# Jurnalul Oficial L 399/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 399 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6411 noiembrie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 399

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6411 noiembrie 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1956 a Comisiei din 10 noiembrie 2021 privind instituirea și organizarea Rețelei europene de cunoștințe în materie de protecție civilă
  [notificată cu numărul C(2021) 7939]

   (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1956 a Comisiei din 10 noiembrie 2021 privind instituirea și organizarea Rețelei europene de cunoștințe în materie de protecție civilă
  [notificată cu numărul C(2021) 7939]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2021) 7939]

1

1

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia delegată nr. 203/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 16 iulie 2021 privind aprobarea unor măsuri naționale ale Norvegiei și Islandei menite să limiteze impactul anumitor boli ale animalelor acvatice în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziei nr. 58/16/COL-D [2021/1957] | 8 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia delegată nr. 203/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 16 iulie 2021 privind aprobarea unor măsuri naționale ale Norvegiei și Islandei menite să limiteze impactul anumitor boli ale animalelor acvatice în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziei nr. 58/16/COL-D [2021/1957]

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 11.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 399/1

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1956 A COMISIEI

din 10 noiembrie 2021

privind instituirea și organizarea Rețelei europene de cunoștințe în materie de protecție civilă

[notificată cu numărul C(2021) 7939]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (1), în special articolul 32 alineatul (1) litera (h),

întrucât:

| (1) | Mecanismul de protecție civilă al Uniunii („mecanismul Uniunii”), instituit prin Decizia nr. 1313/2013/UE, își propune să consolideze cooperarea dintre Uniune și statele membre și facilitează coordonarea în domeniul protecției civile pentru a îmbunătăți răspunsul Uniunii la dezastrele naturale și la cele provocate de om. |
| --- | --- |

(1)

Mecanismul de protecție civilă al Uniunii („mecanismul Uniunii”), instituit prin Decizia nr. 1313/2013/UE, își propune să consolideze cooperarea dintre Uniune și statele membre și facilitează coordonarea în domeniul protecției civile pentru a îmbunătăți răspunsul Uniunii la dezastrele naturale și la cele provocate de om.

| (2) | În conformitate cu articolul 13 din Decizia nr. 1313/2013/UE, trebuie instituită o Rețea europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă („rețeaua de cunoștințe”) cu scopul de a agrega, a prelucra și a disemina cunoștințe și informații relevante pentru mecanismul Uniunii, incluzând actorii relevanți din domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor, centrele de excelență, universitățile și cercetătorii și urmând o abordare care ia în considerare mai multe tipuri de pericole. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 13 din Decizia nr. 1313/2013/UE, trebuie instituită o Rețea europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă („rețeaua de cunoștințe”) cu scopul de a agrega, a prelucra și a disemina cunoștințe și informații relevante pentru mecanismul Uniunii, incluzând actorii relevanți din domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor, centrele de excelență, universitățile și cercetătorii și urmând o abordare care ia în considerare mai multe tipuri de pericole.

| (3) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, prin intermediul rețelei de cunoștințe, Comisia sprijină coerența proceselor de planificare și de luare a deciziilor prin facilitarea schimbului continuu de cunoștințe și informații implicând toate domeniile de activitate din cadrul mecanismului Uniunii. Atunci când facilitează schimbul continuu de cunoștințe și informații, Comisia, prin intermediul rețelei de cunoștințe, ar trebui să elaboreze planuri strategice, care vor stabili orientarea strategică a rețelei de cunoștințe pentru anii următori. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, prin intermediul rețelei de cunoștințe, Comisia sprijină coerența proceselor de planificare și de luare a deciziilor prin facilitarea schimbului continuu de cunoștințe și informații implicând toate domeniile de activitate din cadrul mecanismului Uniunii. Atunci când facilitează schimbul continuu de cunoștințe și informații, Comisia, prin intermediul rețelei de cunoștințe, ar trebui să elaboreze planuri strategice, care vor stabili orientarea strategică a rețelei de cunoștințe pentru anii următori.

| (4) | Pentru a crea sinergii cu alte grupuri și rețele relevante, rețeaua de cunoștințe ar trebui să colaboreze îndeaproape cu comitetul menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, precum și cu grupurile de experți ale Comisiei în domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor înregistrate în registrul grupurilor de experți ale Comisiei și cu alte entități similare. Rețeaua de cunoștințe și Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență („ERCC”) trebuie să coopereze îndeaproape pentru a asigura complementaritatea și sprijinul reciproc în activitățile lor respective. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a crea sinergii cu alte grupuri și rețele relevante, rețeaua de cunoștințe ar trebui să colaboreze îndeaproape cu comitetul menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, precum și cu grupurile de experți ale Comisiei în domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor înregistrate în registrul grupurilor de experți ale Comisiei și cu alte entități similare. Rețeaua de cunoștințe și Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență („ERCC”) trebuie să coopereze îndeaproape pentru a asigura complementaritatea și sprijinul reciproc în activitățile lor respective.

| (5) | Rețeaua de cunoștințe nu ar trebui să se suprapună cu alte inițiative ale Comisiei relevante pentru sfera de acțiune a rețelei, ci ar trebui să valorifice rezultatele acestora. |
| --- | --- |

(5)

Rețeaua de cunoștințe nu ar trebui să se suprapună cu alte inițiative ale Comisiei relevante pentru sfera de acțiune a rețelei, ci ar trebui să valorifice rezultatele acestora.

| (6) | În vederea instituirii formale a rețelei de cunoștințe, este necesar să se adopte norme care să stabilească structura organizatorică și funcționarea rețelei de cunoștințe. |
| --- | --- |

(6)

În vederea instituirii formale a rețelei de cunoștințe, este necesar să se adopte norme care să stabilească structura organizatorică și funcționarea rețelei de cunoștințe.

| (7) | Structura organizatorică a rețelei de cunoștințe ar trebui să fie alcătuită din organe consultative și un secretariat. Organele consultative ale rețelei de cunoștințe sunt consiliul de administrație și grupurile de lucru pentru fiecare pilon al rețelei de cunoștințe. |
| --- | --- |

(7)

Structura organizatorică a rețelei de cunoștințe ar trebui să fie alcătuită din organe consultative și un secretariat. Organele consultative ale rețelei de cunoștințe sunt consiliul de administrație și grupurile de lucru pentru fiecare pilon al rețelei de cunoștințe.

| (8) | Consiliul de administrație ar trebui să acționeze în primul rând ca forum strategic, oferind Comisiei orientări strategice, și să aibă funcții consultative de supraveghere a rețelei de cunoștințe. |
| --- | --- |

(8)

Consiliul de administrație ar trebui să acționeze în primul rând ca forum strategic, oferind Comisiei orientări strategice, și să aibă funcții consultative de supraveghere a rețelei de cunoștințe.

| (9) | În vederea asigurării unei organizări eficace și eficiente a activității rețelei de cunoștințe, este necesar să se instituie un secretariat al rețelei de cunoștințe. Secretariatul ar trebui să fie asigurat de Comisie și ar trebui, în special, să gestioneze, să administreze și să coordoneze rețeaua de cunoștințe. Funcția principală a secretariatului este de a asigura coerența, sinergiile și buna circulație a informațiilor în cadrul rețelei de cunoștințe, precum și de a coordona activitățile rețelei de cunoștințe în conformitate cu planificarea strategică. |
| --- | --- |

(9)

În vederea asigurării unei organizări eficace și eficiente a activității rețelei de cunoștințe, este necesar să se instituie un secretariat al rețelei de cunoștințe. Secretariatul ar trebui să fie asigurat de Comisie și ar trebui, în special, să gestioneze, să administreze și să coordoneze rețeaua de cunoștințe. Funcția principală a secretariatului este de a asigura coerența, sinergiile și buna circulație a informațiilor în cadrul rețelei de cunoștințe, precum și de a coordona activitățile rețelei de cunoștințe în conformitate cu planificarea strategică.

| (10) | Rețeaua de cunoștințe și activitățile sale ar trebui structurate în jurul a doi piloni principali, care ar trebui să ofere un cadru pentru activitățile esențiale ale rețelei de cunoștințe și să stimuleze schimburile în rețea în cadrul domeniului lor de aplicare: pilonul de dezvoltare a capacităților și pilonul științific. Pilonul de dezvoltare a capacităților ar trebui să urmărească reunirea, promovarea și consolidarea inițiativelor de dezvoltare a capacităților relevante pentru părțile interesate din domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor, cu un accent special pe mecanismul Uniunii. Scopul pilonului științific ar trebui să fie acela de a reuni reprezentanții mediului academic, practicienii și factorii de decizie în vederea cooperării multidisciplinare, transsectoriale și transfrontaliere pentru a aplica într-un mod mai eficient cunoștințele științifice în gestionarea riscului de dezastre și, în special, în activitățile de prevenire și de pregătire pentru dezastre. |
| --- | --- |

(10)

Rețeaua de cunoștințe și activitățile sale ar trebui structurate în jurul a doi piloni principali, care ar trebui să ofere un cadru pentru activitățile esențiale ale rețelei de cunoștințe și să stimuleze schimburile în rețea în cadrul domeniului lor de aplicare: pilonul de dezvoltare a capacităților și pilonul științific. Pilonul de dezvoltare a capacităților ar trebui să urmărească reunirea, promovarea și consolidarea inițiativelor de dezvoltare a capacităților relevante pentru părțile interesate din domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor, cu un accent special pe mecanismul Uniunii. Scopul pilonului științific ar trebui să fie acela de a reuni reprezentanții mediului academic, practicienii și factorii de decizie în vederea cooperării multidisciplinare, transsectoriale și transfrontaliere pentru a aplica într-un mod mai eficient cunoștințele științifice în gestionarea riscului de dezastre și, în special, în activitățile de prevenire și de pregătire pentru dezastre.

| (11) | Pilonul de dezvoltare a capacităților ar trebui să se concentreze asupra unor programe și proiecte bine cunoscute existente, cum ar fi programul de formare și exerciții din cadrul mecanismului Uniunii, schimbul de experți în materie de protecție civilă, parteneriatele rețelei de cunoștințe și programul de prevenire și pregătire din cadrul mecanismului Uniunii. Aceste programe ar trebui consolidate printr-un proces treptat și continuu și ar trebui completate de alte activități de dezvoltare a capacităților. Pilonul științific ar trebui să se bazeze pe structurile și rețelele științifice existente care sprijină mecanismul Uniunii, în special pe Centrul de cunoștințe privind gestionarea riscului de dezastre, gestionat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, precum și pe programele relevante Orizont Europa care finanțează acțiuni de cercetare și inovare și inițiative conexe de creare de rețele în domeniul gestionării riscului de dezastre, precum și să integreze aceste structuri și rețele. |
| --- | --- |

(11)

Pilonul de dezvoltare a capacităților ar trebui să se concentreze asupra unor programe și proiecte bine cunoscute existente, cum ar fi programul de formare și exerciții din cadrul mecanismului Uniunii, schimbul de experți în materie de protecție civilă, parteneriatele rețelei de cunoștințe și programul de prevenire și pregătire din cadrul mecanismului Uniunii. Aceste programe ar trebui consolidate printr-un proces treptat și continuu și ar trebui completate de alte activități de dezvoltare a capacităților. Pilonul științific ar trebui să se bazeze pe structurile și rețelele științifice existente care sprijină mecanismul Uniunii, în special pe Centrul de cunoștințe privind gestionarea riscului de dezastre, gestionat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, precum și pe programele relevante Orizont Europa care finanțează acțiuni de cercetare și inovare și inițiative conexe de creare de rețele în domeniul gestionării riscului de dezastre, precum și să integreze aceste structuri și rețele.

| (12) | Normele privind divulgarea informațiilor de către membrii rețelei de cunoștințe ar trebui să respecte obligațiile privind secretul profesional. |
| --- | --- |

(12)

Normele privind divulgarea informațiilor de către membrii rețelei de cunoștințe ar trebui să respecte obligațiile privind secretul profesional.

| (13) | Pentru a fi transparentă în ceea ce privește activitățile desfășurate de organele rețelei de cunoștințe, Comisia ar trebui să publice documentele relevante ale reuniunilor pe platforma online menționată la articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a fi transparentă în ceea ce privește activitățile desfășurate de organele rețelei de cunoștințe, Comisia ar trebui să publice documentele relevante ale reuniunilor pe platforma online menționată la articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE.

| (14) | Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(14)

Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (15) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie stabilește structura organizatorică și funcționarea rețelei de cunoștințe, instituie un consiliu de administrație, un secretariat și grupuri de lucru ale pilonilor, prevăzând componența și atribuțiile acestora și stabilind normele de funcționare a acestora.

Articolul 2

Rețeaua europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă

Se instituie Rețeaua europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă.

Aceasta vizează realizarea obiectivelor și îndeplinirea sarcinilor prevăzute la articolul 13 din Decizia nr. 1313/2013/UE.

Articolul 3

Componența rețelei de cunoștințe

Structura organizatorică a rețelei de cunoștințe este alcătuită din următoarele organe consultative:

| (a) | consiliul de administrație; |
| --- | --- |

(a)

consiliul de administrație;

| (b) | grupurile de lucru ale pilonilor. |
| --- | --- |

(b)

grupurile de lucru ale pilonilor.

Articolul 4

Consiliul de administrație

Consiliul de administrație consiliază Comisia cu privire la gestionarea rețelei de cunoștințe, asigurându-se că scopul general al rețelei de cunoștințe este îndeplinit, împreună cu obiectivele sale principale, în conformitate cu articolul 13 din Decizia nr. 1313/2013/UE.

Articolul 5

Componența consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație este alcătuit dintr-un reprezentant al Comisiei și un reprezentant al fiecărui stat membru. Comisia și statele membre numesc un reprezentant și un reprezentant adjunct în consiliul de administrație. Se promovează participarea echilibrată din punctul de vedere al genului.

(2)   Membrii consiliului de administrație care reprezintă statele membre sunt considerați „membri de tip D” în sensul articolului 7 alineatul (2) litera (d) din Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de instituire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

Articolul 6

Atribuțiile consiliului de administrație

(1)   Consiliului de administrație îi revin, în special, următoarele atribuții:

| 1. | consilierea cu privire la orientarea strategică a rețelei de cunoștințe instituite de Comisie; |
| --- | --- |

1.

consilierea cu privire la orientarea strategică a rețelei de cunoștințe instituite de Comisie;

| 2. | revizuirea, monitorizarea și asigurarea conformității cu regulamentul de procedură, cu politicile de aderare și de guvernanță ale rețelei de cunoștințe; |
| --- | --- |

2.

revizuirea, monitorizarea și asigurarea conformității cu regulamentul de procedură, cu politicile de aderare și de guvernanță ale rețelei de cunoștințe;

| 3. | aprobarea raportului anual al rețelei de cunoștințe; |
| --- | --- |

3.

aprobarea raportului anual al rețelei de cunoștințe;

| 4. | raportarea activităților sale comitetului menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE. |
| --- | --- |

4.

raportarea activităților sale comitetului menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE.

(2)   Comisia se asigură că activitatea consiliului de administrație se desfășoară în strânsă coordonare cu comitetul menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE, precum și cu grupurile de experți ale Comisiei în domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor înregistrate în registrul grupurilor de experți ale Comisiei și cu alte entități similare.

Articolul 7

Funcționarea consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație este prezidat de un reprezentant al Comisiei și coprezidat de un reprezentant al statului membru care deține președinția prin rotație anterioară a Consiliului Uniunii Europene la data reuniunii. Reprezentantul Comisiei convoacă o reuniune în consultare cu copreședintele cel puțin o dată pe an. Reuniunile consiliului de administrație se desfășoară în persoană sau la distanță.

(2)   Președintele și copreședintele, asistați de secretariat, întocmesc ordinea de zi și o distribuie membrilor consiliului de administrație. Membrii consiliului de administrație pot propune, din proprie inițiativă, includerea unor puncte pe ordinea de zi cel târziu la începutul reuniunii. Ordinea de zi este adoptată de consiliul de administrație la începutul fiecărei reuniuni.

(3)   Consiliul de administrație își stabilește regulamentul de procedură pe baza regulamentului standard de procedură pentru grupurile de experți adoptat de Comisie (3).

(4)   Consiliul de administrație adoptă recomandări și rapoarte fără caracter obligatoriu prin consens. În cazul în care nu se ajunge la un consens, se supun la vot recomandările sau rapoartele fără caracter obligatoriu, fiind necesară majoritatea simplă a membrilor prezenți.

Recomandările și rapoartele fără caracter obligatoriu adoptate de consiliul de administrație au caracter pregătitor pentru a sprijini activitatea comitetului menționat la articolul 33 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE.

Articolul 8

Rambursarea cheltuielilor suportate de membrii consiliului de administrație

(1)   Membrii consiliului de administrație nu sunt remunerați pentru serviciile prestate.

(2)   Cheltuielile de deplasare și de cazare suportate de membrii consiliului de administrație pentru participarea lor la reuniunile acestuia sunt rambursate de Comisie în conformitate cu dispozițiile (4) în vigoare în cadrul Comisiei.

(3)   Cheltuielile menționate la alineatul (2) sunt rambursate în limitele creditelor disponibile, alocate în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.

Articolul 9

Pilonii rețelei de cunoștințe

(1)   Pilonii rețelei de cunoștințe sunt forurile în cadrul cărora sunt inițiate, planificate, concepute și puse în aplicare activități cu scopul general de a contribui la obiectivele rețelei de cunoștințe în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Decizia nr. 1313/2013/UE.

(2)   Pilonul de dezvoltare a capacităților urmărește reunirea, promovarea și consolidarea inițiativelor de dezvoltare a capacităților relevante pentru părțile interesate din domeniul protecției civile și al managementului dezastrelor, cu un accent special pe mecanismul Uniunii.

(3)   Pilonul științific urmărește reunirea mediului academic, a practicienilor și a factorilor de decizie în vederea cooperării multidisciplinare, transsectoriale și transfrontaliere pentru a aplica într-un mod mai eficient cunoștințele științifice în gestionarea riscului de dezastre și, în special, în activitățile de prevenire și de pregătire.

Articolul 10

Componența și funcționarea grupurilor de lucru ale pilonilor

(1)   Grupurile de lucru ale pilonilor sunt alcătuite dintr-un reprezentant al Comisiei, un reprezentant al fiecărui stat membru și al fiecăruia dintre statele participante la mecanismul Uniunii.

(2)   Membrii grupurilor de lucru ale pilonilor care reprezintă statele membre sunt considerați „membri de tip D” în sensul articolului 7 alineatul (2) litera (d) din Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de instituire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

Membrii grupurilor de lucru ale pilonilor care reprezintă statele participante la mecanismul Uniunii sunt considerați „membri de tip E” în sensul articolului 7 alineatul (2) litera (e) din Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de instituire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

(3)   Grupurile de lucru sunt prezidate de către un reprezentant al Comisiei.

(4)   Operațiunile grupurilor de lucru ale pilonilor sunt definite în Regulamentul de procedură al rețelei de cunoștințe adoptat de consiliul de administrație în conformitate cu articolul 7.

(5)   Grupurile de lucru ale pilonilor nu adoptă recomandări sau rapoarte.

Articolul 11

Atribuțiile grupurilor de lucru ale pilonilor

(1)   Grupurile de lucru ale pilonului de dezvoltare a capacităților și ale pilonului științific sprijină activitatea rețelei de cunoștințe.

(2)   Atribuțiile grupurilor de lucru ale pilonilor sunt în special:

| (a) | evaluarea nevoilor mecanismului Uniunii, precum și ale statelor membre și ale statelor participante la mecanismul Uniunii, canalizarea inițiativelor ascendente relevante către rețeaua de cunoștințe și propunerea de activități în cadrul orientărilor strategice ale rețelei de cunoștințe; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea nevoilor mecanismului Uniunii, precum și ale statelor membre și ale statelor participante la mecanismul Uniunii, canalizarea inițiativelor ascendente relevante către rețeaua de cunoștințe și propunerea de activități în cadrul orientărilor strategice ale rețelei de cunoștințe;

| (b) | punerea în aplicare și promovarea activităților pilonilor cu sprijinul secretariatului și căutarea de sinergii între inițiativele ambilor piloni; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare și promovarea activităților pilonilor cu sprijinul secretariatului și căutarea de sinergii între inițiativele ambilor piloni;

| (c) | prezentarea de rapoarte către consiliul de administrație cu privire la activitățile lor. |
| --- | --- |

(c)

prezentarea de rapoarte către consiliul de administrație cu privire la activitățile lor.

(3)   Grupurile de lucru pot înființa, din proprie inițiativă, subgrupuri pe teme specifice, în funcție de nevoile membrilor lor și/sau în funcție de priorități bazate pe riscuri sau pe scenarii.

(4)   Grupurile de lucru asigură fluxuri de informații adecvate și coordonarea între cei doi piloni și activitățile lor respective.

Articolul 12

Rambursarea cheltuielilor suportate de membrii grupurilor de lucru ale pilonilor

Articolul 8 se aplică cheltuielilor de deplasare și de cazare suportate de membrii grupurilor de lucru ale pilonilor.

Articolul 13

Observatori

(1)   Statele participante la mecanismul Uniunii au statut de observator în cadrul consiliului de administrație. Fiecare dintre statele participante desemnează un reprezentant și un reprezentant adjunct în cadrul consiliului de administrație în calitate de observator. Se promovează participarea echilibrată din punctul de vedere al genului.

(2)   Observatorii iau parte la discuții și oferă expertiză. Totuși, aceștia nu au drept de vot.

(3)   Observatorii sunt considerați „membri de tip E” în sensul articolului 7 alineatul (2) litera (e) din Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de instituire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

Articolul 14

Secretariatul

(1)   Secretariatul sprijină activitatea organelor rețelei de cunoștințe pentru a asigura coordonarea, coerența și schimbul de informații între acestea.

(2)   Secretariatul este asigurat de Comisie.

(3)   Atribuțiile secretariatului sunt:

| (a) | pregătirea și asigurarea punerii în aplicare a planurilor strategice, precum și a activităților adoptate în programul de lucru anual sau multianual al Mecanismului de protecție civilă al Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

pregătirea și asigurarea punerii în aplicare a planurilor strategice, precum și a activităților adoptate în programul de lucru anual sau multianual al Mecanismului de protecție civilă al Uniunii;

| (b) | gestionarea, administrarea și coordonarea activităților rețelei de cunoștințe; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea, administrarea și coordonarea activităților rețelei de cunoștințe;

| (c) | raportarea activităților rețelei de cunoștințe. |
| --- | --- |

(c)

raportarea activităților rețelei de cunoștințe.

(4)   Secretariatul asistă, dacă este necesar, la reuniunile organelor consultative ale rețelei de cunoștințe.

Articolul 15

Confidențialitate

Membrii consiliului de administrație, ai secretariatului și ai grupurilor de lucru ale pilonilor respectă obligațiile referitoare la secretul profesional prevăzute în tratate și în dispozițiile de punere în aplicare a acestora, precum și normele în materie de securitate ale Comisiei privind protecția informațiilor clasificate ale Uniunii, prevăzute în anexa la Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (5). În cazul nerespectării acestor obligații, Comisia ia măsurile care se impun.

5

Articolul 16

Transparență

(1)   În ceea ce privește componența rețelei de cunoștințe, următoarele date se publică în Registrul grupurilor de experți și al altor entități similare ale Comisiei și pe platforma online care sprijină și facilitează punerea în aplicare a diferitelor sarcini menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE:

| (a) | numele statelor membre reprezentate de autoritățile care sunt membre ale consiliului de administrație și ale grupurilor de lucru ale pilonilor; |
| --- | --- |

(a)

numele statelor membre reprezentate de autoritățile care sunt membre ale consiliului de administrație și ale grupurilor de lucru ale pilonilor;

| (b) | numele autorităților care reprezintă statele participante la mecanismul Uniunii în cadrul grupurilor de lucru ale pilonilor; |
| --- | --- |

(b)

numele autorităților care reprezintă statele participante la mecanismul Uniunii în cadrul grupurilor de lucru ale pilonilor;

| (c) | numele autorităților care reprezintă statele participante la mecanismul Uniunii cărora li se acordă statutul de observator în cadrul consiliului de administrație. |
| --- | --- |

(c)

numele autorităților care reprezintă statele participante la mecanismul Uniunii cărora li se acordă statutul de observator în cadrul consiliului de administrație.

(2)   Toate documentele reuniunilor organismelor rețelei de cunoștințe, inclusiv ordinile de zi, procesele-verbale, contribuțiile participanților, sunt puse la dispoziție în registrul grupurilor de experți ale Comisiei și sunt publicate pe aceeași platformă online menționată la articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Decizia nr. 1313/2013/UE. În special, ordinea de zi și alte documente de referință relevante se publică cu suficient timp înainte de reuniune, iar procesele-verbale se publică fără întârziere după reuniune. Excepții de la publicare se aplică doar în cazurile în care divulgarea unui document ar putea aduce atingere protecției unui interes public sau privat, astfel cum este definit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (6).

Articolul 17

Protecția datelor cu caracter personal

Toate prelucrările de date cu caracter personal în sensul prezentului regulament de procedură sunt conforme cu Regulamentul (UE) 2018/1725.

Articolul 18

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 noiembrie 2021.

Pentru Comisie

Janez LENARČIČ

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 924.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

2

(3)  Anexa 3 la Decizia C(2016) 3301 final a Comisiei din 30 mai 2016 de instituire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei.

3

(4)  Decizia C(2007) 5858 a Comisiei din 5 decembrie 2007 - Reglementare privind rambursarea cheltuielilor suportate de persoane din afara Comisiei convocate să participe la reuniuni în calitate de experți.

4

(5)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

6

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 11.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 399/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 399/8

---

DECIZIA DELEGATĂ nr. 203/21/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 16 iulie 2021

privind aprobarea unor măsuri naționale ale Norvegiei și Islandei menite să limiteze impactul anumitor boli ale animalelor acvatice în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziei nr. 58/16/COL-D [2021/1957]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 1 alineatul (2) și articolul 3 din Protocolul 1 la acesta,

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13 din anexa I la Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”),

Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor [„Regulamentul (UE) 2016/429”] (1),

astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările specifice și sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special articolul 226, articolul 266 alineatul (2) și articolul 270 alineatul (2),

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13j din anexa I la Acordul privind SEE,

Regulamentul delegat (UE) 2020/990 al Comisiei din 28 aprilie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de sănătate animală și de certificare vizând circulația în interiorul Uniunii a animalelor acvatice și a produselor de origine animală provenite de la animale acvatice [„Regulamentul delegat (UE) 2020/990”] (2),

astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special articolul 13 alineatul (2) litera (c),

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13k din anexa I la Acordul privind SEE,

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 al Comisiei din 7 decembrie 2020de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la notificarea și raportarea la nivelul Uniunii a bolilor listate, la formatele și procedurile de transmitere și de raportare a programelor de supraveghere ale Uniunii și a programelor de eradicare și pentru cererea de recunoaștere a statutului de indemn de boală, precum și la sistemul computerizat de informare [„Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002”] (3),

astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările specifice și sectoriale menționate în anexa I la acordul respectiv, în special anexa III și secțiunea 4 din anexa V la acesta,

având în vedere actul menționat în capitolul I partea 1.1 punctul 13m din anexa I la Acordul privind SEE,

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236 al Comisiei din 16 decembrie 2020de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) 2016/429 și (UE) 2017/625 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate animală pentru intrarea în Uniune și circulația în interiorul Uniunii a transporturilor de animale acvatice și de anumite produse de origine animală derivate din animale acvatice, certificarea oficială privind astfel de certificate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1251/2008 [„Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236”] (4),

astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările sectoriale menționate în anexa I la Acordul privind SEE, în special articolul 6 și capitolele 1, 2, 3 sau 5 din anexa I la acesta,

astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin punctul 4 litera (d) din Protocolul 1 la Acordul privind SEE,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/429, Regulamentul delegat (UE) 2020/990, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236 au început să se aplice în statele din Spațiul Economic European („statele SEE”) de la 21 aprilie 2021. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/429, Regulamentul delegat (UE) 2020/990, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236 au început să se aplice în statele din Spațiul Economic European („statele SEE”) de la 21 aprilie 2021.

| (2) | Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește un nou cadru legislativ pentru prevenirea și combaterea bolilor transmisibile la animale sau la om. Articolul 226 alineatul (1) prevede că Norvegia și Islanda pot adopta măsuri naționale pentru a preveni introducerea unei boli diferite de bolile listate la articolul 9 alineatul (1) litera (d) din respectivul regulament sau pentru a controla răspândirea unei astfel de boli, în cazul în care boala respectivă prezintă un risc semnificativ pentru sănătatea animalelor acvatice din statul SEE respectiv. Printre bolile diferite de cele listate la articolul 9 alineatul 1 litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/429 se numără boli ale animalelor acvatice care nu fac parte din niciuna dintre categoriile de boli listate menționate la articolul 9 alineatul (1) („boli nelistate”) și boala listată cauzată de virusul herpetic al crapului koi pentru care este necesară supravegherea în cadrul SEE în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/429. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește un nou cadru legislativ pentru prevenirea și combaterea bolilor transmisibile la animale sau la om. Articolul 226 alineatul (1) prevede că Norvegia și Islanda pot adopta măsuri naționale pentru a preveni introducerea unei boli diferite de bolile listate la articolul 9 alineatul (1) litera (d) din respectivul regulament sau pentru a controla răspândirea unei astfel de boli, în cazul în care boala respectivă prezintă un risc semnificativ pentru sănătatea animalelor acvatice din statul SEE respectiv. Printre bolile diferite de cele listate la articolul 9 alineatul 1 litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/429 se numără boli ale animalelor acvatice care nu fac parte din niciuna dintre categoriile de boli listate menționate la articolul 9 alineatul (1) („boli nelistate”) și boala listată cauzată de virusul herpetic al crapului koi pentru care este necesară supravegherea în cadrul SEE în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/429.

| (3) | Aceste măsuri naționale nu trebuie să depășească limitele acțiunilor necesare și corespunzătoare pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză în Norvegia sau în Islanda, după caz. |
| --- | --- |

(3)

Aceste măsuri naționale nu trebuie să depășească limitele acțiunilor necesare și corespunzătoare pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză în Norvegia sau în Islanda, după caz.

| (4) | Articolul 226 alineatele (2), (3) și (4) din același regulament prevede obligația Norvegiei și a Islandei de a notifica în avans Autorității AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) orice măsură națională propusă și prevede că Autoritatea trebuie să aprobe astfel de măsuri naționale în cazul în care este necesară stabilirea de restricții de circulație între Norvegia sau Islanda și alte state SEE pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză, ținând seama de impactul global asupra SEE al bolii în cauză și de măsurile luate. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 226 alineatele (2), (3) și (4) din același regulament prevede obligația Norvegiei și a Islandei de a notifica în avans Autorității AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) orice măsură națională propusă și prevede că Autoritatea trebuie să aprobe astfel de măsuri naționale în cazul în care este necesară stabilirea de restricții de circulație între Norvegia sau Islanda și alte state SEE pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză, ținând seama de impactul global asupra SEE al bolii în cauză și de măsurile luate.

| (5) | Pentru a proteja statutul sanitar al Norvegiei sau Islandei în măsura în care oricare dintre aceste țări are măsuri naționale aprobate pentru o anumită boală în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429, transporturile de specii de animale acvatice care sunt susceptibile să contracteze boala în cauză și care sunt deplasate către și în interiorul Norvegiei sau Islandei („transporturi relevante”) trebuie să provină dintr-un stat SEE indemn de boala respectivă sau dintr-o parte a unui stat membru indemnă de boala respectivă. Astfel de transporturi trebuie să fie însoțite de un certificat oficial care să ateste statutul de indemn de boală. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a proteja statutul sanitar al Norvegiei sau Islandei în măsura în care oricare dintre aceste țări are măsuri naționale aprobate pentru o anumită boală în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429, transporturile de specii de animale acvatice care sunt susceptibile să contracteze boala în cauză și care sunt deplasate către și în interiorul Norvegiei sau Islandei („transporturi relevante”) trebuie să provină dintr-un stat SEE indemn de boala respectivă sau dintr-o parte a unui stat membru indemnă de boala respectivă. Astfel de transporturi trebuie să fie însoțite de un certificat oficial care să ateste statutul de indemn de boală.

| (6) | În temeiul articolului 13 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2020/990, operatorii se asigură că certificatele de sănătate animală pentru transporturile relevante atestă că animalele acvatice din speciile relevante respectă garanțiile de sănătate necesare pentru respectarea măsurilor naționale în cauză. |
| --- | --- |

(6)

În temeiul articolului 13 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2020/990, operatorii se asigură că certificatele de sănătate animală pentru transporturile relevante atestă că animalele acvatice din speciile relevante respectă garanțiile de sănătate necesare pentru respectarea măsurilor naționale în cauză.

| (7) | Certificatele de sănătate animală care atestă locul de origine al transporturilor relevante sunt incluse în modelele relevante de certificate oficiale pentru circulația animalelor acvatice între statele SEE prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236 și trebuie utilizate în cazul transporturilor relevante. |
| --- | --- |

(7)

Certificatele de sănătate animală care atestă locul de origine al transporturilor relevante sunt incluse în modelele relevante de certificate oficiale pentru circulația animalelor acvatice între statele SEE prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236 și trebuie utilizate în cazul transporturilor relevante.

| (8) | Măsurile naționale adoptate de Norvegia sau Islanda în temeiul articolului 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 ar trebui să se aplice numai atât timp cât acestea continuă să fie adecvate și necesare pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză în țara respectivă. Pentru a permite Autorității să efectueze o evaluare periodică a caracterului adecvat și a necesității oricăror astfel de măsuri și pentru a oferi posibilitatea de a modifica măsurile, dacă este necesar, Norvegia și Islanda ar trebui să trimită Autorității un raport anual în care să prezinte în detaliu funcționarea măsurilor în anul precedent. Toate aceste rapoarte anuale și alte rapoarte relevante ar trebui să includă anumite informații prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002. |
| --- | --- |

(8)

Măsurile naționale adoptate de Norvegia sau Islanda în temeiul articolului 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 ar trebui să se aplice numai atât timp cât acestea continuă să fie adecvate și necesare pentru a preveni introducerea sau pentru a controla răspândirea bolii în cauză în țara respectivă. Pentru a permite Autorității să efectueze o evaluare periodică a caracterului adecvat și a necesității oricăror astfel de măsuri și pentru a oferi posibilitatea de a modifica măsurile, dacă este necesar, Norvegia și Islanda ar trebui să trimită Autorității un raport anual în care să prezinte în detaliu funcționarea măsurilor în anul precedent. Toate aceste rapoarte anuale și alte rapoarte relevante ar trebui să includă anumite informații prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002.

| (9) | Programele de eradicare aprobate în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 ar trebui să conducă la o îmbunătățire a situației bolii într-o perioadă de timp rezonabilă. Din motive de coerență, această perioadă de timp nu ar trebui să depășească perioada în care urmează să fie finalizat un program de eradicare a unei boli menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429. Prin urmare, perioada de aplicare a unui program de eradicare aprobat în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 nu ar trebui să depășească șase ani de la data aprobării inițiale de către Autoritate. În cazuri justificate în mod corespunzător și la cererea Norvegiei sau a Islandei, după caz, Autoritatea ar trebui să aibă posibilitatea de a prelungi perioada de aplicare a programului de eradicare cu o perioadă suplimentară de șase ani. Această perioadă maximă de aplicare este stabilită pentru a oferi o perioadă de timp adecvată în care un program de eradicare poate fi finalizat și, în același timp, pentru a preveni perturbarea disproporționată și pe termen lung a circulației animalelor acvatice în interiorul SEE. |
| --- | --- |

(9)

Programele de eradicare aprobate în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 ar trebui să conducă la o îmbunătățire a situației bolii într-o perioadă de timp rezonabilă. Din motive de coerență, această perioadă de timp nu ar trebui să depășească perioada în care urmează să fie finalizat un program de eradicare a unei boli menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2016/429. Prin urmare, perioada de aplicare a unui program de eradicare aprobat în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 nu ar trebui să depășească șase ani de la data aprobării inițiale de către Autoritate. În cazuri justificate în mod corespunzător și la cererea Norvegiei sau a Islandei, după caz, Autoritatea ar trebui să aibă posibilitatea de a prelungi perioada de aplicare a programului de eradicare cu o perioadă suplimentară de șase ani. Această perioadă maximă de aplicare este stabilită pentru a oferi o perioadă de timp adecvată în care un program de eradicare poate fi finalizat și, în același timp, pentru a preveni perturbarea disproporționată și pe termen lung a circulației animalelor acvatice în interiorul SEE.

| (10) | Prin Decizia nr. 58/16/COL-D din 3 martie 2016 (denumită în continuare „Decizia nr. 58/16/COL-D”), Autoritatea a aprobat măsuri naționale din partea Norvegiei menite să limiteze impactul infecției cu Gyrodactylus salaris în zone din Norvegia considerate indemne de această boală, în conformitate cu articolul 43 din Directiva 2006/88/CE (5). Regulamentul (UE) 2016/429 abrogă Directiva 2006/88/CE, care reprezintă temeiul juridic atât pentru Decizia nr. 58/16/COL-D, cât și pentru anumite acte [Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 (6) și Decizia nr. 2010/221/CE a Comisiei (7)] la care face referire decizia respectivă. Prin urmare, din motive de claritate, Decizia nr. 58/16/COL-D se abrogă prin prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

Prin Decizia nr. 58/16/COL-D din 3 martie 2016 (denumită în continuare „Decizia nr. 58/16/COL-D”), Autoritatea a aprobat măsuri naționale din partea Norvegiei menite să limiteze impactul infecției cu Gyrodactylus salaris în zone din Norvegia considerate indemne de această boală, în conformitate cu articolul 43 din Directiva 2006/88/CE (5). Regulamentul (UE) 2016/429 abrogă Directiva 2006/88/CE, care reprezintă temeiul juridic atât pentru Decizia nr. 58/16/COL-D, cât și pentru anumite acte [Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 (6) și Decizia nr. 2010/221/CE a Comisiei (7)] la care face referire decizia respectivă. Prin urmare, din motive de claritate, Decizia nr. 58/16/COL-D se abrogă prin prezenta decizie.

| (11) | Autoritatea, în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, a evaluat măsurile naționale menite să limiteze impactul infecției cu Gyrodactylus salaris (o boală nelistată) notificată de Norvegia în temeiul articolului 226 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/429 (documentul nr. 1207866), ținând seama de standardele Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) (8) și de impactul global asupra SEE al bolii în cauză și al măsurilor notificate. |
| --- | --- |

(11)

Autoritatea, în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, a evaluat măsurile naționale menite să limiteze impactul infecției cu Gyrodactylus salaris (o boală nelistată) notificată de Norvegia în temeiul articolului 226 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/429 (documentul nr. 1207866), ținând seama de standardele Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) (8) și de impactul global asupra SEE al bolii în cauză și al măsurilor notificate.

| (12) | Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a conceput un program eficace de eradicare pentru acele zone din Norvegia care sunt în continuare infectate cu Gyrodactylus salaris. În egală măsură, Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a menținut statutul de indemn de boală pentru acele zone ale Norvegiei considerate indemne de Gyrodactylus salaris în temeiul Deciziei nr. 58/16/COL-D și a demonstrat statutul de indemn de boală în toate celelalte zone din Norvegia care nu fac obiectul programului de eradicare. În cele din urmă, Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a demonstrat caracterul adecvat și necesar al măsurilor naționale de instituire a unor restricții de circulație pentru a preveni introducerea bolii sau pentru a controla răspândirea acesteia. Prin urmare, măsurile naționale sunt aprobate de Autoritate prin prezenta decizie, în conformitate cu articolul 226 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) 2016/429. |
| --- | --- |

(12)

Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a conceput un program eficace de eradicare pentru acele zone din Norvegia care sunt în continuare infectate cu Gyrodactylus salaris. În egală măsură, Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a menținut statutul de indemn de boală pentru acele zone ale Norvegiei considerate indemne de Gyrodactylus salaris în temeiul Deciziei nr. 58/16/COL-D și a demonstrat statutul de indemn de boală în toate celelalte zone din Norvegia care nu fac obiectul programului de eradicare. În cele din urmă, Autoritatea este satisfăcută de faptul că Norvegia a demonstrat caracterul adecvat și necesar al măsurilor naționale de instituire a unor restricții de circulație pentru a preveni introducerea bolii sau pentru a controla răspândirea acesteia. Prin urmare, măsurile naționale sunt aprobate de Autoritate prin prezenta decizie, în conformitate cu articolul 226 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) 2016/429.

| (13) | Autoritatea, prin Decizia delegată nr. 201/21/COL (documentul nr. 1212279) a prezentat în mod corespunzător comitetului proiectul de decizie, în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) și cu articolul 266 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/429. Comitetul a aprobat proiectul de decizie. În consecință, proiectul de decizie este conform cu avizul comitetului, |
| --- | --- |

(13)

Autoritatea, prin Decizia delegată nr. 201/21/COL (documentul nr. 1212279) a prezentat în mod corespunzător comitetului proiectul de decizie, în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) și cu articolul 266 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/429. Comitetul a aprobat proiectul de decizie. În consecință, proiectul de decizie este conform cu avizul comitetului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Zonele din Norvegia și Islanda enumerate în a patra coloană a tabelului din anexa I la prezenta decizie sunt considerate indemne de bolile listate în rândurile corespunzătoare din prima coloană a tabelului respectiv, iar țara respectivă este autorizată să adopte măsuri naționale în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429.

Articolul 2

Se aprobă programele de eradicare adoptate de Norvegia și Islanda pentru bolile care fac obiectul măsurilor naționale și care sunt enumerate în prima coloană a tabelului din anexa II la prezenta decizie, în ceea ce privește zonele enumerate în rândurile corespunzătoare din coloana a patra a tabelului.

Perioada de aplicare a unui program de eradicare nu depășește șase ani de la data aprobării inițiale de către Autoritate. În situații justificate în mod corespunzător, Autoritatea, la cererea Norvegiei sau a Islandei, după caz, poate prelungi perioada de aplicare a programului de eradicare cu încă șase ani.

Articolul 3

Speciile de animale acvatice susceptibile să contracteze bolile menționate în coloana a doua din anexa III la prezenta decizie, în măsura în care boala respectivă face obiectul unor măsuri naționale în Norvegia sau Islanda, pot fi deplasate în zonele relevante din Norvegia și Islanda enumerate în a patra coloană a tabelelor din anexele I și II la prezenta decizie, numai în cazul în care:

| (a) | provin dintr-un stat SEE sau dintr-o parte a acestuia care este declarat(ă) ca indemn(ă) de boala în cauză; precum și |
| --- | --- |

(a)

provin dintr-un stat SEE sau dintr-o parte a acestuia care este declarat(ă) ca indemn(ă) de boala în cauză; precum și

| (b) | sunt însoțite de un certificat oficial eliberat de autoritatea competentă din statul SEE de origine, întocmit în conformitate cu un model corespunzător de certificat de sănătate animală prevăzut în capitolul 1, 2, 3 sau 5 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236, care specifică, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2020/990, că sunt respectate garanțiile în materie de sănătate animală necesare în scopul conformării cu măsurile naționale relevante adoptate de Norvegia sau Islanda. |
| --- | --- |

(b)

sunt însoțite de un certificat oficial eliberat de autoritatea competentă din statul SEE de origine, întocmit în conformitate cu un model corespunzător de certificat de sănătate animală prevăzut în capitolul 1, 2, 3 sau 5 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2236, care specifică, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2020/990, că sunt respectate garanțiile în materie de sănătate animală necesare în scopul conformării cu măsurile naționale relevante adoptate de Norvegia sau Islanda.

Articolul 4

Până cel târziu la data de 30 aprilie a fiecărui an, Norvegia și Islanda prezintă Autorității un raport privind măsurile naționale aprobate în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429.

Raportul trebuie:

| (a) | să cuprindă informații privind măsurile luate în anul calendaristic precedent pentru menținerea oricărui statut relevant de indemn de boală, inclusiv cel puțin informațiile prevăzute în anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002; |
| --- | --- |

(a)

să cuprindă informații privind măsurile luate în anul calendaristic precedent pentru menținerea oricărui statut relevant de indemn de boală, inclusiv cel puțin informațiile prevăzute în anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002;

| (b) | să cuprindă informații privind evoluția oricărui program de eradicare relevant, inclusiv detalii privind testarea care a fost efectuată în anul calendaristic precedent și cel puțin informațiile prevăzute în secțiunea 4 din anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002; și |
| --- | --- |

(b)

să cuprindă informații privind evoluția oricărui program de eradicare relevant, inclusiv detalii privind testarea care a fost efectuată în anul calendaristic precedent și cel puțin informațiile prevăzute în secțiunea 4 din anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2002; și

| (c) | să prezinte motivele pentru care statutul de indemn de boală sau programul de eradicare relevant trebuie să se aplice în continuare pentru încă un an calendaristic. Se face o trimitere specială la disponibilitatea tratamentelor, a vaccinurilor, a stocurilor rezistente la boli sau la alte evoluții relevante în cazul în care una sau mai multe dintre acestea au devenit o opțiune viabilă pentru prevenirea și controlul infecției cu Gyrodactylus salaris de la prezentarea raportului anterior. |
| --- | --- |

(c)

să prezinte motivele pentru care statutul de indemn de boală sau programul de eradicare relevant trebuie să se aplice în continuare pentru încă un an calendaristic. Se face o trimitere specială la disponibilitatea tratamentelor, a vaccinurilor, a stocurilor rezistente la boli sau la alte evoluții relevante în cazul în care una sau mai multe dintre acestea au devenit o opțiune viabilă pentru prevenirea și controlul infecției cu Gyrodactylus salaris de la prezentarea raportului anterior.

Articolul 5

Măsurile naționale adoptate de Norvegia sau Islanda și aprobate de Autoritate în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429 pot fi modificate de către Autoritate în cazul în care informațiile menționate la articolul 4 litera (c) din prezenta decizie sau alte astfel de informații referitoare la evoluția sănătății animale indică faptul că stabilirea unor restricții de circulație între statele SEE nu mai este nici necesară, nici justificată pentru a preveni introducerea sau pentru a combate răspândirea bolii respective.

Articolul 6

Prin prezenta se abrogă Decizia nr. 58/16/COL-D.

Articolul 7

Prezenta decizie intră în vigoare la data semnării.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează Norvegiei și Islandei.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2021.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere, acționând în temeiul Deciziei delegate nr. 130/20/COL,

Högni S. KRISTJÁNSSON

Membru responsabil al Colegiului

Pentru Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS,

Contrasemnatar în calitate de director,

Afaceri juridice și executive

---

(1)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 179/2020 a Comitetului mixt din 17 decembrie 2020.

1

(2)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 4/2021 a Comitetului mixt din 4 februarie 2021.

2

(3)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 4/2021 a Comitetului mixt din 4 februarie 2021.

3

(4)  Încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 93/2021 a Comitetului mixt din 19 martie 2021.

4

(5)  Actul menționat anterior în capitolul I partea 3.1 punctul 8a din anexa I la Acordul privind SEE, Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006
  privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură, astfel cum a fost modificată și adaptată la Acordul privind SEE prin adaptările sectoriale menționate în anexa I la Acordul privind SEE.

5

privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură

(6)  Actul menționat anterior în capitolul I partea 4.2 punctul 86 din anexa I la Acordul privind SEE, Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei din 12 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește condițiile și cerințele de certificare pentru introducerea pe piață și importul în Comunitate de animale de acvacultură și produse obținute din aceste animale și de stabilire a unei liste a speciilor-vectori, astfel cum a fost modificat și adaptat la Acordul privind SEE prin adaptările sectoriale menționate în anexa I la Acordul privind SEE.

6

în ceea ce privește condițiile și cerințele de certificare pentru introducerea pe piață și importul în Comunitate de animale de acvacultură și produse obținute din aceste animale și de stabilire a unei liste a speciilor-vectori

(7)  Actul menționat în capitolul I partea 4.2 punctul 94 din anexa I la Acordul privind SEE, Decizia 2010/221/UE a Comisiei din 15 aprilie 2010
  de aprobare de măsuri naționale pentru limitarea impactului anumitor boli la animalele de acvacultură și la animalele acvatice sălbatice, în conformitate cu articolul 43 din Directiva 2006/88/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată și adaptată la Acordul privind SEE prin adaptările sectoriale menționate în anexa I la Acordul privind SEE.

7

de aprobare de măsuri naționale pentru limitarea impactului anumitor boli la animalele de acvacultură și la animalele acvatice sălbatice, în conformitate cu articolul 43 din Directiva 2006/88/CE a Consiliului

(8)  Codul sanitar pentru animale acvatice al OIE și Manualul OIE de teste de diagnostic pentru animalele acvatice.

8

---

ANEXA I

Zonele din Norvegia și Islanda considerate indemne de anumite boli care afectează animalele acvatice și pentru care sunt aprobate măsuri naționale în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429

| Boala | Statul AELS membru al SEE | Codul | Delimitarea geografică a zonei pentru care sunt aprobate măsurile naționale | Nr. deciziei Autorității AELS de Supraveghere de aprobare a măsurii naționale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS) | Norvegia | NO | Întregul teritoriu, cu excepția bazinelor hidrografice care fac obiectul unui program aprobat de eradicare a GS, astfel cum sunt enumerate în anexa II la prezentul document. | 203/21/COL |

Boala

Statul AELS membru al SEE

Codul

Delimitarea geografică a zonei pentru care sunt aprobate măsurile naționale

Nr. deciziei Autorității AELS de Supraveghere de aprobare a măsurii naționale

Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS)

Norvegia

NO

Întregul teritoriu, cu excepția bazinelor hidrografice care fac obiectul unui program aprobat de eradicare a GS, astfel cum sunt enumerate în anexa II la prezentul document.

203/21/COL

---

ANEXA II

Zonele din Norvegia și Islanda care dispun de programe de eradicare a anumitor boli care afectează animalele acvatice și pentru care sunt aprobate măsuri naționale în conformitate cu articolul 226 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/429

| Boala | Statul AELS membru al SEE | Codul | Delimitarea geografică a zonei pentru care sunt aprobate măsurile naționale | Nr. deciziei Autorității AELS de Supraveghere de aprobare a măsurii naționale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS) | Norvegia | NO | Bazinele hidrografice ale râurilor Skibotnelva, Signaldalselva și Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva și Nylandmenselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledselalva, Usma (Øksendalselva) (Møre și Romsdal), Drammenselva și Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) și Selvikvassdraget (Vestfold) | 203/21/COL |

Boala

Statul AELS membru al SEE

Codul

Delimitarea geografică a zonei pentru care sunt aprobate măsurile naționale

Nr. deciziei Autorității AELS de Supraveghere de aprobare a măsurii naționale

Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS)

Norvegia

NO

Bazinele hidrografice ale râurilor Skibotnelva, Signaldalselva și Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva și Nylandmenselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledselalva, Usma (Øksendalselva) (Møre și Romsdal), Drammenselva și Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) și Selvikvassdraget (Vestfold)

203/21/COL

---

ANEXA III

Specii de animale acvatice susceptibile să contracteze bolile care fac obiectul măsurilor naționale în temeiul articolului 226 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/429

| Boala | Specii susceptibile |
| --- | --- |
| Virusul herpetic al crapului koi (KHV) | Astfel cum figurează în coloana 3 a tabelului din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882 |
| Viremia de primăvară a crapului (VPC) | Novac (Aristichthys nobilis), caras auriu (Carassius auratus), caras comun (Carassius carassius), cosaș (Ctenopharyngodon idellus), crap comun și crap koi (Cyprinus carpio), crap argintiu (Hypophthalmichthys molitrix), somn (Silurus glanis), lin (Tinca tinca), văduviță (Leuciscus idus) |
| Boala bacteriană a rinichiului (BKD) | Toate speciile de Salmonidae |
| Necroza pancreatică infecțioasă (IPN) | Păstrăv fântânel (Salvelinus fontinalis), păstrăv comun (Salmo trutta), somon de Atlantic (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.), coregon (Coregonus lavaretus) |
| Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS) | Somon de Atlantic (Salmo salar), păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss), păstrăv arctic (Salvelinus alpinus), fântânel (Salvelinus fontinalis), lipan (Thymallus thymallus), păstrăv de lac din America de Nord (Salvelinus namaycush), păstrăv comun (Salmo trutta) și orice specie care a intrat în contact cu aceste specii |
| Virusul herpetic al stridiilor 1 μvar (OsHV-1 μvar) | Stridia de Pacific (Crassostrea gigas) |
| Infecția cu alphavirusul salmonidelor (SAV) | Somon de Atlantic (Salmo salar), păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss), păstrăv comun (Salmo trutta) |

Boala

Specii susceptibile

Virusul herpetic al crapului koi (KHV)

Astfel cum figurează în coloana 3 a tabelului din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1882

Viremia de primăvară a crapului (VPC)

Novac (Aristichthys nobilis), caras auriu (Carassius auratus), caras comun (Carassius carassius), cosaș (Ctenopharyngodon idellus), crap comun și crap koi (Cyprinus carpio), crap argintiu (Hypophthalmichthys molitrix), somn (Silurus glanis), lin (Tinca tinca), văduviță (Leuciscus idus)

Boala bacteriană a rinichiului (BKD)

Toate speciile de Salmonidae

Necroza pancreatică infecțioasă (IPN)

Păstrăv fântânel (Salvelinus fontinalis), păstrăv comun (Salmo trutta), somon de Atlantic (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.), coregon (Coregonus lavaretus)

Infecția cu Gyrodactylus salaris (GS)

Somon de Atlantic (Salmo salar), păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss), păstrăv arctic (Salvelinus alpinus), fântânel (Salvelinus fontinalis), lipan (Thymallus thymallus), păstrăv de lac din America de Nord (Salvelinus namaycush), păstrăv comun (Salmo trutta) și orice specie care a intrat în contact cu aceste specii

Virusul herpetic al stridiilor 1 μvar (OsHV-1 μvar)

Stridia de Pacific (Crassostrea gigas)

Infecția cu alphavirusul salmonidelor (SAV)

Somon de Atlantic (Salmo salar), păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss), păstrăv comun (Salmo trutta)

---