROLIZĖS IR DUJINIMO MEDŽIAGOS

1.

a)

gyvų arba negyvų organizmų ar jų dalių, neapdorotų arba apdorotų tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba ekstrahuotų iš oro bet kokiu būdu, išskyrus (*1):

—

iš mišrių komunalinių atliekų gautas medžiagas,

| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir |
| --- | --- |

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009;

| b) | maisto perdirbimo pramonės augalinių atliekų ir pluoštinių augalinių atliekų, gaunamų gaminant pirminę popieriaus masę ir popierių iš popieriaus masės, jei jos chemiškai nemodifikuotos; |
| --- | --- |

b)

maisto perdirbimo pramonės augalinių atliekų ir pluoštinių augalinių atliekų, gaunamų gaminant pirminę popieriaus masę ir popierių iš popieriaus masės, jei jos chemiškai nemodifikuotos;

| c) | perdirbimo liekanų, apibrėžtų Direktyvos 2009/28/EB 2 straipsnio t punkte, susidarančių gaminant bioetanolį ir biodyzeliną iš a, b ir d papunkčiuose nurodytų medžiagų; |
| --- | --- |

c)

perdirbimo liekanų, apibrėžtų Direktyvos 2009/28/EB 2 straipsnio t punkte, susidarančių gaminant bioetanolį ir biodyzeliną iš a, b ir d papunkčiuose nurodytų medžiagų;

| d) | biologinių atliekų, apibrėžtų Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautų iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, arba |
| --- | --- |

d)

biologinių atliekų, apibrėžtų Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte, gautų iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, arba

| e) | pirolizės arba dujinimo priedų, kurie yra būtini siekiant pagerinti pirolizės ar dujinimo proceso veiksmingumą arba jo aplinkosauginį veiksmingumą, jei tie priedai yra sunaudojami cheminio apdorojimo metu arba naudojami tokiam apdorojimui atlikti ir jei bendra visų priedų koncentracija neviršija 25 % šviežios visų žaliavų medžiagos, išskyrus  (*1):






  — | a–d papunkčiuose nurodytas žaliavas, |
| --- | --- | --- |

e)

pirolizės arba dujinimo priedų, kurie yra būtini siekiant pagerinti pirolizės ar dujinimo proceso veiksmingumą arba jo aplinkosauginį veiksmingumą, jei tie priedai yra sunaudojami cheminio apdorojimo metu arba naudojami tokiam apdorojimui atlikti ir jei bendra visų priedų koncentracija neviršija 25 % šviežios visų žaliavų medžiagos, išskyrus  (*1):

—

a–d papunkčiuose nurodytas žaliavas,

| — | atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte, |
| --- | --- |

—

atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 1 punkte,

| — | chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas arba mišinius, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę,

| — | chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų, |
| --- | --- |

—

chemines medžiagas, pagamintas iš pirmtakų, kurie vienoje arba daugiau valstybių narių nebelaikomi atliekomis remiantis nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnis perkeliamas į nacionalinę teisę, arba mišinius, kurių sudėtyje yra tokių cheminių medžiagų,

| — | biologiškai neskaidžius polimerus ir |
| --- | --- |

—

biologiškai neskaidžius polimerus ir

| — | šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

—

šalutinius gyvūninius produktus arba jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009.

ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti pirolizės ar dujinimo medžiagų, termocheminės konversijos būdu riboto deguonies sąlygomis gaunamų iš bet kurios a–e papunkčiuose nurodytos žaliavos arba jų derinio, apdorotų rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, kietųjų ir skystųjų medžiagų frakcionavimo būdu naudojant biologiškai skaidžius polimerus, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ekstrahuojant vandeniu, distiliuojant garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, kompostuojant arba anaerobiškai skaidant.

| 2. | Termocheminės konversijos procesas vyksta riboto deguonies sąlygomis taip, kad temperatūra reaktoriuje bent dvi sekundes siektų bent 180 °C.
  Pirolizės arba dujinimo reaktoriuje galima apdoroti tik tas žaliavas, kurios nėra užterštos kitais medžiagų srautais, arba žaliavas (išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009), kurios netyčia buvo užterštos kitais medžiagų srautais per vienkartinį incidentą, dėl kurio jose atsirado tik egzogeninių junginių pėdsakų.
  Gamykloje, kurioje atliekama pirolizė arba dujinimas, po termocheminio proceso, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio. |
| --- | --- |

2.

Pirolizės arba dujinimo reaktoriuje galima apdoroti tik tas žaliavas, kurios nėra užterštos kitais medžiagų srautais, arba žaliavas (išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009), kurios netyčia buvo užterštos kitais medžiagų srautais per vienkartinį incidentą, dėl kurio jose atsirado tik egzogeninių junginių pėdsakų.

Gamykloje, kurioje atliekama pirolizė arba dujinimas, po termocheminio proceso, įskaitant laikymo metu, vengiama fizinio žaliavų ir pagaminamų medžiagų sąlyčio.

| 3. | Pirolizės ir dujinimo medžiagų vandenilio (H) ir organinės anglies molinis santykis (H/Corg) turi būti mažesnis nei 0,7 – jam nustatyti atliekami medžiagų, kuriose organinės anglies (Corg) kiekis yra mažesnis nei 50 %, sausosios bepelenės frakcijos tyrimai. Jose turi būti ne daugiau kaip:






  a) | 6 mg PAH16
   (*2)/kg sausosios medžiagos; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

6 mg PAH16
   (*2)/kg sausosios medžiagos;

| b) | 20 ng PCDD/F (*3) PSO toksiškumo ekvivalentų (*4)/kg sausosios medžiagos; |
| --- | --- |

b)

20 ng PCDD/F (*3) PSO toksiškumo ekvivalentų (*4)/kg sausosios medžiagos;

| c) | 0,8 mg ne dioksinų tipo PCB (*5)/kg sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

c)

0,8 mg ne dioksinų tipo PCB (*5)/kg sausosios medžiagos.

| 4. | Nepaisant 1 punkto, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 32 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir to reglamento 32 straipsnio 3 dalyje nurodytose priemonėse nustatytų sąlygų, ES tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti grynų arba su 1 punkte nurodytomis žaliavomis sumaišytų pirolizės arba dujinimo medžiagų, termocheminės konversijos būdu riboto deguonies sąlygomis gautų iš 2 ar 3 kategorijos medžiagų arba jų šalutinių produktų, jei tenkinamos abi šios sąlygos:






  a) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas;

| b) | tenkinamos 2 ir 3 punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

tenkinamos 2 ir 3 punktuose nustatytos sąlygos.

| 5. | Gamykloje, kurioje atliekama pirolizė arba dujinimas, 1 ir 4 punktuose nurodytoms žaliavoms apdoroti skirtos gamybos linijos yra aiškiai atskirtos nuo kitoms žaliavoms apdoroti skirtų gamybos linijų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES tręšiamajame produkte, kurio sudėtyje yra pirolizės ir dujinimo medžiagų arba kuris iš jų sudarytas:






  a) | chloro (Cl-) kiekis turi būti ne didesnis kaip 30 mg/kg sausosios medžiagos ir |
| --- | --- | --- |

6.

a)

chloro (Cl-) kiekis turi būti ne didesnis kaip 30 mg/kg sausosios medžiagos ir

| b) | jei panaudoti pirolizės ar dujinimo priedai sudaro daugiau kaip 5 % šviežios visų žaliavų medžiagos, talio (Tl) kiekis turi būti ne didesnis kaip 2 mg/kg sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

b)

jei panaudoti pirolizės ar dujinimo priedai sudaro daugiau kaip 5 % šviežios visų žaliavų medžiagos, talio (Tl) kiekis turi būti ne didesnis kaip 2 mg/kg sausosios medžiagos.

| 7. | Pirolizės ir dujinimo medžiagos turi būti įregistruotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:






  a) | informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir |
| --- | --- | --- |

7.

a)

informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

| b) | cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą, |
| --- | --- |

b)

cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį, apimanti cheminės medžiagos kaip tręšiamojo produkto naudojimą,

išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV priede arba to reglamento V priedo 6, 7, 8 arba 9 punktuose.

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui."

(*2)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma."

(*3)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223–241. doi:10.1093/toxsci/kfl055."

(*4)  Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai."

(*5)  Giminingų junginių PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180 suma.“
  "

---

(*1)  Jeigu žaliavos negalima priskirti tam tikram papunkčiui, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitam papunkčiui.

(*2)  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

(*3)  van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223–241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(*4)  Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai.

(*5)  Giminingų junginių PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180 suma.“
  “

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 III priedo I dalyje įterpiamas šis punktas:

| „7a. | Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, nurodytų II priedo II dalies SMK 13 kategorijoje, arba pirolizės ar dujinimo medžiagų, nurodytų to priedo II dalies SMK 14 kategorijoje, arba jis yra iš jų sudarytas, o mangano (Mn) kiekis jame viršija 3,5 % masės, mangano kiekis turi būti deklaruojamas.“ |
| --- | --- |

„7a.

Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra terminės oksidacijos medžiagų ir jų darinių, nurodytų II priedo II dalies SMK 13 kategorijoje, arba pirolizės ar dujinimo medžiagų, nurodytų to priedo II dalies SMK 14 kategorijoje, arba jis yra iš jų sudarytas, o mangano (Mn) kiekis jame viršija 3,5 % masės, mangano kiekis turi būti deklaruojamas.“

---

III PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1009 IV priedo II dalyje D1 modulis (Gamybos proceso kokybės užtikrinimas) iš dalies keičiamas taip:

| (1) | 2.2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:






  „d) | brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ar 14 kategorijoms priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

2.2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:

„d)

brėžiniai, schemos, aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi ES tręšiamojo produkto gamybos procesui suprasti, o II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ar 14 kategorijoms priskiriamų medžiagų atveju – gamybos proceso aprašymas bei diagrama, kurioje aiškiai nurodytas kiekvienas apdorojimo veiksmas, talpykla ir laikymo vieta;“;

| (2) | 5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.1.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“; |
| --- | --- | --- |

(2)

5.1.1.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.1.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:“;

| (3) | 5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:






  „5.1.2.1. | Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atitiktų tame priede nurodytus reikalavimus.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

5.1.2.1 punktas pakeičiamas taip:

„5.1.2.1.

Kokybės sistema užtikrinama, kad medžiagos, priskiriamos II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atitiktų tame priede nurodytus reikalavimus.“;

| (4) | 5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.3.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

5.1.3.1 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.3.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:“;

| b) | b ir c papunkčiai pakeičiami taip:






  „b) | kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, nustatytas specifikacijas; |
| --- | --- | --- |

b)

b ir c papunkčiai pakeičiami taip:

„b)

kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, nustatytas specifikacijas;

| c) | gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:






  — | siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų; |
| --- | --- | --- |

c)

gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimas, kad:

—

siuntoje yra procesui arba galutinio ES tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų;

| — | siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“; |
| --- | --- |

—

siunta neatitinka II priedo SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijų specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;“;

| c) | e papunktis pakeičiamas taip:






  „e) | imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“; |
| --- | --- | --- |

c)

e papunktis pakeičiamas taip:

„e)

imami pagaminamų medžiagų ėminiai siekiant patikrinti, ar jos atitinka II priede žaliavoms, priskiriamoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, nustatytas specifikacijas ir ar pagaminamų medžiagų savybės nekelia pavojaus ES tręšiamojo produkto atitikčiai atitinkamiems I priede išdėstytiems reikalavimams;“;

| d) | fa papunkčio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „fa) | medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:“; |
| --- | --- | --- |

d)

fa papunkčio įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„fa)

medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju pagaminamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip toliau nurodytu numatytuoju dažnumu arba anksčiau, nei numatyta, jei įvyksta reikšmingų pokyčių, kurie gali turėti įtakos ES tręšiamojo produkto kokybei:“;

| e) | fb papunktis pakeičiamas taip:






  „fb) | medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju kokybės valdymo tikslais kiekvienai gamybos partijai ar daliai priskiriamas unikalus identifikacinis kodas. Bent vienas 3 000 tonų šių medžiagų tenkantis ėminys arba vienas ėminys per du mėnesius (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus) laikomas geros būklės bent dvejus metus;“; |
| --- | --- | --- |

e)

fb papunktis pakeičiamas taip:

„fb)

medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju kokybės valdymo tikslais kiekvienai gamybos partijai ar daliai priskiriamas unikalus identifikacinis kodas. Bent vienas 3 000 tonų šių medžiagų tenkantis ėminys arba vienas ėminys per du mėnesius (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus) laikomas geros būklės bent dvejus metus;“;

| f) | g papunkčio iv įtrauka pakeičiama taip:






  „iv) | medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“; |
| --- | --- | --- |

f)

g papunkčio iv įtrauka pakeičiama taip:

„iv)

medžiagų, priskiriamų SMK 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju ištiria fb papunktyje nurodytus laikomus ėminius ir imasi būtinų taisomųjų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias galimam tolesniam tos medžiagos gabenimui ir naudojimui.“;

| (5) | 5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.4.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“; |
| --- | --- | --- |

(5)

5.1.4.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.4.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju iš kokybės duomenų registravimo dokumentų turi būti akivaizdu, kad užtikrinama veiksminga žaliavų, žaliavų ir pagaminamų medžiagų gamybos, laikymo ir jų atitikties atitinkamiems šio reglamento reikalavimams kontrolė. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje (-ose) naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti (-ios) versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:“;

| (6) | 5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „5.1.5.1. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“; |
| --- | --- | --- |

(6)

5.1.5.1 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„5.1.5.1.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, pagal kurią tikrinama atitiktis kokybės sistemai ir kuri apima šiuos komponentus:“;

| (7) | 6.3.2 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:






  „6.3.2. | Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:“. |
| --- | --- | --- |

(7)

6.3.2 punkto įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„6.3.2.

Medžiagų, priskiriamų II priede apibrėžtoms SMK 3, 5, 12, 13 ir 14 kategorijoms, atveju notifikuotoji įstaiga per kiekvieną auditą ima ir tiria pagaminamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:“.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/149

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/2089

2021 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo dėl tam tikrų kategorijų mažą riziką keliančių prekių, keleivių asmeninio bagažo dalį sudarančių prekių ir gyvūnų augintinių, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 ir dėl nuorodų į tam tikrus panaikintus teisės aktus iš dalies keičiamas tas deleguotasis reglamentas ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (1), ypač į jo 48 straipsnio b, c, d, e, f ir h punktus, 53 straipsnio 1 dalies d punkto ii papunktį ir 77 straipsnio 1 dalies h ir k punktus,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytos taisyklės dėl valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficialios kontrolės, siekiant patikrinti atitiktį Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktams; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytos taisyklės dėl valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficialios kontrolės, siekiant patikrinti atitiktį Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktams;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/2122 (2) nustatomos taisyklės dėl atvejų ir sąlygų, kuriais tam tikrų kategorijų gyvūnams ir prekėms netaikoma oficialioji kontrolė pasienio kontrolės postuose, taip pat dėl atvejų ir sąlygų, kuriais muitinės ar kitos viešosios valdžios institucijos gali vykdyti keleivių asmeninio bagažo konkrečios kontrolės užduotis, jei tos užduotys dar nėra priskirtos tų institucijų atsakomybei; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/2122 (2) nustatomos taisyklės dėl atvejų ir sąlygų, kuriais tam tikrų kategorijų gyvūnams ir prekėms netaikoma oficialioji kontrolė pasienio kontrolės postuose, taip pat dėl atvejų ir sąlygų, kuriais muitinės ar kitos viešosios valdžios institucijos gali vykdyti keleivių asmeninio bagažo konkrečios kontrolės užduotis, jei tos užduotys dar nėra priskirtos tų institucijų atsakomybei;

| (3) | gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiai, skirti produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę, kuriuos veiklos vykdytojas paskirties valstybėje narėje naudoja tyrimui ir analizei, kelia nedidelę riziką visuomenės sveikatai, nes jie nepatenka į maisto grandinę. Todėl paskirties valstybės narės kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę suteikti leidimą netaikyti tų mėginių oficialios kontrolės pasienio kontrolės postuose; |
| --- | --- |

(3)

gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiai, skirti produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę, kuriuos veiklos vykdytojas paskirties valstybėje narėje naudoja tyrimui ir analizei, kelia nedidelę riziką visuomenės sveikatai, nes jie nepatenka į maisto grandinę. Todėl paskirties valstybės narės kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę suteikti leidimą netaikyti tų mėginių oficialios kontrolės pasienio kontrolės postuose;

| (4) | siekiant išvengti rizikos gyvūnų sveikatai, paskirties valstybės narės kompetentinga institucija turėtų išduoti leidimą dėl gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginių vadovaudamasi gyvūnų sveikatos reikalavimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 (3) arba pagal tą reglamentą valstybių narių nustatytose taisyklėse. Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija leidime turėtų nurodyti visuomenės sveikatos sąlygas, taikomas mėginius įvežant į Sąjungą ir juos naudojant; |
| --- | --- |

(4)

siekiant išvengti rizikos gyvūnų sveikatai, paskirties valstybės narės kompetentinga institucija turėtų išduoti leidimą dėl gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginių vadovaudamasi gyvūnų sveikatos reikalavimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 (3) arba pagal tą reglamentą valstybių narių nustatytose taisyklėse. Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija leidime turėtų nurodyti visuomenės sveikatos sąlygas, taikomas mėginius įvežant į Sąjungą ir juos naudojant;

| (5) | siekiant užkirsti kelią gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginių, skirtų produktų analizei ir kokybės tyrimams, pateikimui rinkai, kompetentinga institucija leidime turėtų nurodyti veiklos vykdytojų pareigą saugoti įrašus apie mėginių naudojimą produktų analizei ir kokybės tyrimui ir panaudotus mėginius pašalinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (4); |
| --- | --- |

(5)

siekiant užkirsti kelią gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginių, skirtų produktų analizei ir kokybės tyrimams, pateikimui rinkai, kompetentinga institucija leidime turėtų nurodyti veiklos vykdytojų pareigą saugoti įrašus apie mėginių naudojimą produktų analizei ir kokybės tyrimui ir panaudotus mėginius pašalinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (4);

| (6) | siekiant išvengti piktnaudžiavimo šia išimtimi, kompetentinga institucija, leidžianti įvežti mokslinių tyrimų ar diagnostinius mėginius ir gyvūninių produktų bei sudėtinių produktų mėginius, skirtus produktų analizei ir kokybės tyrimams, veiklos vykdytojams išduodamame leidime turėtų nurodyti didžiausią mėginių kiekį; |
| --- | --- |

(6)

siekiant išvengti piktnaudžiavimo šia išimtimi, kompetentinga institucija, leidžianti įvežti mokslinių tyrimų ar diagnostinius mėginius ir gyvūninių produktų bei sudėtinių produktų mėginius, skirtus produktų analizei ir kokybės tyrimams, veiklos vykdytojams išduodamame leidime turėtų nurodyti didžiausią mėginių kiekį;

| (7) | turėtų būti patikslintas tam tikrų prekių, kurios sudaro keleivių asmeninio bagažo dalį, yra skirtos asmeniniam vartojimui ar naudojimui ir kurioms netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, kiekis; |
| --- | --- |

(7)

turėtų būti patikslintas tam tikrų prekių, kurios sudaro keleivių asmeninio bagažo dalį, yra skirtos asmeniniam vartojimui ar naudojimui ir kurioms netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, kiekis;

| (8) | siekiant užtikrinti suderinamumą su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 576/2013 (5) pateiktais atitinkamais trečiųjų šalių, iš kurių gyvūnai augintiniai gali būti vežami į valstybę narę, sąrašais, turėtų būti ištaisyta išimtis dėl gyvūnų augintinių, įvežamų į Sąjungą iš Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 577/2013 (6) II priedo 1 dalyje neišvardytų trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti suderinamumą su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 576/2013 (5) pateiktais atitinkamais trečiųjų šalių, iš kurių gyvūnai augintiniai gali būti vežami į valstybę narę, sąrašais, turėtų būti ištaisyta išimtis dėl gyvūnų augintinių, įvežamų į Sąjungą iš Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 577/2013 (6) II priedo 1 dalyje neišvardytų trečiųjų šalių;

| (9) | pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to protokolo 2 priedu, Reglamentas (ES) 2017/625 ir juo grindžiami Komisijos aktai taikomi Jungtinei Karalystei, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir jos teritorijoje. Todėl Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 II priede nurodyti plakatai ir III priede pateiktas informacinis lapelis dėl produktų, kurie sudaro keleivių asmeninio bagažo dalį, įvežimo turėtų būti iš dalies pakeisti, kad į juos būtų įtrauktos nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija; |
| --- | --- |

(9)

pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to protokolo 2 priedu, Reglamentas (ES) 2017/625 ir juo grindžiami Komisijos aktai taikomi Jungtinei Karalystei, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir jos teritorijoje. Todėl Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 II priede nurodyti plakatai ir III priede pateiktas informacinis lapelis dėl produktų, kurie sudaro keleivių asmeninio bagažo dalį, įvežimo turėtų būti iš dalies pakeisti, kad į juos būtų įtrauktos nuorodos į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija;

| (10) | Komisijos sprendimas 2007/275/EB (7) panaikintas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/632 (8). Siekiant teisinio tikrumo Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 III priede pateiktos nuorodos į Komisijos sprendimą 2007/275/EB turėtų būti pakeistos nuorodomis į Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/630 (9); |
| --- | --- |

(10)

Komisijos sprendimas 2007/275/EB (7) panaikintas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/632 (8). Siekiant teisinio tikrumo Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 III priede pateiktos nuorodos į Komisijos sprendimą 2007/275/EB turėtų būti pakeistos nuorodomis į Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/630 (9);

| (11) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(11)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (12) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/632 panaikintas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2007/2019 (10). Siekiant teisinio tikrumo, nuorodos į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/2007 ir į Sprendimą 2007/275/EB Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/2074 (11) turėtų būti pakeistos nuorodomis į Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/632; |
| --- | --- |

(12)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/632 panaikintas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2007/2019 (10). Siekiant teisinio tikrumo, nuorodos į Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/2007 ir į Sprendimą 2007/275/EB Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/2074 (11) turėtų būti pakeistos nuorodomis į Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/632;

| (13) | Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(13)

Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (14) | Deleguotajame reglamente (ES) 2019/2074 turėtų būti ištaisytos nuorodos į tuos pačius panaikintus teisės aktus, kaip ir Deleguotajame reglamente (ES) 2019/2122. Tų deleguotųjų reglamentų taisyklės yra iš esmės susijusios ir jas ketinama taikyti kartu. Siekiant paprastumo ir skaidrumo, taip pat siekiant palengvinti taisyklių taikymą ir išvengti jų daugėjimo, taisyklės turėtų būti nustatytos viename teisės akte, o ne keliuose atskiruose teisės aktuose, kuriuose būtų pateikta daug kryžminių nuorodų ir dėl kurių kiltų dubliavimo rizika. Galiausiai, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2074 dalinis pakeitimas į šį reglamentą turėtų būti įtrauktas kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 daliniu pakeitimu, |
| --- | --- |

(14)

Deleguotajame reglamente (ES) 2019/2074 turėtų būti ištaisytos nuorodos į tuos pačius panaikintus teisės aktus, kaip ir Deleguotajame reglamente (ES) 2019/2122. Tų deleguotųjų reglamentų taisyklės yra iš esmės susijusios ir jas ketinama taikyti kartu. Siekiant paprastumo ir skaidrumo, taip pat siekiant palengvinti taisyklių taikymą ir išvengti jų daugėjimo, taisyklės turėtų būti nustatytos viename teisės akte, o ne keliuose atskiruose teisės aktuose, kuriuose būtų pateikta daug kryžminių nuorodų ir dėl kurių kiltų dubliavimo rizika. Galiausiai, Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2074 dalinis pakeitimas į šį reglamentą turėtų būti įtrauktas kartu su Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 daliniu pakeitimu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | paskirties valstybės narės (*1) kompetentinga institucija yra iš anksto leidusi juos įvežti į Sąjungą tuo tikslu; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

paskirties valstybės narės (*1) kompetentinga institucija yra iš anksto leidusi juos įvežti į Sąjungą tuo tikslu;

(*1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, taikant šio reglamento nuostatas nuorodos į valstybes nares apima Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.“;"

| 2) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „4 straipsnis
  Mokslinių tyrimų ir diagnostiniai mėginiai, gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiai, skirti produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę“; |
| --- | --- | --- |

2)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Mokslinių tyrimų ir diagnostiniai mėginiai, gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiai, skirti produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę“;

| b) | straipsnis papildomas 3, 4 ir 5 dalimis:

  „3.   Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiams, skirtiems produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę, gali netaikyti oficialios kontrolės pasienio kontrolės postuose, jeigu:






  a) | kompetentinga institucija veiklos vykdytojui, atsakingam už mėginių analizę ar tyrimus, prieš juos įvežant į Sąjungą yra išdavusi leidimą juos įvežti į Sąjungą pagal 4 dalį ir šis leidimas įformintas oficialiu tos institucijos išduotu dokumentu; |
| --- | --- | --- |

b)

straipsnis papildomas 3, 4 ir 5 dalimis:

„3.   Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginiams, skirtiems produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę, gali netaikyti oficialios kontrolės pasienio kontrolės postuose, jeigu:

a)

kompetentinga institucija veiklos vykdytojui, atsakingam už mėginių analizę ar tyrimus, prieš juos įvežant į Sąjungą yra išdavusi leidimą juos įvežti į Sąjungą pagal 4 dalį ir šis leidimas įformintas oficialiu tos institucijos išduotu dokumentu;

| b) | iki mėginiai pasiekia už mėginių analizę ar tyrimus atsakingą veiklos vykdytoją, jeigu mėginiai vežami kartu su a punkte nurodytu oficialiu dokumentu arba jo kopija, 4 dalies b punkte nurodytu sertifikatu ar deklaracija arba, jei taikoma, visais dokumentais, kurių reikalaujama pagal 4 dalies c punkte nurodytas nacionalines taisykles. |
| --- | --- |

b)

iki mėginiai pasiekia už mėginių analizę ar tyrimus atsakingą veiklos vykdytoją, jeigu mėginiai vežami kartu su a punkte nurodytu oficialiu dokumentu arba jo kopija, 4 dalies b punkte nurodytu sertifikatu ar deklaracija arba, jei taikoma, visais dokumentais, kurių reikalaujama pagal 4 dalies c punkte nurodytas nacionalines taisykles.

Jei pirmoje pastraipoje nurodyti mėginiai į Sąjungą įvežami per valstybę narę, kuri nėra paskirties valstybė narė, veiklos vykdytojas pateikia tokius mėginius pasienio kontrolės poste.

4.   Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija gyvūninių produktų ir sudėtinių produktų mėginių, skirtų produktų analizei ir kokybės tyrimams, įskaitant juslinę analizę, įvežimo į Sąjungą leidime nurodo:

| a) | mėginiai yra trečiųjų šalių arba trečiųjų šalių regionų, įtrauktų į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (*2) sąrašą, kilmės; |
| --- | --- |

a)

mėginiai yra trečiųjų šalių arba trečiųjų šalių regionų, įtrauktų į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 (*2) sąrašą, kilmės;

| b) | prie mėginių pridedamas atitinkamas sertifikatas arba deklaracija, parengta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/2235 (*3) nustatytus pavyzdžius; |
| --- | --- |

b)

prie mėginių pridedamas atitinkamas sertifikatas arba deklaracija, parengta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/2235 (*3) nustatytus pavyzdžius;

| I | tai, kad, atsižvelgiant į prekę, mėginiai atitinka šiuos reikalavimus:






  i) | atitinkamus reikalavimus, nustatytus Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/692 (*4), arba |
| --- | --- | --- |

I

tai, kad, atsižvelgiant į prekę, mėginiai atitinka šiuos reikalavimus:

i)

atitinkamus reikalavimus, nustatytus Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/692 (*4), arba

| ii) | nacionalines taisykles pagal Reglamento (ES) 2016/429 230 straipsnio 2 dalį, 234 straipsnio 3 dalį ir 238 straipsnio 4 dalį, kai taikoma; |
| --- | --- |

ii)

nacionalines taisykles pagal Reglamento (ES) 2016/429 230 straipsnio 2 dalį, 234 straipsnio 3 dalį ir 238 straipsnio 4 dalį, kai taikoma;

| d) | visuomenės sveikatos reikalavimus, taikomus:






  — | įvežimui į paskirties valstybę narę, įskaitant mėginių ženklinimo ir pakavimo reikalavimus, ir |
| --- | --- | --- |

d)

visuomenės sveikatos reikalavimus, taikomus:

—

įvežimui į paskirties valstybę narę, įskaitant mėginių ženklinimo ir pakavimo reikalavimus, ir

| — | veiklos vykdytojo atliekamai mėginių analizei arba tyrimams; |
| --- | --- |

—

veiklos vykdytojo atliekamai mėginių analizei arba tyrimams;

| e) | už mėginių analizę arba tyrimus atsakingą veiklos vykdytoją, įskaitant nuorodą į veiklos vykdytojo patalpų, kurioms mėginiai skirti, adresą; |
| --- | --- |

e)

už mėginių analizę arba tyrimus atsakingą veiklos vykdytoją, įskaitant nuorodą į veiklos vykdytojo patalpų, kurioms mėginiai skirti, adresą;

| f) | už oficialią kontrolę veiklos vykdytojo patalpose, kurioms skirti mėginiai, atsakingą kompetentingą instituciją ir |
| --- | --- |

f)

už oficialią kontrolę veiklos vykdytojo patalpose, kurioms skirti mėginiai, atsakingą kompetentingą instituciją ir

| g) | už analizę ar tyrimus atsakingo veiklos vykdytojo pareigą nesumaišyti mėginių su rinkai tiekti skirtu maistu, saugoti įrašus apie mėginių naudojimą ir pašalinti mėginius po produkto analizės arba kokybės tyrimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009l (*5). |
| --- | --- |

g)

už analizę ar tyrimus atsakingo veiklos vykdytojo pareigą nesumaišyti mėginių su rinkai tiekti skirtu maistu, saugoti įrašus apie mėginių naudojimą ir pašalinti mėginius po produkto analizės arba kokybės tyrimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009l (*5).

5.   Paskirties valstybės narės kompetentinga institucija 1 dalies a punkte ir 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytuose leidimuose nurodo didžiausią mėginių, kuriems netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, kiekį.

(*2)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1)."

*2

(*3)  
  2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2235, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų kategorijų gyvūnų ir prekių siuntų įvežimo į Sąjungą ir vežimo joje veterinarijos sertifikatų pavyzdžiais, oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir veterinarijos arba oficialių sertifikatų pavyzdžiais ir su tais sertifikatais susijusiu oficialiu sertifikavimu, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 599/2004, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 636/2014 ir (ES) 2019/628, Direktyva 98/68/EB ir sprendimai 2000/572/EB, 2003/779/EB ir 2007/240/EB (OL L 442, 2020 12 30, p. 1)."

*3

(*4)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379)."

*4

(*5)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).“;"

*5

| 3) | 7 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | prekės, išvardytos I priedo 1 dalyje, jeigu kiekvienos kategorijos prekių kiekis neviršija 2 kilogramų svorio ribos;“; |
| --- | --- | --- |

3)

7 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:

„a)

prekės, išvardytos I priedo 1 dalyje, jeigu kiekvienos kategorijos prekių kiekis neviršija 2 kilogramų svorio ribos;“;

| 4) | 11 straipsnio a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | atitinka Reglamento (ES) Nr. 576/2013 5 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, yra vežami iš teritorijos ar trečiosios šalies, išskyrus įtrauktas į Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 577/2013 II priedo 1 dalies sąrašą, ir jeigu atliekami jų dokumentų ir tapatumo patikrinimai pagal Reglamento (ES) Nr. 576/2013 34 straipsnį ir, kai tinkama, standartinės patikros vietoje pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalį, arba“; |
| --- | --- | --- |

4)

11 straipsnio a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

atitinka Reglamento (ES) Nr. 576/2013 5 straipsnio 1 arba 2 dalyje nustatytas sąlygas, yra vežami iš teritorijos ar trečiosios šalies, išskyrus įtrauktas į Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 577/2013 II priedo 1 dalies sąrašą, ir jeigu atliekami jų dokumentų ir tapatumo patikrinimai pagal Reglamento (ES) Nr. 576/2013 34 straipsnį ir, kai tinkama, standartinės patikros vietoje pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalį, arba“;

| 5) | II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

5)

II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Atvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės posto kompetentinga institucija leidžia įvežti į Sąjungą šias Sąjungos kilmės siuntas, grąžinamas į Sąjungą trečiajai šaliai atsisakius leisti jas įvežti į jos teritoriją, jei jos atitinka 2 dalyje nustatytus reikalavimus:






  a) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/632 (*6) priede išvardytus gyvūninius produktus; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Atvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės posto kompetentinga institucija leidžia įvežti į Sąjungą šias Sąjungos kilmės siuntas, grąžinamas į Sąjungą trečiajai šaliai atsisakius leisti jas įvežti į jos teritoriją, jei jos atitinka 2 dalyje nustatytus reikalavimus:

a)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/632 (*6) priede išvardytus gyvūninius produktus;

| b) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/632 priedo 15–22 skyriuose išvardytus sudėtinius produktus, kuriems taikomi veterinariniai patikrinimai įvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės postuose pagal to įgyvendinimo reglamento 3 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/632 priedo 15–22 skyriuose išvardytus sudėtinius produktus, kuriems taikomi veterinariniai patikrinimai įvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės postuose pagal to įgyvendinimo reglamento 3 straipsnį.

(*6)  
  2021 m. balandžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/632, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su gyvūnų, gyvūninių produktų, genetinės medžiagos produktų, šalutinių gyvūninių produktų bei jų gaminių, sudėtinių produktų ir šieno bei šiaudų, kurių oficiali kontrolė vykdoma pasienio kontrolės postuose, sąrašais, ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2007 bei Komisijos sprendimas 2007/275/EB (OL L 132, 2021 4 19, p. 24).“;"

*6

2)   3 straipsnio 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:

| „a) | valstybės narės (*7), kuri yra prekių kilmės vieta ir iš kurios jos išsiųstos į trečiąją šalį (toliau – kilmės valstybės narės), kompetentingos institucijos išduoto oficialaus sertifikato originalas arba jo elektroninis atitikmuo, pateiktas per IMSOC, ar jo patvirtinta kopija; |
| --- | --- |

„a)

valstybės narės (*7), kuri yra prekių kilmės vieta ir iš kurios jos išsiųstos į trečiąją šalį (toliau – kilmės valstybės narės), kompetentingos institucijos išduoto oficialaus sertifikato originalas arba jo elektroninis atitikmuo, pateiktas per IMSOC, ar jo patvirtinta kopija;

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2122, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 papildomas nuostatomis dėl tam tikrų kategorijų gyvūnų ir prekių, kuriems netaikoma oficialioji kontrolė pasienio kontrolės postuose, keleivių asmeninio bagažo ir nedidelių fiziniams asmenims siunčiamų prekių siuntų, kurios nėra skirtos pateikti rinkai, konkrečios kontrolės ir iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011 (OL L 321, 2019 12 12, p. 45).

2

(3)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

3

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

4

(5)  
  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 576/2013 dėl gyvūnų augintinių vežimo nekomerciniais tikslais, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 (OL L 178, 2013 6 28, p. 1).

5

(6)  
  2013 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 577/2013 dėl nekomerciniais tikslais vežamų šunų, kačių ir šeškų identifikavimo dokumentų pavyzdžių, teritorijų ir trečiųjų šalių sąrašo sudarymo ir deklaracijų, kuriomis patvirtinama, kad įvykdytos tam tikros Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 576/2013 nustatytos sąlygos, formato, išdėstymo ir kalbos reikalavimų (OL L 178, 2013 6 28, p. 109).

6

(7)  
  2007 m. balandžio 17 d. Komisijos sprendimas 2007/275/EB dėl sudėtinių produktų, kurie turi būti tikrinami pasienio kontrolės postuose, sąrašų (OL L 116, 2007 5 4, p. 9).

7

(8)  
  2021 m. balandžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/632, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su gyvūnų, gyvūninių produktų, genetinės medžiagos produktų, šalutinių gyvūninių produktų bei jų gaminių, sudėtinių produktų ir šieno bei šiaudų, kurių oficiali kontrolė vykdoma pasienio kontrolės postuose, sąrašais, ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2007 bei Komisijos sprendimas 2007/275/EB (OL L 132, 2021 4 19, p. 24).

8

(9)  
  2021 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/630, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl tam tikrų kategorijų prekių, kurioms netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2007/275/EB [C(2021)899] (OL L 132, 2021 4 19, p. 17).

9

(10)  
  2019 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2007, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 taikymo taisyklės, susijusios su gyvūnų, gyvūninių produktų, genetinės medžiagos produktų ir šalutinių gyvūninių produktų bei jų gaminių, šieno ir šiaudų, kurių oficiali kontrolė atliekama pasienio kontrolės postuose, sąrašais, ir iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/275/EB (OL L 312, 2019 12 3, p. 1).

10

(11)  
  2019 m. rugsėjo 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/2074, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 papildomas Sąjungos kilmės gyvūnų ir prekių siuntų, grąžinamų į Sąjungą trečiajai šaliai atsisakius leisti jas įvežti į jos teritoriją, konkrečios oficialios kontrolės taisyklėmis (OL L 316, 2019 12 6, p. 6).

11

---

PRIEDAS

Deleguotojo reglamento (ES) 2019/2122 II ir III priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | II priedas pakeičiamas taip:


  „II PRIEDAS

  8 straipsnio 1 dalyje nurodyti plakatai

  Plakatus galima rasti svetainėje
  https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_lt |
| --- | --- |

1)

II priedas pakeičiamas taip:

„II PRIEDAS

8 straipsnio 1 dalyje nurodyti plakatai

Plakatus galima rasti svetainėje

https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_lt

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

| 2) | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip: | „Dėl ligų patekimo į Europos Sąjungą (ES) (*1) rizikos taikomos griežtos tam tikrų gyvūninių produktų įvežimo į ES procedūros. Šios procedūros netaikomos gyvūniniams produktams, vežamiems iš vienos ES valstybės narės į kitą, ir nedideliais kiekiais asmeniniam naudojimui iš Andoros, Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos, San Marino ir Šveicarijos įvežamiems gyvūniniams produktams. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Dėl ligų patekimo į Europos Sąjungą (ES) (*1) rizikos taikomos griežtos tam tikrų gyvūninių produktų įvežimo į ES procedūros. Šios procedūros netaikomos gyvūniniams produktams, vežamiems iš vienos ES valstybės narės į kitą, ir nedideliais kiekiais asmeniniam naudojimui iš Andoros, Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos, San Marino ir Šveicarijos įvežamiems gyvūniniams produktams.

*1

(*1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame priede nuorodos į Europos Sąjungą apima nuorodas į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.“;"

*1

| b) | trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip: | „Toliau nurodytos prekės gali būti įvežamos į ES, jei jos atitinka 1–5 punktuose nurodytas sąlygas ir svorio ribas.“; |
| --- | --- | --- |

b)

trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip:

„Toliau nurodytos prekės gali būti įvežamos į ES, jei jos atitinka 1–5 punktuose nurodytas sąlygas ir svorio ribas.“;

| c) | 3 punkto „Gyvūnų augintinių ėdalas, reikalingas dėl su sveikata susijusių priežasčių“ įžanginis sakinys pakeičiamas taip: | „Į ES galite įvežti arba atsiųsti specialaus gyvūnų augintinių ėdalo, reikalingo dėl su gyvūno augintinio, keliaujančio kartu su keleiviu, sveikata susijusių priežasčių, asmenines siuntas tik:“; |
| --- | --- | --- |

c)

3 punkto „Gyvūnų augintinių ėdalas, reikalingas dėl su sveikata susijusių priežasčių“ įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Į ES galite įvežti arba atsiųsti specialaus gyvūnų augintinių ėdalo, reikalingo dėl su gyvūno augintinio, keliaujančio kartu su keleiviu, sveikata susijusių priežasčių, asmenines siuntas tik:“;

| d) | 7 punktas „Produktai, kuriems taikoma išimtis“ pakeičiamas taip: | „1–6 punktuose nustatytos taisyklės toliau išvardytiems produktams netaikomos, jei jie atitinka Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/630 (**) 3 straipsnio 1 dalies reikalavimus:






  — | konditerijos gaminiams (įskaitant saldainius), šokoladui ir kitiems maisto produktams, kurių sudėtyje yra kakavos; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

7 punktas „Produktai, kuriems taikoma išimtis“ pakeičiamas taip:

„1–6 punktuose nustatytos taisyklės toliau išvardytiems produktams netaikomos, jei jie atitinka Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/630 (**) 3 straipsnio 1 dalies reikalavimus:

**

—

konditerijos gaminiams (įskaitant saldainius), šokoladui ir kitiems maisto produktams, kurių sudėtyje yra kakavos;

| — | tešlos gaminiams, makaronams ir kuskusui; |
| --- | --- |

—

tešlos gaminiams, makaronams ir kuskusui;

| — | duonai, pyragams, sausainiams, vafliams ir sausblyniams, džiūvėsiams, kepintos duonos arba pyrago riekelėms ir panašiems kepintiems produktams; |
| --- | --- |

—

duonai, pyragams, sausainiams, vafliams ir sausblyniams, džiūvėsiams, kepintos duonos arba pyrago riekelėms ir panašiems kepintiems produktams;

| — | alyvuogėms, įdarytoms žuvimi; |
| --- | --- |

—

alyvuogėms, įdarytoms žuvimi;

| — | kavos, arbatos arba matės ekstraktams, esencijoms ir koncentratams, taip pat produktams, daugiausia sudarytiems iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; |
| --- | --- |

—

kavos, arbatos arba matės ekstraktams, esencijoms ir koncentratams, taip pat produktams, daugiausia sudarytiems iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės;

| — | skrudintoms trūkažolėms ir kitiems skrudintiems kavos pakaitalams, taip pat jų ekstraktams, esencijoms ir koncentratams; |
| --- | --- |

—

skrudintoms trūkažolėms ir kitiems skrudintiems kavos pakaitalams, taip pat jų ekstraktams, esencijoms ir koncentratams;

| — | sultinių sriuboms ir priedams, supakuotiems galutiniam vartotojui; |
| --- | --- |

—

sultinių sriuboms ir priedams, supakuotiems galutiniam vartotojui;

| — | maisto papildams galutiniam vartotojui skirtoje pakuotėje, kurių sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų (įskaitant gliukozaminą, chondroitiną arba chitozaną); |
| --- | --- |

—

maisto papildams galutiniam vartotojui skirtoje pakuotėje, kurių sudėtyje yra perdirbtų gyvūninių produktų (įskaitant gliukozaminą, chondroitiną arba chitozaną);

| — | likeriams ir kordialams; |
| --- | --- |

—

likeriams ir kordialams;

(**)  
  2021 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/630, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl tam tikrų kategorijų prekių, kurioms netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2007/275/EB (OL L 132, 2021 4 19, p. 17).“
  "

**

---

(*1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, visų pirma pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį kartu su to Protokolo 2 priedu, šiame priede nuorodos į Europos Sąjungą apima nuorodas į Jungtinę Karalystę, kiek tai susiję su Šiaurės Airija.“;

*1

(**)  
  2021 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/630, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl tam tikrų kategorijų prekių, kurioms netaikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, ir iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2007/275/EB (OL L 132, 2021 4 19, p. 17).“
  “

**

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/160

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2090

2021 m. lapkričio 25 d.

dėl atsisakymo suteikti leidimą naudoti titano dioksidą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo ar atsisakymo jį suteikti pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo ar atsisakymo jį suteikti pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | pagal Direktyvą 70/524/EEB buvo suteiktas neterminuotas leidimas naudoti titano dioksidą kaip kačių ir šunų pašarų priedą dažiklį (dažikliai, kuriuos leista naudoti maisto produktams dažyti pagal Bendrijos taisykles). Taip pat buvo suteiktas neterminuotas leidimas tam tikromis sąlygomis jį naudoti kaip visų gyvūnų, išskyrus kates ir šunis, pašarų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, tas produktas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvą 70/524/EEB buvo suteiktas neterminuotas leidimas naudoti titano dioksidą kaip kačių ir šunų pašarų priedą dažiklį (dažikliai, kuriuos leista naudoti maisto produktams dažyti pagal Bendrijos taisykles). Taip pat buvo suteiktas neterminuotas leidimas tam tikromis sąlygomis jį naudoti kaip visų gyvūnų, išskyrus kates ir šunis, pašarų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, tas produktas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti titano oksidą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą. Pareiškėjas paprašė šį priedą priskirti prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti titano oksidą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą. Pareiškėjas paprašė šį priedą priskirti prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (3) pažymėjo, kad ji negali padaryti išvados dėl titano dioksido saugos tikslinėms rūšims, vartotojams ir aplinkai, nes nėra konkrečių duomenų, susijusių su jo kaip pašarų priedo naudojimu, ir negalima atmesti titano dioksido dalelių genotoksiškumo galimybės, o tai gali kelti susirūpinimą dėl priedo saugos tikslinėms rūšims (ypač ilgai gyvenantiems ir veisliniams gyvūnams), vartotojams ir naudotojams. Nesant titano dioksido tyrimų, Tarnyba negalėjo padaryti išvados dėl priedo poveikio akims ir odai vertinimo. Tarnyba taip pat pažymėjo, kad titano dioksidas gali būti kancerogeniškas darbuotojams jo įkvėpus ir kad, kadangi negalima atmesti titano dioksido dalelių genotoksiškumo galimybės, jis turėtų būti laikomas papildoma potencialia grėsme priedą tvarkančių naudotojų sveikatai. Be to, Tarnyba patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (3) pažymėjo, kad ji negali padaryti išvados dėl titano dioksido saugos tikslinėms rūšims, vartotojams ir aplinkai, nes nėra konkrečių duomenų, susijusių su jo kaip pašarų priedo naudojimu, ir negalima atmesti titano dioksido dalelių genotoksiškumo galimybės, o tai gali kelti susirūpinimą dėl priedo saugos tikslinėms rūšims (ypač ilgai gyvenantiems ir veisliniams gyvūnams), vartotojams ir naudotojams. Nesant titano dioksido tyrimų, Tarnyba negalėjo padaryti išvados dėl priedo poveikio akims ir odai vertinimo. Tarnyba taip pat pažymėjo, kad titano dioksidas gali būti kancerogeniškas darbuotojams jo įkvėpus ir kad, kadangi negalima atmesti titano dioksido dalelių genotoksiškumo galimybės, jis turėtų būti laikomas papildoma potencialia grėsme priedą tvarkančių naudotojų sveikatai. Be to, Tarnyba patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | todėl iš Tarnybos 2021 m. gegužės 5 d. nuomonės matyti, kad nėra nustatyta, jog titano dioksidas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai, kai yra naudojamas kaip funkcinei grupei „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“ priklausantis pašarų priedas; |
| --- | --- |

(5)

todėl iš Tarnybos 2021 m. gegužės 5 d. nuomonės matyti, kad nėra nustatyta, jog titano dioksidas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai, kai yra naudojamas kaip funkcinei grupei „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“ priklausantis pašarų priedas;

| (6) | taigi titano dioksido vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos nėra įvykdytos, todėl turėtų būti atsisakyta suteikti leidimą naudoti titano dioksidą kaip pašarų priedą, priklausantį funkcinei grupei „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“; |
| --- | --- |

(6)

taigi titano dioksido vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos nėra įvykdytos, todėl turėtų būti atsisakyta suteikti leidimą naudoti titano dioksidą kaip pašarų priedą, priklausantį funkcinei grupei „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“;

| (7) | todėl pašarų priedas titano dioksidas ir pašarai, kurių sudėtyje jo yra, turėtų būti kuo greičiau pašalinti iš rinkos. Tačiau reikėtų nustatyti tam tikrą laikotarpį šių produktų atsargoms iš rinkos pašalinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų tinkamai įvykdyti pašalinimo iš rinkos prievolę; |
| --- | --- |

(7)

todėl pašarų priedas titano dioksidas ir pašarai, kurių sudėtyje jo yra, turėtų būti kuo greičiau pašalinti iš rinkos. Tačiau reikėtų nustatyti tam tikrą laikotarpį šių produktų atsargoms iš rinkos pašalinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų tinkamai įvykdyti pašalinimo iš rinkos prievolę;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Atsisakymas suteikti leidimą

Prašymas suteikti leidimą naudoti titano dioksidą (E 171) kaip gyvūnų pašarų priedą, priklausantį priedų kategorijai „jusliniai priedai“ ir funkcinei grupei „dažikliai – medžiagos, kurios pašarams suteikia spalvą ar ją atkuria“, atmetamas.

2 straipsnis

Pašalinimas iš rinkos

1.   1 straipsnyje nurodyto priedo ir premiksų, kurių sudėtyje yra šio priedo, atsargos pašalinamos iš rinkos iki 2022 m. kovo 20 d.

2.   Pašarinės žaliavos ir kombinuotieji pašarai, kurie buvo pagaminti su 1 dalyje nurodytu priedu arba premiksais iki 2022 m. kovo 20 d., pašalinami iš rinkos iki 2022 m. birželio 20 d.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(6):6630.

3

Journal

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/162

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2091

2021 m. lapkričio 26 d.

dėl asignavimų, perkeltų iš 2021 finansinių metų, kompensavimo remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalimi

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 26 straipsnio 6 dalį,

pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,

kadangi:

| (1) | remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (2) 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punktu, nepaskirtus asignavimus, susijusius su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamais veiksmais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1 dalyje, galima perkelti į kitus finansinius metus. Taip perkeliamų asignavimų suma negali viršyti 2 % pradinių asignavimų, kuriuos balsavimu patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba, ir negali būti didesnė už Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1307/2013 (3) 8 straipsnyje nurodyto tiesioginių išmokų koregavimo sumą, taikytą praėjusiais finansiniais metais; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (2) 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punktu, nepaskirtus asignavimus, susijusius su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamais veiksmais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1 dalyje, galima perkelti į kitus finansinius metus. Taip perkeliamų asignavimų suma negali viršyti 2 % pradinių asignavimų, kuriuos balsavimu patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba, ir negali būti didesnė už Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1307/2013 (3) 8 straipsnyje nurodyto tiesioginių išmokų koregavimo sumą, taikytą praėjusiais finansiniais metais;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalį, nukrypdamos nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos, valstybės narės turi kompensuoti Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punkte nurodytus perkeltus asignavimus galutiniams gavėjams, kuriems koregavimo koeficientas taikomas tais finansiniais metais, į kuriuos perkeliami asignavimai. Šis kompensavimas taikomas (4) tik valstybių narių, kuriose praėjusiais finansiniais metais taikytas finansinės drausmės mechanizmas, galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalį, nukrypdamos nuo Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos, valstybės narės turi kompensuoti Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punkte nurodytus perkeltus asignavimus galutiniams gavėjams, kuriems koregavimo koeficientas taikomas tais finansiniais metais, į kuriuos perkeliami asignavimai. Šis kompensavimas taikomas (4) tik valstybių narių, kuriose praėjusiais finansiniais metais taikytas finansinės drausmės mechanizmas, galutiniams gavėjams;

| (3) | nustatant kompensuotiną perkeliamų asignavimų sumą, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 7 dalį turi būti atsižvelgiama į to reglamento 25 straipsnyje nurodytą žemės ūkio sektoriaus krizių rezervui skirtą, tačiau iki finansinių metų pabaigos kovos su krize priemonėms nepaskirtą sumą; |
| --- | --- |

(3)

nustatant kompensuotiną perkeliamų asignavimų sumą, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 7 dalį turi būti atsižvelgiama į to reglamento 25 straipsnyje nurodytą žemės ūkio sektoriaus krizių rezervui skirtą, tačiau iki finansinių metų pabaigos kovos su krize priemonėms nepaskirtą sumą;

| (4) | pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1801 (5) 1 straipsnio 1 dalį finansinės drausmės mechanizmas taikomas tiesioginėms už 2020 kalendorinius metus skiriamoms išmokoms siekiant sukurti krizių rezervą ir laikytis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 16 straipsnyje nurodytų metinių viršutinių ribų. 2021 finansiniais metais krizių rezervu nepasinaudota. Be to, remiantis 2021 m. EŽŪGF asignavimų biudžeto vykdymo pagal pasidalijamąjį valdymą 2020 m. spalio 16 d.–2021 m. spalio 15 d. duomenimis ir prognozuojamais 2021 m. sausio 1 d.–2021 m. gruodžio 31 d. biudžeto vykdymo pagal tiesioginį valdymą duomenimis, 2021 m. EŽŪGF biudžete liks papildoma nepaskirtų asignavimų suma; |
| --- | --- |

(4)

pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1801 (5) 1 straipsnio 1 dalį finansinės drausmės mechanizmas taikomas tiesioginėms už 2020 kalendorinius metus skiriamoms išmokoms siekiant sukurti krizių rezervą ir laikytis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 16 straipsnyje nurodytų metinių viršutinių ribų. 2021 finansiniais metais krizių rezervu nepasinaudota. Be to, remiantis 2021 m. EŽŪGF asignavimų biudžeto vykdymo pagal pasidalijamąjį valdymą 2020 m. spalio 16 d.–2021 m. spalio 15 d. duomenimis ir prognozuojamais 2021 m. sausio 1 d.–2021 m. gruodžio 31 d. biudžeto vykdymo pagal tiesioginį valdymą duomenimis, 2021 m. EŽŪGF biudžete liks papildoma nepaskirtų asignavimų suma;

| (5) | remiantis valstybių narių 2020 m. spalio 16 d.–2021 m. spalio 15 d. išlaidų deklaracijomis, 2021 finansiniais metais valstybėms narėms veiksmingai taikant finansinės drausmės mechanizmą išlaidos buvo sumažintos 879,8 mln. EUR; |
| --- | --- |

(5)

remiantis valstybių narių 2020 m. spalio 16 d.–2021 m. spalio 15 d. išlaidų deklaracijomis, 2021 finansiniais metais valstybėms narėms veiksmingai taikant finansinės drausmės mechanizmą išlaidos buvo sumažintos 879,8 mln. EUR;

| (6) | Komisijai priėmus sprendimą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 3 dalį, iš šios 2021 finansiniais metais taikytos finansinės drausmės sumos į 2022 finansinius metus gali būti perkelti 686,4 mln. EUR nepanaudotų asignavimų, kurie neviršija 2 % pradinių asignavimų, susijusių su Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais veiksmais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijai priėmus sprendimą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 3 dalį, iš šios 2021 finansiniais metais taikytos finansinės drausmės sumos į 2022 finansinius metus gali būti perkelti 686,4 mln. EUR nepanaudotų asignavimų, kurie neviršija 2 % pradinių asignavimų, susijusių su Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais veiksmais;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad dėl finansinės drausmės mechanizmo taikymo nepanaudoti asignavimai galutiniams gavėjams būtų kompensuoti proporcingai pagal finansinės drausmės mechanizmą taikyto koregavimo sumai, Komisija turėtų nustatyti sumas, kurias valstybės narės gali panaudoti kompensacijoms išmokėti; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad dėl finansinės drausmės mechanizmo taikymo nepanaudoti asignavimai galutiniams gavėjams būtų kompensuoti proporcingai pagal finansinės drausmės mechanizmą taikyto koregavimo sumai, Komisija turėtų nustatyti sumas, kurias valstybės narės gali panaudoti kompensacijoms išmokėti;

| (8) | kad nereikėtų raginti valstybių narių atlikti papildomo tokios kompensacijos mokėjimo, šis reglamentas turi būti taikomas nuo 2021 m. gruodžio 1 d. Taigi šiame reglamente nustatytos sumos yra galutinės ir, nedarant poveikio sumažinimų taikymui pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 41 straipsnį, taikomos kitiems koregavimams, į kuriuos atsižvelgiama sprendime dėl mėnesio išmokos, susijusiame su valstybių narių mokėjimo agentūrų 2021 m. spalio mėn. išlaidomis, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 18 straipsnio 3 dalį ir išskaitymams bei papildomoms išmokoms pagal to reglamento 18 straipsnio 4 dalį arba sprendimams, kurie bus priimti pagal sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

(8)

kad nereikėtų raginti valstybių narių atlikti papildomo tokios kompensacijos mokėjimo, šis reglamentas turi būti taikomas nuo 2021 m. gruodžio 1 d. Taigi šiame reglamente nustatytos sumos yra galutinės ir, nedarant poveikio sumažinimų taikymui pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 41 straipsnį, taikomos kitiems koregavimams, į kuriuos atsižvelgiama sprendime dėl mėnesio išmokos, susijusiame su valstybių narių mokėjimo agentūrų 2021 m. spalio mėn. išlaidomis, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 18 straipsnio 3 dalį ir išskaitymams bei papildomoms išmokoms pagal to reglamento 18 straipsnio 4 dalį arba sprendimams, kurie bus priimti pagal sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūrą;

| (9) | pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies įvadinį sakinį nepaskirtus asignavimus galima perkelti tik į kitus finansinius metus. Todėl Komisija turėtų nustatyti valstybių narių išlaidų, kompensuotinų pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalį, tinkamumo finansuoti datas, atsižvelgdama į finansinius žemės ūkio metus, apibrėžtus to reglamento 39 straipsnyje; |
| --- | --- |

(9)

pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies įvadinį sakinį nepaskirtus asignavimus galima perkelti tik į kitus finansinius metus. Todėl Komisija turėtų nustatyti valstybių narių išlaidų, kompensuotinų pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalį, tinkamumo finansuoti datas, atsižvelgdama į finansinius žemės ūkio metus, apibrėžtus to reglamento 39 straipsnyje;

| (10) | siekiant atsižvelgti į trumpą laikotarpį nuo pranešimo apie tai, kaip valstybės narės pagal pasidalijamojo valdymo principą 2020 m. spalio 16 d. – 2021 m. spalio 15 d. įvykdė 2021 m. EŽŪGF asignavimų biudžetą, ir į tai, kad šis reglamentas turi būti taikomas nuo 2021 m. gruodžio 1 d., šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(10)

siekiant atsižvelgti į trumpą laikotarpį nuo pranešimo apie tai, kaip valstybės narės pagal pasidalijamojo valdymo principą 2020 m. spalio 16 d. – 2021 m. spalio 15 d. įvykdė 2021 m. EŽŪGF asignavimų biudžetą, ir į tai, kad šis reglamentas turi būti taikomas nuo 2021 m. gruodžio 1 d., šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Asignavimų sumos, kurios pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punktą ir trečią pastraipą bus perkeltos iš 2021 finansinių metų ir kurios pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 5 dalį bus skirtos valstybėms narėms, kad šios išmokėtų kompensacijas galutiniams gavėjams, kuriems 2022 finansiniais metais bus taikomas koregavimo koeficientas, nustatomos šio reglamento priede.

Perkeliamoms sumoms taikomas Komisijos sprendimas dėl asignavimų perkėlimo pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 12 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

Valstybių narių išlaidos, susijusios su perkeltų asignavimų kompensavimu, gali būti finansuojamos iš Sąjungos lėšų tik jei atitinkamos sumos gavėjams buvo išmokėtos iki 2022 m. spalio 16 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2021 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Wolfgang BURTSCHER

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

1

(2)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 2013 12 20, p. 608).

3

(4)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 8 straipsnio 2 dalį 2021 finansiniais metais finansinės drausmės mechanizmas netaikytas Kroatijoje.

4

(5)  
  2020 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1801, kuriuo patikslinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 nustatytas 2020 kalendorinių metų tiesioginių išmokų koregavimo koeficientas (OL L 402, 2020 12 1, p. 49).

5

---

PRIEDAS

Sumos, skirtos perkeltiems asignavimams kompensuoti

| (sumos eurais) |
| --- |
| Belgija | 10 148 502 |
| Bulgarija | 17 260 226 |
| Čekija | 18 592 308 |
| Danija | 16 896 943 |
| Vokietija | 93 879 410 |
| Estija | 3 367 730 |
| Airija | 21 755 772 |
| Graikija | 27 014 459 |
| Ispanija | 93 988 531 |
| Prancūzija | 140 942 719 |
| Italija | 59 291 647 |
| Kipras | 566 767 |
| Latvija | 5 308 382 |
| Lietuva | 8 354 220 |
| Liuksemburgas | 716 220 |
| Vengrija | 24 904 327 |
| Мalta | 60 357 |
| Nyderlandai | 13 043 131 |
| Austrija | 11 588 177 |
| Lenkija | 43 034 502 |
| Portugalija | 12 813 987 |
| Rumunija | 29 917 025 |
| Slovėnija | 1 503 290 |
| Slovakija | 8 375 694 |
| Suomija | 9 928 403 |
| Švedija | 13 184 745 |

(sumos eurais)

Belgija

10 148 502

Bulgarija

17 260 226

Čekija

18 592 308

Danija

16 896 943

Vokietija

93 879 410

Estija

3 367 730

Airija

21 755 772

Graikija

27 014 459

Ispanija

93 988 531

Prancūzija

140 942 719

Italija

59 291 647

Kipras

566 767

Latvija

5 308 382

Lietuva

8 354 220

Liuksemburgas

716 220

Vengrija

24 904 327

Мalta

60 357

Nyderlandai

13 043 131

Austrija

11 588 177

Lenkija

43 034 502

Portugalija

12 813 987

Rumunija

29 917 025

Slovėnija

1 503 290

Slovakija

8 375 694

Suomija

9 928 403

Švedija

13 184 745

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/166

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2092

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip penimų kiaulių ir nujunkytų paršelių pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti kalio diformiatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti kalio diformiatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip penimų kiaulių ir nujunkytų paršelių pašarų priedą, priskirtiną prie kategorijos „technologiniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti kalio diformiatą kaip penimų kiaulių ir nujunkytų paršelių pašarų priedą, priskirtiną prie kategorijos „technologiniai priedai“;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis kalio diformiatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad medžiaga nekelia susirūpinimo dėl poveikio kvėpavimo takams ir odai, tačiau dirgina akis. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad medžiaga gali būti veiksmingas technologinis pašarų priedas. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis kalio diformiatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad medžiaga nekelia susirūpinimo dėl poveikio kvėpavimo takams ir odai, tačiau dirgina akis. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad medžiaga gali būti veiksmingas technologinis pašarų priedas. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | kalio diformiato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą medžiagą; |
| --- | --- |

(5)

kalio diformiato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą medžiagą;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą medžiagą, priklausančią priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „rūgštingumo reguliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(5):6617.

2

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Technologinių priedų kategorija


  Funkcinė grupė: rūgštingumo reguliatoriai |
| 1j001 | Kalio diformiatas | Priedo sudėtis

  Kalio diformiatas: ≥ 98 % | Penimos kiaulės
  Nujunkyti paršeliai | – | – | 6 000 | 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas. |

Priedo identifikavimo numeris

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Technologinių priedų kategorija

Funkcinė grupė: rūgštingumo reguliatoriai

1j001

Kalio diformiatas

Priedo sudėtis

Kalio diformiatas: ≥ 98 %

Penimos kiaulės

Nujunkyti paršeliai

–

–

6 000

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas.

| 2. | Didžiausias kalio diformiato kiekis yra 6 000  mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, nepriklausomai nuo to, ar jis naudojamas atskirai kaip rūgštingumo reguliatorius, ar kartu su kitais kalio diformiato šaltiniais. |
| --- | --- |

2.

Didžiausias kalio diformiato kiekis yra 6 000  mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, nepriklausomai nuo to, ar jis naudojamas atskirai kaip rūgštingumo reguliatorius, ar kartu su kitais kalio diformiato šaltiniais.

| 3. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių apsaugos priemones.

2031 m. gruodžio 20 d.

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Kalio diformiatas

CAS Nr. 20642-05-1

Einecs Nr. 243-934-6

C2H3O4K

Analizės metodas
   (1)

Kalio diformiato (išreikšto bendru skruzdžių rūgšties kiekiu) nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:

| — | jonų chromatografija su laidumo nustatymu (IC-CD) – EN 17294. |
| --- | --- |

—

jonų chromatografija su laidumo nustatymu (IC-CD) – EN 17294.

Kalio nustatymas pašarų priede:

| — | atominės sugerties spektroskopija (AAS), EN ISO 6869, arba |
| --- | --- |

—

atominės sugerties spektroskopija (AAS), EN ISO 6869, arba

| — | induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES), EN15510. |
| --- | --- |

—

induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES), EN15510.

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/169

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2093

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti dinatrio 5’-guanilatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti dinatrio 5’-guanilatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti dinatrio 5’-guanilatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti dinatrio 5’-guanilatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „kvapieji junginiai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti dinatrio 5’-guanilatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „kvapieji junginiai“;

| (4) | pareiškėjas paprašė leisti dinatrio 5’-guanilatą naudoti ir geriamajame vandenyje. Tačiau Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 geriamajame vandenyje neleidžiama naudoti kvapiųjų junginių. Todėl dinatrio 5’-guanilato neturėtų būti leista naudoti geriamajame vandenyje; |
| --- | --- |

(4)

pareiškėjas paprašė leisti dinatrio 5’-guanilatą naudoti ir geriamajame vandenyje. Tačiau Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 geriamajame vandenyje neleidžiama naudoti kvapiųjų junginių. Todėl dinatrio 5’-guanilato neturėtų būti leista naudoti geriamajame vandenyje;

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis dinatrio 5’-guanilatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis dinatrio 5’-guanilatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai;

| (6) | Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad dinatrio 5’-guanilatas veiksmingai pagerina pašarų kvapą ir skonį. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(6)

Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad dinatrio 5’-guanilatas veiksmingai pagerina pašarų kvapą ir skonį. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (7) | dinatrio 5’-guanilato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą medžiagą; |
| --- | --- |

(7)

dinatrio 5’-guanilato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą medžiagą;

| (8) | siekiant užtikrinti geresnę kontrolę, turėtų būti nustatytos tam tikros sąlygos. Visų pirma rekomenduojamas pašarų priedo kiekis turėtų būti nurodytas priedų etiketėse. Jei toks kiekis viršijamas, premiksų etiketėse turėtų būti nurodyta tam tikra informacija; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti geresnę kontrolę, turėtų būti nustatytos tam tikros sąlygos. Visų pirma rekomenduojamas pašarų priedo kiekis turėtų būti nurodytas priedų etiketėse. Jei toks kiekis viršijamas, premiksų etiketėse turėtų būti nurodyta tam tikra informacija;

| (9) | tai, kad dinatrio 5’-guanilato neleidžiama naudoti kaip kvapiojo junginio geriamajame vandenyje, netrukdo jo naudoti kombinuotuosiuose pašaruose, kuriais šeriama su vandeniu; |
| --- | --- |

(9)

tai, kad dinatrio 5’-guanilato neleidžiama naudoti kaip kvapiojo junginio geriamajame vandenyje, netrukdo jo naudoti kombinuotuosiuose pašaruose, kuriais šeriama su vandeniu;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą medžiagą, priklausančią priedų kategorijai „jusliniai priedai“ ir funkcinei grupei „kvapieji junginiai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(6):6619.

2

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos kiekis mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Kategorija: jusliniai priedai


  Funkcinė grupė: kvapieji junginiai |
| 2b627i | – | Dinatrio 5’-guanilatas | Priedo sudėtis

  Dinatrio 5’-guanilatas (GMP)
  Milteliai

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  Dinatrio 5’-guanilatas (hidrato pavidalu), pagamintas naudojant Corynebacterium stationis KCCM 10530 ir Escherichia coli K-12 KFCC 11067
  Pagamintas fermentuojant
  Grynumas: ne mažiau kaip 97 %
  Cheminė formulė:
  C10H12N5Na2O8P
  CAS numeris: 5550-12-9
  Einecs numeris: 226-914-1

  Analizės metodas
   (1)

  Dinatrio 5’-guanilato (GMP) identifikavimas pašarų priede:






  — | FAO JECFA dinatrio 5’-guanilatui skirtas skyrius. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Veikliosios medžiagos kiekis mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Kategorija: jusliniai priedai

Funkcinė grupė: kvapieji junginiai

2b627i

–

Dinatrio 5’-guanilatas

Priedo sudėtis

Dinatrio 5’-guanilatas (GMP)

Milteliai

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Dinatrio 5’-guanilatas (hidrato pavidalu), pagamintas naudojant Corynebacterium stationis KCCM 10530 ir Escherichia coli K-12 KFCC 11067

Pagamintas fermentuojant

Grynumas: ne mažiau kaip 97 %

Cheminė formulė:

C10H12N5Na2O8P

CAS numeris: 5550-12-9

Einecs numeris: 226-914-1

Analizės metodas
   (1)

Dinatrio 5’-guanilato (GMP) identifikavimas pašarų priede:

—

FAO JECFA dinatrio 5’-guanilatui skirtas skyrius.

Dinatrio 5’-guanilato nustatymas pašarų priede, kvapiųjų medžiagų premiksuose ir vandenyje:

| — | efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV).

Visų rūšių gyvūnai

–

–

–

| 1. | Priedas maišomas su pašaru kaip premiksas. |
| --- | --- |

1.

Priedas maišomas su pašaru kaip premiksas.

| 2. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |
| --- | --- |

2.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 3. | Priedo etiketėje nurodoma:
  „Rekomenduojamas didžiausias veikliosios medžiagos kiekis naudojant atskirai arba kartu su kitais ribonukleotidais neviršijant to paties kiekio viename kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % – 50 mg.“ |
| --- | --- |

3.

Priedo etiketėje nurodoma:

„Rekomenduojamas didžiausias veikliosios medžiagos kiekis naudojant atskirai arba kartu su kitais ribonukleotidais neviršijant to paties kiekio viename kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % – 50 mg.“

| 4. | Premiksų etiketėse nurodoma veikliosios medžiagos funkcinė grupė, identifikavimo numeris, pavadinimas ir pridėtas kiekis, jei premikso etiketėje nurodytas naudojimo kiekis viršytų 3 punkte nurodytą veikliosios medžiagos visaverčiame pašare kiekį. |
| --- | --- |

4.

Premiksų etiketėse nurodoma veikliosios medžiagos funkcinė grupė, identifikavimo numeris, pavadinimas ir pridėtas kiekis, jei premikso etiketėje nurodytas naudojimo kiekis viršytų 3 punkte nurodytą veikliosios medžiagos visaverčiame pašare kiekį.

2031 m. gruodžio 20 d.

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/173

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2094

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti dekokvinatą (Deccox ir Avi-Deccox 60G) kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė „Zoetis Belgium SA“), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. To reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | pagal Direktyvą 70/524/EEB Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1289/2004 (3) dekokvinatą leista dešimt metų naudoti kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis priedas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvą 70/524/EEB Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1289/2004 (3) dekokvinatą leista dešimt metų naudoti kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis priedas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti medžiagą dekokvinatą kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą. Pareiškėjas paprašė šį priedą priskirti prie priedų kategorijos „kokcidiostatai ir histomonostatai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti medžiagą dekokvinatą kaip mėsinių viščiukų lesalų priedą. Pareiškėjas paprašė šį priedą priskirti prie priedų kategorijos „kokcidiostatai ir histomonostatai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (4) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 13 straipsnio 3 dalimi, buvo pateiktas prašymas pakeisti priedo dekokvinato (Deccox), kaip mėsinių viščiukų lesalų priedo, sudėtį, visų pirma pakeičiant augalines sudedamąsias dalis mineralinėmis. Pareiškėjas paprašė rinkoje palikti abiejų sudėčių priedus. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 13 straipsnio 3 dalimi, buvo pateiktas prašymas pakeisti priedo dekokvinato (Deccox), kaip mėsinių viščiukų lesalų priedo, sudėtį, visų pirma pakeičiant augalines sudedamąsias dalis mineralinėmis. Pareiškėjas paprašė rinkoje palikti abiejų sudėčių priedus. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. lapkričio 29 d. (4), 2021 m. sausio 28 d. (5) ir 2014 m. spalio 30 d. (6) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis medžiaga dekokvinatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir veiksmingai užkerta kelią kokcidiozei. Taip pat buvo padaryta išvada, kad vartotojų saugai užtikrinti išlaukos nereikia, ir manoma, kad nustatyti didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLK) nėra būtina. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad prašomi Avi-Deccox 60G pagalbinių medžiagų ir fizinės formos pakeitimai nedaro poveikio preparato saugai ir gebėjimui kontroliuoti kokcidiozę, palyginti su Deccox. Todėl abi priedo formos laikomos lygiavertėmis kontroliuojant kokcidiozę. Tarnyba padarė išvadą, kad reikėtų parengti Eimeria spp. atsparumo stebėsenos po pateikimo rinkai planą. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. lapkričio 29 d. (4), 2021 m. sausio 28 d. (5) ir 2014 m. spalio 30 d. (6) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis medžiaga dekokvinatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir veiksmingai užkerta kelią kokcidiozei. Taip pat buvo padaryta išvada, kad vartotojų saugai užtikrinti išlaukos nereikia, ir manoma, kad nustatyti didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLK) nėra būtina. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad prašomi Avi-Deccox 60G pagalbinių medžiagų ir fizinės formos pakeitimai nedaro poveikio preparato saugai ir gebėjimui kontroliuoti kokcidiozę, palyginti su Deccox. Todėl abi priedo formos laikomos lygiavertėmis kontroliuojant kokcidiozę. Tarnyba padarė išvadą, kad reikėtų parengti Eimeria spp. atsparumo stebėsenos po pateikimo rinkai planą. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (6) | medžiagos dekokvinato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento prieduose, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą medžiagą; |
| --- | --- |

(6)

medžiagos dekokvinato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento prieduose, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą medžiagą;

| (7) | siekiant teisinio tikrumo, Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(7)

siekiant teisinio tikrumo, Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 turėtų būti panaikintas;

| (8) | kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Leidimas

Prieduose nurodytą medžiagą dekokvinatą, priklausančią priedų kategorijai „kokcidiostatai ir histomonostatai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą tuose prieduose nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 panaikinamas.

3 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

I priede nurodytą medžiagą ir pašarus, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2022 m. birželio 20 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2021 m. gruodžio 20 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  
  2004 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1289/2004 dėl leidimo dešimt metų naudoti pašaruose priedą Deccox®, priklausantį kokciodiostatų ir kitų vaistinių medžiagų grupei (OL L 243, 2004 7 15, p. 15).

3

(4)  EFSA Journal 2019;17(1):5541.

4

Journal

(5)  EFSA Journal 2021;19(3):6453.

5

Journal

(6)  EFSA Journal 2014;12(11):3905.

6

Journal

---

I PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Priedų kategorija: kokcidiostatai ir histomonostatai |
| 51756i | Zoetis Belgium SA | Dekokvinatas
  (Deccox) | Priedo sudėtis

  Dekokvinatas: 60,0 g/kg
  Sojų aliejus: 28,5 g/kg
  Koloidinis kvarcas: 0,6 g/kg
  Kviečių pamiltės: q.s. 1 kg

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  Dekokvinatas
  C24H35NO5

  Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas
  CAS numeris: 18507-89-6
  Susijusios priemaišos:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksirūgštis: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas:< 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonatas (anilino junginys):< 0,5 %

  Analizės metodas
   (1)

  Dekokvinato nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:
  atvirkštinių fazių efektyviosios skysčių chromatografijos metodas su fluorescenciniu aptikimu (RP-HPLC-FL), EN 16162. | Mėsiniai viščiukai | | 30 | 40 | 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Priedų kategorija: kokcidiostatai ir histomonostatai

51756i

Zoetis Belgium SA

Dekokvinatas

(Deccox)

Priedo sudėtis

Dekokvinatas: 60,0 g/kg

Sojų aliejus: 28,5 g/kg

Koloidinis kvarcas: 0,6 g/kg

Kviečių pamiltės: q.s. 1 kg

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Dekokvinatas

C24H35NO5

Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas

CAS numeris: 18507-89-6

Susijusios priemaišos:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksirūgštis: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas:< 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonatas (anilino junginys):< 0,5 %

Analizės metodas
   (1)

Dekokvinato nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:

atvirkštinių fazių efektyviosios skysčių chromatografijos metodas su fluorescenciniu aptikimu (RP-HPLC-FL), EN 16162.

Mėsiniai viščiukai

30

40

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 2. | Priedas maišomas su kombinuotaisiais pašarais kaip premiksas. |
| --- | --- |

2.

Priedas maišomas su kombinuotaisiais pašarais kaip premiksas.

| 3. | Priedas nemaišomas su kitais kokcidiostatais. |
| --- | --- |

3.

Priedas nemaišomas su kitais kokcidiostatais.

| 4. | Leidimo turėtojas įgyvendina stebėsenos po pateikimo rinkai programas, kad įvertintų atsparumą bakterijoms ir Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Leidimo turėtojas įgyvendina stebėsenos po pateikimo rinkai programas, kad įvertintų atsparumą bakterijoms ir Eimeria spp.

| 5. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

5.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

II PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Priedų kategorija: kokcidiostatai ir histomonostatai |
| 51756ii | Zoetis Belgium SA | Dekokvinatas
  (Avi-Deccox 60G) | Priedo sudėtis

  Dekokvinatas: 60,0 g/kg
  Koloidinis kvarcas: 0,6 g/kg
  Silicio dioksidas: 4,0 g/kg
  Natrio karboksimetilceliuliozė: 30,0 g/kg
  Kalcio sulfato dihidratas: q.s. ad 1 000,0  g

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  Dekokvinatas
  C24H35NO5

  Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas
  CAS numeris: 18507-89-6
  Susijusios priemaišos:
  6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksirūgštis: < 0,5 %
  metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas:< 1,0 %
  dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonatas (anilino junginys):< 0,5 %

  Analizės metodas
   (1)

  Dekokvinato nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:






  — | atvirkštinių fazių efektyviosios skysčių chromatografijos metodas su fluorescenciniu aptikimu, (RP-HPLC-FL), EN 16162. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Veikliosios medžiagos mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Priedų kategorija: kokcidiostatai ir histomonostatai

51756ii

Zoetis Belgium SA

Dekokvinatas

(Avi-Deccox 60G)

Priedo sudėtis

Dekokvinatas: 60,0 g/kg

Koloidinis kvarcas: 0,6 g/kg

Silicio dioksidas: 4,0 g/kg

Natrio karboksimetilceliuliozė: 30,0 g/kg

Kalcio sulfato dihidratas: q.s. ad 1 000,0  g

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Dekokvinatas

C24H35NO5

Etil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas

CAS numeris: 18507-89-6

Susijusios priemaišos:

6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksirūgštis: < 0,5 %

metil-6-decikloksi-7-etoksi-4-hidroksichinolin-3-karboksilatas:< 1,0 %

dietil-4-decikloksi-3-etoksianilinometilenmalonatas (anilino junginys):< 0,5 %

Analizės metodas
   (1)

Dekokvinato nustatymas pašarų priede, premiksuose ir pašaruose:

—

atvirkštinių fazių efektyviosios skysčių chromatografijos metodas su fluorescenciniu aptikimu, (RP-HPLC-FL), EN 16162.

Mėsiniai viščiukai

30

40

| 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 2. | Priedas maišomas su kombinuotaisiais pašarais kaip premiksas. |
| --- | --- |

2.

Priedas maišomas su kombinuotaisiais pašarais kaip premiksas.

| 3. | Priedas nemaišomas su kitais kokcidiostatais. |
| --- | --- |

3.

Priedas nemaišomas su kitais kokcidiostatais.

| 4. | Leidimo turėtojas įgyvendina stebėsenos po pateikimo rinkai programas, kad įvertintų atsparumą bakterijoms ir Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Leidimo turėtojas įgyvendina stebėsenos po pateikimo rinkai programas, kad įvertintų atsparumą bakterijoms ir Eimeria spp.

| 5. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

5.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/179

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2095

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti L-lizino bazę, L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateikti prašymai suteikti leidimą naudoti L-lizino bazę, L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą. Kartu su prašymais buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal to reglamento 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateikti prašymai suteikti leidimą naudoti L-lizino bazę, L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą. Kartu su prašymais buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal to reglamento 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymai pateikti dėl leidimo naudoti Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamus L-lizino bazę ir L-lizino monohidrochloridą, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamus L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamą L-lizino sulfatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedus, priskirtinus prie priedų kategorijos „maistiniai priedai“ ir funkcinės grupės „aminorūgštys, jų druskos ir analogai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymai pateikti dėl leidimo naudoti Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamus L-lizino bazę ir L-lizino monohidrochloridą, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamus L-lizino monohidrochloridą ir L-lizino sulfatą ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamą L-lizino sulfatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedus, priskirtinus prie priedų kategorijos „maistiniai priedai“ ir funkcinės grupės „aminorūgštys, jų druskos ir analogai“;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. (2)
  , (3) ir 2021 m. birželio 23 d. (4) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminami L-lizino bazė ir L-lizino monohidrochloridas, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminami L-lizino monohidrochloridas ir L-lizino sulfatas ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamas L-lizino sulfatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Dėl Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamo L-lizino sulfato Tarnyba padarė išvadą, kad ši veiklioji medžiaga nėra toksiška įkvėpus, nedirgina odos ar akių ir nejautrina odos. Kalbant apie Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamų L-lizino monohidrochlorido ir L-lizino sulfato naudotojų saugą, Tarnyba negalėjo atmesti galimybės, kad priedas kelia riziką įkvėpus, dirgina odą ar akis arba jautrina odą. Be to, Tarnyba nurodė, kad Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminama L-lizino bazė yra pavojinga įkvėpus, o Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamas L-lizino monohidrochloridas yra pavojingas įkvėpus ir lengvai dirgina akis. Todėl Komisija mano, kad dėl Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamų lizino formų reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, visų pirma priedo naudotojų atžvilgiu. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad visi priedai yra veiksmingi aminorūgšties L-lizino šaltiniai visų rūšių gyvūnams, o tam, kad priedai atrajotojams būtų tokie pat veiksmingi kaip ir neatrajotojams, jie turėtų būti apsaugoti nuo suirimo didžiajame skrandyje. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitas, kurias pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. (2)
  , (3) ir 2021 m. birželio 23 d. (4) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminami L-lizino bazė ir L-lizino monohidrochloridas, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminami L-lizino monohidrochloridas ir L-lizino sulfatas ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamas L-lizino sulfatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Dėl Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamo L-lizino sulfato Tarnyba padarė išvadą, kad ši veiklioji medžiaga nėra toksiška įkvėpus, nedirgina odos ar akių ir nejautrina odos. Kalbant apie Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamų L-lizino monohidrochlorido ir L-lizino sulfato naudotojų saugą, Tarnyba negalėjo atmesti galimybės, kad priedas kelia riziką įkvėpus, dirgina odą ar akis arba jautrina odą. Be to, Tarnyba nurodė, kad Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminama L-lizino bazė yra pavojinga įkvėpus, o Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamas L-lizino monohidrochloridas yra pavojingas įkvėpus ir lengvai dirgina akis. Todėl Komisija mano, kad dėl Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamų lizino formų reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, visų pirma priedo naudotojų atžvilgiu. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad visi priedai yra veiksmingi aminorūgšties L-lizino šaltiniai visų rūšių gyvūnams, o tam, kad priedai atrajotojams būtų tokie pat veiksmingi kaip ir neatrajotojams, jie turėtų būti apsaugoti nuo suirimo didžiajame skrandyje. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitas, kurias pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamų L-lizino bazės ir L-lizino monohidrochlorido, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamų L-lizino monohidrochlorido ir L-lizino sulfato ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamo L-lizino sulfato vertinimai rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtas medžiagas; |
| --- | --- |

(5)

Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 gaminamų L-lizino bazės ir L-lizino monohidrochlorido, Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595 gaminamų L-lizino monohidrochlorido ir L-lizino sulfato ir Corynebacterium glutamicum KCCM 80227 gaminamo L-lizino sulfato vertinimai rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtas medžiagas;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytas medžiagas ir preparatus, priklausančius priedų kategorijai „maistiniai priedai“ ir funkcinei grupei „aminorūgštys, jų druskos ir analogai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedus šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(4):6520.

2

Journal

(3)  EFSA Journal 2021;19(4):6537.

3

Journal

(4)  EFSA Journal 2021;19(7):6706.

4

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg priedo/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Maistinių priedų kategorija. Funkcinė grupė: aminorūgštys, jų druskos ir analogai |
| 3c320 | – | L-lizino bazės tirpalas | Priedo sudėtis

  L-lizino preparatas (vandeninis tirpalas), kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % L-lizino. | Visos rūšys | – | – | – | 1. | Lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

mg priedo/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Maistinių priedų kategorija. Funkcinė grupė: aminorūgštys, jų druskos ir analogai

3c320

–

L-lizino bazės tirpalas

Priedo sudėtis

L-lizino preparatas (vandeninis tirpalas), kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % L-lizino.

Visos rūšys

–

–

–

1.

Lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje.

| 2. | Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu. |
| --- | --- |

2.

Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu.

| 3. | Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“ |
| --- | --- |

3.

Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“

| 4. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, patekimu į akis ar sąlyčiu su oda. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

4.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, patekimu į akis ar sąlyčiu su oda. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

L-lizinas, gaunamas fermentuojant bakterijomis Corynebacterium glutamicum KCCM 80183

Cheminė formulė: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numeris: 56-87-1

Analizės metodai
   (1)

Lizino kiekio nustatymas pašarų priede ir premiksuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % lizino:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180.

Lizino kiekio nustatymas premiksuose, kombinuotuosiuose pašaruose ir pašarinėse žaliavose:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis).

Lizino kiekio nustatymas vandenyje:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD); arba |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD); arba

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS).

3c322ii

Techniškai grynas L-lizino monohidrochloridas

Priedo sudėtis

L-lizino monohidrochlorido milteliai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 78 % L-lizino, o didžiausiasis drėgnis yra 1,5 %.

Visos rūšys

–

–

–

| 1. | Lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje. |
| --- | --- |

1.

Lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje.

| 2. | Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu. |
| --- | --- |

2.

Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu.

| 3. | Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“ |
| --- | --- |

3.

Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“

| 4. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, patekimu į akis ar sąlyčiu su oda. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

4.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, patekimu į akis ar sąlyčiu su oda. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių, odos ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

L-lizino monohidrochloridas, gaunamas fermentuojant bakterijomis

Corynebacterium glutamicum KCCM 80183 arba Corynebacterium glutamicum CCTCC M 2015595

Cheminė formulė: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS numeris: 657-27-2

Analizės metodai
   (1)

L-lizino monohidrochlorido identifikavimas pašarų priede:

| — | Maisto cheminių medžiagų kodekso skyrius, skirtas L-lizino monohidrochloridui. |
| --- | --- |

—

Maisto cheminių medžiagų kodekso skyrius, skirtas L-lizino monohidrochloridui.

Lizino kiekio nustatymas pašarų priede ir premiksuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % lizino:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180.

Lizino kiekio nustatymas premiksuose, kombinuotuosiuose pašaruose ir pašarinėse žaliavose:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis).

Lizino kiekio nustatymas vandenyje:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD); arba |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD); arba

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS).

3c325i

–

L-lizino sulfatas

Priedo sudėtis

Granuliuotas L-lizino sulfato preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 52 % L-lizino ir ne daugiau kaip 24 % sulfato, o didžiausiasis drėgnis yra 4 %.

Visos rūšys

–

–

10 000

| 1. | L-lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje. |
| --- | --- |

1.

L-lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje.

| 2. | Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu. |
| --- | --- |

2.

Priedas gali būti naudojamas ir su geriamuoju vandeniu.

| 3. | Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“ |
| --- | --- |

3.

Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, ypač su geriamuoju vandeniu, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“

| 4. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su įkvėpimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

4.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su įkvėpimu susijusios rizikos. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

L-lizino sulfatas, gaunamas fermentuojant bakterijomis Corynebacterium glutamicum CCTCCM 2015595

Cheminė formulė: C12 H28 N4O4•H2SO4/[NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS numeris: 60343-69-3

Analizės metodai
   (1)

Lizino kiekio nustatymas pašarų priede ir premiksuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % lizino:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180.

Sulfato identifikavimas pašarų priede:

| — | Europos farmakopėjos monografija 20301. |
| --- | --- |

—

Europos farmakopėjos monografija 20301.

Lizino kiekio nustatymas premiksuose, kombinuotuosiuose pašaruose ir pašarinėse žaliavose:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis).

Lizino kiekio nustatymas vandenyje:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD).

3c324i

–

L-lizino sulfatas

Priedo sudėtis

Granuliuotas L-lizino sulfato preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 52 % L-lizino ir ne daugiau kaip 24 % sulfato, o didžiausiasis drėgnis yra 4 %.

Visos rūšys

–

–

10 000

| 1. | L-lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje. |
| --- | --- |

1.

L-lizino kiekis nurodomas priedo etiketėje.

| 2. | Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“ |
| --- | --- |

2.

Frazės, pateikiamos priedo ir premiksų etiketėse: „Papildomai naudojant L-liziną, reikėtų atsižvelgti į visų nepakeičiamųjų ir sąlyginai nepakeičiamųjų aminorūgščių šaltinius, kad būtų išvengta disbalanso.“

2031 12 20

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

L-lizino sulfatas, gaunamas fermentuojant bakterijomis Corynebacterium glutamicum KCCM 80227

Cheminė formulė: C12 H28 N4O4•H2SO4/[NH2-(C H2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS numeris: 60343-69-3

Analizės metodai
   (1)

Lizino kiekio nustatymas pašarų priede ir premiksuose, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 % lizino:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD), EN ISO 17180.

Sulfato identifikavimas pašarų priede:

| — | Europos farmakopėjos monografija 20301. |
| --- | --- |

—

Europos farmakopėjos monografija 20301.

Lizino kiekio nustatymas premiksuose, kombinuotuosiuose pašaruose ir pašarinėse žaliavose:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS); Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009 (III priedo F dalis).

Lizino kiekio nustatymas vandenyje:

| — | jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

jonų mainų chromatografija, taikant pokolonėlinio antrinių junginių gavimo ir optinio nustatymo metodą (IEC-VIS/FLD).

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/187

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2096

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė „Danisco (UK) Ltd“, kuriai Sąjungoje atstovauja „Genencor International B.V.“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 (EC 3.2.1.8) gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“ ir funkcinės grupės „virškinimo stimuliatoriai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti Trichoderma reesei CBS 143953 (EC 3.2.1.8) gaminamą endo-1,4-beta-ksilanazę kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“ ir funkcinės grupės „virškinimo stimuliatoriai“;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės preparatas, kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedas, nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas turėtų būti laikomas kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga ir akis dirginti galinčia medžiaga. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas gali būti veiksmingas kaip paršavedėms laktacijos laikotarpiu skirtas zootechninis priedas. Tarnyba nemano, kad reikėtų nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės preparatas, kaip visų rūšių naminių paukščių, penimų kiaulių, paršelių ir visų retesnių rūšių kiaulių pašarų priedas, nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas turėtų būti laikomas kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga ir akis dirginti galinčia medžiaga. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas gali būti veiksmingas kaip paršavedėms laktacijos laikotarpiu skirtas zootechninis priedas. Tarnyba nemano, kad reikėtų nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(5)

Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(5):6539.

2

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai |
| 4a11 | „Danisco (UK) Ltd“, kuriai Sąjungoje atstovauja „Genencor International B.V.“ | Endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8) | Priedo sudėtis



  Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) preparatas, kurio mažiausias aktyvumas – 40 000  U/g (1)



  Veikliosios medžiagos apibūdinimas



  Trichoderma reesei CBS 143953 gaminama endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8)


  Analizės metodas

   (2)

  Kiekybinis endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumo nustatymas:
  kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-ksilanazės atpalaiduotus iš su azurinu skersiniu ryšiu susietų kviečių arabinoksilano substratų. | Visų rūšių naminiai paukščiai | – | 625  U | – | 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

4a11

„Danisco (UK) Ltd“, kuriai Sąjungoje atstovauja „Genencor International B.V.“

Endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8)

Priedo sudėtis

Trichoderma reesei CBS 143953 gaminamos endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) preparatas, kurio mažiausias aktyvumas – 40 000  U/g (1)

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Trichoderma reesei CBS 143953 gaminama endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8)

Analizės metodas

   (2)

Kiekybinis endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumo nustatymas:

kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-ksilanazės atpalaiduotus iš su azurinu skersiniu ryšiu susietų kviečių arabinoksilano substratų.

Visų rūšių naminiai paukščiai

–

625  U

–

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 2. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos šiomis procedūromis ir priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių ir kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

2.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos šiomis procedūromis ir priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant akių ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 12 20

Penimos kiaulės Paršeliai (nujunkyti ir žindomi)

Visų retesnių rūšių kiaulės

2 000  U

---

(1)  1 U – fermento, kuris, esant pH 4,2 ir 50 °C temperatūrai, iš kviečių arabinoksilano atpalaiduoja 0,48 μmol redukuojančio cukraus (ksilozės ekvivalentas) per minutę, kiekis.

(2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/190

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/2097

2021 m. lapkričio 29 d.

dėl leidimo naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą kaip penimų kalakutų ir veislei auginamų kalakutų lesalų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė „Novus Europe NV“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas suteikti leidimą naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą kaip penimų kalakutų ir veislei auginamų kalakutų lesalų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“ ir funkcinės grupės „kiti zootechniniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatą kaip penimų kalakutų ir veislei auginamų kalakutų lesalų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“ ir funkcinės grupės „kiti zootechniniai priedai“;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas kelia nedidelę riziką naudotojams jo įkvėpus. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad priedas gali pagerinti penimų kalakutų zootechninius rodiklius ir kad šią išvadą galima taikyti ir veislei auginamiems kalakutams. Tarnyba nemano, kad reikėtų nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. kovo 17 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų saugai ar aplinkai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas kelia nedidelę riziką naudotojams jo įkvėpus. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad priedas gali pagerinti penimų kalakutų zootechninius rodiklius ir kad šią išvadą galima taikyti ir veislei auginamiems kalakutams. Tarnyba nemano, kad reikėtų nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(5)

benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „kiti zootechniniai priedai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2021;19(4):6528.

2

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: kiti zootechniniai priedai (zootechninių rodiklių gerinimas) |
| 4d14 | „Novus Europe NV“ | Benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas | Priedo sudėtis

  Benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip:
  benzenkarboksirūgšties: 42,5–50 %,
  kalcio formiato: 2,5–3,5 %,
  fumaro rūgšties: 0,8–1,2 %.
  Granulių pavidalo | Penimi kalakutai
  Veislei auginami kalakutai | – | 500 | 1 000 | 1. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: kiti zootechniniai priedai (zootechninių rodiklių gerinimas)

4d14

„Novus Europe NV“

Benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas

Priedo sudėtis

Benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip:

benzenkarboksirūgšties: 42,5–50 %,

kalcio formiato: 2,5–3,5 %,

fumaro rūgšties: 0,8–1,2 %.

Granulių pavidalo

Penimi kalakutai

Veislei auginami kalakutai

–

500

1 000

1.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 2. | Priedas nenaudojamas su kitų šaltinių benzenkarboksirūgštimi arba benzoatais, kalcio formiatu arba skruzdžių rūgštimi ir fumaro rūgštimi. |
| --- | --- |

2.

Priedas nenaudojamas su kitų šaltinių benzenkarboksirūgštimi arba benzoatais, kalcio formiatu arba skruzdžių rūgštimi ir fumaro rūgštimi.

| 3. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2031 m. gruodžio 20 d.

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Benzenkarboksirūgštis (grynumas ≥ 99,0 %): CAS numeris 65-85-0; cheminė formulė C7H6O2

Kalcio formiatas: CAS numeris 544-17-2; cheminė formulė C2H2O4Ca

Fumaro rūgštis (grynumas ≥ 99,5 %): CAS numeris 110-17-8; cheminė formulė C4H4O4

Analizės metodas
   (1)

Benzenkarboksirūgšties, kalcio formiato ir fumaro rūgšties kiekio pašarų priede nustatymas:

| — | efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV).

Suminio kalcio kiekio pašarų priede nustatymas:

| — | atominės sugerties spektroskopija (AAS) – EN ISO 6869; arba |
| --- | --- |

—

atominės sugerties spektroskopija (AAS) – EN ISO 6869; arba

| — | induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510). |
| --- | --- |

—

induktyviai susietos plazmos atominė emisinė spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510).

Benzenkarboksirūgšties kiekio premiksuose ir pašaruose nustatymas:

| — | efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu (HPLC-UV).

Kalcio formiato ir fumaro rūgšties kiekio premiksuose nustatymas:

| — | jonus išskirianti efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu arba lūžio rodiklio nustatymu (HPLC-UV/RI). |
| --- | --- |

—

jonus išskirianti efektyvioji skysčių chromatografija su UV aptikimu arba lūžio rodiklio nustatymu (HPLC-UV/RI).

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

SPRENDIMAI

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/194

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/2098

2021 m. lapkričio 25 d.

kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 240 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu (ES) 2020/430 (1) nustatyta vieno mėnesio trukmės nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių (2) 12 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl sprendimų taikyti įprastinę rašytinę procedūrą, kai tuos sprendimus priima Valstybių narių Vyriausybių nuolatinių atstovų komitetas (toliau – COREPER). Tą nukrypti leidžiančią nuostatą buvo numatyta taikyti iki 2020 m. balandžio 23 d.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu (ES) 2020/430 (1) nustatyta vieno mėnesio trukmės nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių (2) 12 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl sprendimų taikyti įprastinę rašytinę procedūrą, kai tuos sprendimus priima Valstybių narių Vyriausybių nuolatinių atstovų komitetas (toliau – COREPER). Tą nukrypti leidžiančią nuostatą buvo numatyta taikyti iki 2020 m. balandžio 23 d.;

| (2) | Sprendimu (ES) 2020/430 numatyta, kad, jei tai būtų pateisinama dėl besitęsiančių išimtinių aplinkybių, Taryba tą sprendimą gali atnaujinti. 2020 m. balandžio 21 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/556 (3) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą tolesniam vieno mėnesio laikotarpiui nuo 2020 m. balandžio 23 d. Buvo numatyta, kad tas nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimas tęsis iki 2020 m. gegužės 23 d.2020 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/702 (4) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki 2020 m. liepos 10 d.2020 m. liepos 3 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/970 (5) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. rugsėjo 10 d.2020 m. rugsėjo 4 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1253 (6) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. lapkričio 10 d.2020 m. lapkričio 6 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1659 (7) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. sausio 15 d.2021 m. sausio 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/26 (8) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. kovo 19 d.2021 m. kovo 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/454 (9) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. gegužės 21 d.2021 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/825 (10) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. liepos 16 d.2021 m. liepos 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/1142 (11) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. rugsėjo 30 d.2021 m. rugsėjo 24 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/1725 (12) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. lapkričio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu (ES) 2020/430 numatyta, kad, jei tai būtų pateisinama dėl besitęsiančių išimtinių aplinkybių, Taryba tą sprendimą gali atnaujinti. 2020 m. balandžio 21 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/556 (3) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą tolesniam vieno mėnesio laikotarpiui nuo 2020 m. balandžio 23 d. Buvo numatyta, kad tas nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimas tęsis iki 2020 m. gegužės 23 d.2020 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/702 (4) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki 2020 m. liepos 10 d.2020 m. liepos 3 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/970 (5) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. rugsėjo 10 d.2020 m. rugsėjo 4 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1253 (6) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. lapkričio 10 d.2020 m. lapkričio 6 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1659 (7) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. sausio 15 d.2021 m. sausio 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/26 (8) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. kovo 19 d.2021 m. kovo 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/454 (9) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. gegužės 21 d.2021 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/825 (10) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. liepos 16 d.2021 m. liepos 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/1142 (11) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. rugsėjo 30 d.2021 m. rugsėjo 24 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/1725 (12) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. lapkričio 30 d.;

| (3) | atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemijos sukeltos išimtinės aplinkybės tęsiasi, o valstybės narės tebetaiko įvairias neeilines prevencines ir izoliavimo priemones, Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios galiojimas pratęstas sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26, (ES) 2021/454, (ES) 2021/825, (ES) 2021/1142 ir (ES) 2021/1725, galiojimą būtina pratęsti tolesniam ribotam laikotarpiui iki 2022 m. vasario 28 d., |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemijos sukeltos išimtinės aplinkybės tęsiasi, o valstybės narės tebetaiko įvairias neeilines prevencines ir izoliavimo priemones, Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios galiojimas pratęstas sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26, (ES) 2021/454, (ES) 2021/825, (ES) 2021/1142 ir (ES) 2021/1725, galiojimą būtina pratęsti tolesniam ribotam laikotarpiui iki 2022 m. vasario 28 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas toliau pratęsiamas iki 2022 m. vasario 28 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  2020 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/430 dėl laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos (OL L 88 I, 2020 3 24, p. 1).

1

(2)  
  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

2

(3)  
  2020 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/556, kuriuo pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 128 I, 2020 4 23, p. 1).

3

(4)  
  2020 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/702, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir Sprendimu (ES) 2020/556 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 165, 2020 5 27, p. 38).

4

(5)  
  2020 m. liepos 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/970, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556 ir (ES) 2020/702 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 216, 2020 7 7, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. rugsėjo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1253, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702 ir (ES) 2020/970 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 294, 2020 9 8, p. 1).

6

(7)  
  2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1659, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970 ir (ES) 2020/1253 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 376, 2020 11 10, p. 3).

7

(8)  
  2021 m. sausio 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/26, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253 ir (ES) 2020/1659 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 11, 2021 1 14, p. 19).

8

(9)  
  2021 m. kovo 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/454, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 89, 2021 3 16, p. 15).

9

(10)  
  2021 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/825, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 183, 2021 5 25, p. 40).

10

(11)  
  2021 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1142, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 247, 2021 7 13, p. 91).

11

(12)  
  2021 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1725, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 344, 2021 9 29, p. 5).

12

---

Klaidų ištaisymas

| 2021 11 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 427/196 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 427/196

---

2021 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/2082, kuriuo nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 376/2014 nuostatų dėl bendros Europos rizikos klasifikacijos sistemos įgyvendinimo tvarka, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 426, 2021 m. lapkričio 29 d.
  )

37 puslapis, 1.2 skirsnis, e punktas, pirma įtrauka:

yra:

| „— | Pranešimų apie įvykius, kuriuose nurodyta RAP sunkumo įverčio „bendrasis OEV“ klasifikacijos kategorija, duomenys gali būti tiesiogiai perkeliami į ERKS tikimybės skiltis, kaip paaiškinta 2 pav. g veiksme.“, |
| --- | --- |

„—

Pranešimų apie įvykius, kuriuose nurodyta RAP sunkumo įverčio „bendrasis OEV“ klasifikacijos kategorija, duomenys gali būti tiesiogiai perkeliami į ERKS tikimybės skiltis, kaip paaiškinta 2 pav. g veiksme.“,

turi būti:

| „— | Pranešimų apie įvykius, kuriuose nurodyta RAP sunkumo įverčio „bendrasis OEV“ klasifikacijos kategorija, duomenys gali būti tiesiogiai perkeliami į ERKS tikimybės skiltis, kaip paaiškinta 1 pav. g veiksme.“ |
| --- | --- |

„—

Pranešimų apie įvykius, kuriuose nurodyta RAP sunkumo įverčio „bendrasis OEV“ klasifikacijos kategorija, duomenys gali būti tiesiogiai perkeliami į ERKS tikimybės skiltis, kaip paaiškinta 1 pav. g veiksme.“

---