# Euroopa Liidu L 387/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 387 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik3. november 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 387

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik3. november 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/1897, 28. juuni 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline ühise lennunduspiirkonna leping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1898, 20. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1700, et määrata kindlaks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise statistikavaldkonna muutujate arv ja nimetused vaatlusaastaks 2022 (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1899, 25. oktoober 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Fertőd vidéki sárgarépa (KGT) | 77 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1900, 27. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1901, 29. oktoober 2021, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise statistika osas (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/1902, 29. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II, III ja V lisa seoses teatavate kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseeritud ainete kasutamisega kosmeetikatoodetes (
  1
  ) | 120 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1903, 29. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (
  1
  ) | 126 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1904, 29. oktoober 2021, millega võetakse vastu kaugmüügi teel veterinaarravimite jaemüügi ühise logo kujundus (
  1
  ) | 133 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/1897, 28. juuni 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline ühise lennunduspiirkonna leping

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1898, 20. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1700, et määrata kindlaks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise statistikavaldkonna muutujate arv ja nimetused vaatlusaastaks 2022 (
  1
  )

1

58

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1899, 25. oktoober 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Fertőd vidéki sárgarépa (KGT)

77

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1900, 27. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1901, 29. oktoober 2021, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise statistika osas (
  1
  )

1

110

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/1902, 29. oktoober 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II, III ja V lisa seoses teatavate kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseeritud ainete kasutamisega kosmeetikatoodetes (
  1
  )

1

120

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1903, 29. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (
  1
  )

1

126

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1904, 29. oktoober 2021, millega võetakse vastu kaugmüügi teel veterinaarravimite jaemüügi ühise logo kujundus (
  1
  )

1

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1897,

28. juuni 2021,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 12. detsembril 2006 komisjonile loa alustada Ukrainaga läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline ühise lennunduspiirkonna leping (edaspidi „leping“) 28. novembril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 12. detsembril 2006 komisjonile loa alustada Ukrainaga läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline ühise lennunduspiirkonna leping (edaspidi „leping“) 28. novembril 2013.

| (2) | Lepingu allkirjastamine liidu nimel ja selle ajutine kohaldamine ei mõjuta pädevuse jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada nii, nagu kasutaks liit võimalust teostada oma välispädevust lepinguga hõlmatud valdkondades, mis kuuluvad jagatud pädevusse, mille puhul ei ole liit veel vastavat pädevust liidu sees teostanud. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu allkirjastamine liidu nimel ja selle ajutine kohaldamine ei mõjuta pädevuse jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel. Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada nii, nagu kasutaks liit võimalust teostada oma välispädevust lepinguga hõlmatud valdkondades, mis kuuluvad jagatud pädevusse, mille puhul ei ole liit veel vastavat pädevust liidu sees teostanud.

| (3) | Selleks et tagada võimalikult kiiresti juurdepääs lepingust tulenevatele eelistele, tuleks leping allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada võimalikult kiiresti juurdepääs lepingust tulenevatele eelistele, tuleks leping allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (4) | On asjakohane kehtestada menetlus, mida tuleb järgida seoses seisukohaga, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 15 lõike 3 punkti a kohaste ühiskomitee otsuste suhtes, mis käsitlevad liidu õigusaktide lisamist lepingu I lisasse, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane kehtestada menetlus, mida tuleb järgida seoses seisukohaga, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 15 lõike 3 punkti a kohaste ühiskomitee otsuste suhtes, mis käsitlevad liidu õigusaktide lisamist lepingu I lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse ajutiselt kooskõlas selle artikli 38 lõikega 3 kuni lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Pärast seda, kui piisavalt aegsasti on konsulteeritud nõukoguga või selle ettevalmistavate organitega, kui nõukogu nii otsustab, on komisjonil õigus võtta vastu seisukoht, mis võetakse liidu nimel seoses lepingu artikli 15 lõike 3 punkti a kohaste ühiskomitee otsustega, mis käsitlevad lepingu I lisa läbivaatamist, niivõrd kui see puudutab liidu õigusaktide lisamist nimetatud lisasse, võttes arvesse vajalikke tehnilisi kohandusi.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 28. juuni 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/3

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT UKRAINA VAHELINE

ühise lennunduspiirkonna leping

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi aluslepingud“) osalised ning Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „ELi liikmesriigid“),

ja

EUROOPA LIIT, edaspidi ka „EL“,

ühelt poolt

ning

UKRAINA teiselt poolt,

(edaspidi koos „lepinguosalised“),

SOOVIDES luua ühise lennunduspiirkonna, mis rajaneb vastastikusel juurdepääsul lepinguosaliste lennutransporditurgudele, kus valitsevad võrdsed konkurentsitingimused ja austatakse samu reegleid, muu hulgas lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, sotsiaalse ühtlustamise ning keskkonnaküsimuste valdkonnas,

TUNNUSTADES rahvusvahelise tsiviillennunduse integreeritud iseloomu ning Ukraina ja ELi liikmesriikide õigusi ja kohutusi, mis tulenevad nende liikmelisusest rahvusvahelistes lennundusorganisatsioonides, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonis, samuti nende õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest kolmandate poolte ja rahvusvaheliste organisatsioonidega,

SOOVIDES süvendada lepinguosaliste vahelisi suhteid lennutranspordi valdkonnas, sealhulgas tööstuskoostöö alal, ning tuginedes olemasolevale lennunduslepingute süsteemile, et edendada majanduslikke, kultuurilisi ja transpordialaseid sidemeid lepinguosaliste vahel,

SOOVIDES hõlbustada lennutranspordi võimaluste laiendamist, sealhulgas lennutranspordivõrgustike arendamise teel, et rahuldada reisijate ja vedajate vajadusi mugavate lennutransporditeenuste järele,

TÕDEDES lennutranspordi tähtsust kaubanduse, turismi ja investeeringute edendamisel,

VÕTTES ARVESSE 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastamiseks avatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni,

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja Ukraina vahelises assotsieerimislepingus nähakse ette, et lepinguosaliste vahelise transpordi kooskõlastatud arengu tagamiseks vastavalt nende kaubandusvajadustele võib vastastikuse turulepääsu ja lennutransporditeenuste osutamise tingimusi käsitleda erilepingutes,

SOOVIDES võimaldada lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele ja vedajatele konkurentsivõimelisi hindu ja teenuseid avatud turgudel,

SOOVIDES, et kõik lennutranspordisektorid, sealhulgas lennuettevõtjate töötajad, saaksid kasu liberaalsemast lepingust,

SOOVIDES tugineda olemasolevatele lennutranspordilepingutele, et avada järk-järgult juurdepääs turgudele ja võimaldada tarbijatele, lennuettevõtjatele, lennundustöötajatele ja mõlema lepinguosalise üldsusele maksimaalset kasu,

OLLES LEPPINUD KOKKU, et on asjakohane võtta ühise lennunduspiirkonna reeglite aluseks Euroopa Liidus kehtivad õigusaktid, mis on sätestatud käesoleva lepingu I lisas, ilma et see piiraks ELi aluslepinguid ja Ukraina põhiseaduse sätete kohaldamist,

VÕTTES ARVESSE Ukraina kavatsust inkorporeerida Euroopa Liidu asjakohased nõuded ja standardid, sealhulgas edaspidi vastuvõetavad muudatused, oma lennundusalastesse õigusaktidesse,

SOOVIDES tagada rahvusvahelise lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeima taseme ning väljendades veel kord tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud tegude või ähvarduste pärast, mis ohustavad inimesi või vara, mõjuvad kahjulikult lennutranspordi toimimisele ja õõnestavad reisijate usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu,

NENTIDES eeliseid, mida mõlemad lepinguosalised saavad ühise lennunduspiirkonna reeglite täielikul järgimisel, sealhulgas turgudele juurdepääsu avamine ning mõlema lepinguosalise tarbijatele ja lennuettevõtjatele maksimaalse kasu tagamine,

TÕDEDES, et ühise lennunduspiirkonna rajamine ja selle reeglite rakendamine ei ole võimalik, kohaldamata üleminekuaega, ja et sellega seoses on väga oluline piisav abi,

RÕHUTADES, et seoses juurdepääsuga lennutransporditaristule, eriti kui see on piiratud, sealhulgas lennujaamadele, tuleb lennuettevõtjaid kohelda läbipaistvalt ja kedagi diskrimineerimata,

SOOVIDES tagada lennuettevõtjatele võrdsed võimalused, mis annaks lepinguosaliste lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed võimalused kokkulepitud teenuste osutamiseks,

TUNNISTADES, et riigilt saadavad subsiidiumid võivad kahjustada lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ja seada ohtu käesoleva lepingu põhieesmärkide saavutamise,

KINNITADES keskkonnakaitse tähtsust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel ning tunnustades suveräänsete riikide õigust võtta selleks asjakohased meetmed,

VÕTTES ARVESSE tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mille tagab rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioon, mis on koostatud 28. mail 1999 Montrealis,

TERVITADES lepinguosaliste vahel toimuvat dialoogi eesmärgiga süvendada suhteid muudes valdkondades, eelkõige isikute liikumise soodustamiseks,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärgid ja kohaldamisala

Käesoleva lepingu eesmärk on luua järk-järgult Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline Euroopa ühine lennunduspiirkond, mis põhineb eelkõige ühistel reeglitel ohutuse, julgestuse, lennuliikluse korraldamise, keskkonnaküsimuste, tarbijakaitse ja arvutipõhiste ettetellimissüsteemide ja sotsiaalküsimuste valdkonnas. Selleks kehtestatakse käesolevas lepingus õigusnormid, tehnilised nõuded, haldusprotseduurid, peamised tegevusstandardid ja lepinguosaliste vahelised rakendusnormid.

Euroopa ühine lennunduspiirkond põhineb vabal juurdepääsul lennundusturule ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

Artikkel 2

Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

| 1) | „kokkulepitud teenus“ ja „kindlaksmääratud lennuliin“ – rahvusvaheline lennutransport vastavalt käesoleva lepingu artiklile 16 ja II lisale; |
| --- | --- |

1)

„kokkulepitud teenus“ ja „kindlaksmääratud lennuliin“ – rahvusvaheline lennutransport vastavalt käesoleva lepingu artiklile 16 ja II lisale;

| 2) | „leping“ – käesolev leping, selle lisad ja muudatused; |
| --- | --- |

2)

„leping“ – käesolev leping, selle lisad ja muudatused;

| 3) | „lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil; kahtluste vältimiseks hõlmab see nii regulaar- kui ka mitteregulaarlende (tellimuslende) ja kaubalende; |
| --- | --- |

3)

„lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil; kahtluste vältimiseks hõlmab see nii regulaar- kui ka mitteregulaarlende (tellimuslende) ja kaubalende;

| 4) | „lennuettevõtja“ – kehtiva lennutegevusloaga või samaväärse loaga äriühing või ettevõtja; |
| --- | --- |

4)

„lennuettevõtja“ – kehtiva lennutegevusloaga või samaväärse loaga äriühing või ettevõtja;

| 5) | „pädevad asutused“ – valitsusasutused või avalik-õiguslikud asutused, kes vastutavad käesoleva lepingu kohaste haldusülesannete eest; |
| --- | --- |

5)

„pädevad asutused“ – valitsusasutused või avalik-õiguslikud asutused, kes vastutavad käesoleva lepingu kohaste haldusülesannete eest;

| 6) | „äriühingud ja ettevõtjad“ – tsiviil- või äriõiguslikud üksused, sealhulgas ühistud ning muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud juriidilised isikud, välja arvatud mittetulundusühendused; |
| --- | --- |

6)

„äriühingud ja ettevõtjad“ – tsiviil- või äriõiguslikud üksused, sealhulgas ühistud ning muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud juriidilised isikud, välja arvatud mittetulundusühendused;

| 7) | „konventsioon“ – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allkirjastamiseks 7. detsembril 1944 Chicagos ja mis hõlmab:






  a) | kõiki muudatusi, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ja mille on ratifitseerinud nii Ukraina kui ka ELi liikmesriik või ELi liikmesriigid, ning |
| --- | --- | --- |

7)

„konventsioon“ – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allkirjastamiseks 7. detsembril 1944 Chicagos ja mis hõlmab:

a)

kõiki muudatusi, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ja mille on ratifitseerinud nii Ukraina kui ka ELi liikmesriik või ELi liikmesriigid, ning

| b) | kõiki selle lisasid või muudatusi, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui selline lisa või muudatus on konkreetsel ajal jõus nii Ukraina kui ka ELi liikmesriigi või ELi liikmesriikide suhtes ning on konkreetse küsimuse jaoks asjakohane; |
| --- | --- |

b)

kõiki selle lisasid või muudatusi, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui selline lisa või muudatus on konkreetsel ajal jõus nii Ukraina kui ka ELi liikmesriigi või ELi liikmesriikide suhtes ning on konkreetse küsimuse jaoks asjakohane;

| 8) | „Euroopa ühise lennunduspiirkonna leping“ – Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (1) missiooni vaheline Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolne leping; |
| --- | --- |

8)

„Euroopa ühise lennunduspiirkonna leping“ – Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (1) missiooni vaheline Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolne leping;

1

| 9) | „EASA“ – Euroopa Lennundusohutusamet, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ; |
| --- | --- |

9)

„EASA“ – Euroopa Lennundusohutusamet, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ;

| 10) | „tegelik kontroll“ – suhe, mis põhineb õigustel, lepingutel või muudel vahenditel, mis kas üksikult või koos ja vastavat fakti või seadust arvestavalt annavad võimaluse otse või kaudselt avaldada ettevõtjale otsustavat mõju, eriti:






  a) | ettevõtja kõigi või osa vara kasutamise õiguse kaudu; |
| --- | --- | --- |

10)

„tegelik kontroll“ – suhe, mis põhineb õigustel, lepingutel või muudel vahenditel, mis kas üksikult või koos ja vastavat fakti või seadust arvestavalt annavad võimaluse otse või kaudselt avaldada ettevõtjale otsustavat mõju, eriti:

a)

ettevõtja kõigi või osa vara kasutamise õiguse kaudu;

| b) | õiguste või lepingute kaudu, mis avaldavad otsustavat mõju ettevõtja organite ülesehitusele, hääletamisele või otsustele või muul viisil avaldavad otsustavat mõju ettevõtja äritegevuse juhtimisele; |
| --- | --- |

b)

õiguste või lepingute kaudu, mis avaldavad otsustavat mõju ettevõtja organite ülesehitusele, hääletamisele või otsustele või muul viisil avaldavad otsustavat mõju ettevõtja äritegevuse juhtimisele;

| 11) | „tegelik regulatiivne kontroll“ – lubasid välja andva lepinguosalise pädev asutus, kes on andnud lennuettevõtjale lennutegevusloa või tegevusloa, kes






  a) | kontrollib pidevalt, et lennuettevõtja täidaks kohaldatavaid rahvusvaheliste lennutransporditeenuste kriteeriume, mille alusel lennutegevusluba või tegevusluba välja anti, tehes seda vastavalt asjakohastele riiklikele õigusnormidele, ja |
| --- | --- | --- |

11)

„tegelik regulatiivne kontroll“ – lubasid välja andva lepinguosalise pädev asutus, kes on andnud lennuettevõtjale lennutegevusloa või tegevusloa, kes

a)

kontrollib pidevalt, et lennuettevõtja täidaks kohaldatavaid rahvusvaheliste lennutransporditeenuste kriteeriume, mille alusel lennutegevusluba või tegevusluba välja anti, tehes seda vastavalt asjakohastele riiklikele õigusnormidele, ja

| b) | teeb asjakohast järelevalvet kooskõlas vähemalt ICAO standarditega; |
| --- | --- |

b)

teeb asjakohast järelevalvet kooskõlas vähemalt ICAO standarditega;

| 12) | „ELi aluslepingud“ – Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping; |
| --- | --- |

12)

„ELi aluslepingud“ – Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping;

| 13) | „ELi liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik; |
| --- | --- |

13)

„ELi liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

| 14) | „sobivus“ – lennuettevõtja sobivus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid, s.t lennuettevõtjatel on rahuldav finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning nad järgivad õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse selliste teenuste osutamist; |
| --- | --- |

14)

„sobivus“ – lennuettevõtja sobivus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid, s.t lennuettevõtjatel on rahuldav finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning nad järgivad õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse selliste teenuste osutamist;

| 15) | „viienda vabaduse liiklusõigus“ – ühe riigi („õiguse andnud riik“) poolt teise riigi („õiguse saanud riik“) lennuettevõtjatele antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid vastava õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriumil; |
| --- | --- |

15)

„viienda vabaduse liiklusõigus“ – ühe riigi („õiguse andnud riik“) poolt teise riigi („õiguse saanud riik“) lennuettevõtjatele antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid vastava õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriumil;

| 16) | „kogumaksumus“ – osutatava lennuteenuse maksumus koos mõistlike haldustasudega ja asjakohasel juhul muude kohaldatavate tasudega, mis sisaldavad keskkonnakulusid ja mida kohaldatakse sõltumata päritoluriigist; |
| --- | --- |

16)

„kogumaksumus“ – osutatava lennuteenuse maksumus koos mõistlike haldustasudega ja asjakohasel juhul muude kohaldatavate tasudega, mis sisaldavad keskkonnakulusid ja mida kohaldatakse sõltumata päritoluriigist;

| 17) | „ICAO“ – konventsiooniga asutatud Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon; |
| --- | --- |

17)

„ICAO“ – konventsiooniga asutatud Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon;

| 18) | „rahvusvaheline lennutransport“ – lennutransport vähemalt kahe eri riigis asuva punkti vahel; |
| --- | --- |

18)

„rahvusvaheline lennutransport“ – lennutransport vähemalt kahe eri riigis asuva punkti vahel;

| 19) | „ühendveod“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil ning ühe või enama maismaa- ja meretranspordiliigi abil; |
| --- | --- |

19)

„ühendveod“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, kauba ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil ning ühe või enama maismaa- ja meretranspordiliigi abil;

| 20) | „meede“ – lepinguosalise meede seaduse, määruse, reegli, korra, otsuse või haldusmeetme või mõnel muul kujul; |
| --- | --- |

20)

„meede“ – lepinguosalise meede seaduse, määruse, reegli, korra, otsuse või haldusmeetme või mõnel muul kujul;

| 21) | „riiklik“ –






  a) | Ukraina puhul füüsiline isik, kellel on Ukraina kodakondsus või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või |
| --- | --- | --- |

21)

„riiklik“ –

a)

Ukraina puhul füüsiline isik, kellel on Ukraina kodakondsus või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või

| b) | mis tahes juriidiline isik,






  i) | keda Ukraina puhul kontrollivad kas vahetult või enamusosaluse kaudu pidevalt ja tegelikult Ukraina kodakondsusega füüsilised isikud või Ukraina riikkondsusega juriidilised isikud, või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul ELi liikmesriigi või mõne muu V lisas loetletud riigi kodakondsusega füüsilised isikud või liikmesriigi või mõne muu käesoleva lepingu V lisas loetletud riigi riikkondsusega juriidilised isikud ja |
| --- | --- | --- |

b)

mis tahes juriidiline isik,

i)

keda Ukraina puhul kontrollivad kas vahetult või enamusosaluse kaudu pidevalt ja tegelikult Ukraina kodakondsusega füüsilised isikud või Ukraina riikkondsusega juriidilised isikud, või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul ELi liikmesriigi või mõne muu V lisas loetletud riigi kodakondsusega füüsilised isikud või liikmesriigi või mõne muu käesoleva lepingu V lisas loetletud riigi riikkondsusega juriidilised isikud ja

| ii) | kelle peamine tegevuskoht on Ukraina puhul Ukrainas ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul mõnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

ii)

kelle peamine tegevuskoht on Ukraina puhul Ukrainas ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul mõnes liikmesriigis;

| 22) | „riikkondsus“ – lennuettevõtja puhul tema vastavus omandiõiguse, tegeliku kontrolli ja peamise tegevuskoha suhtes kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

22)

„riikkondsus“ – lennuettevõtja puhul tema vastavus omandiõiguse, tegeliku kontrolli ja peamise tegevuskoha suhtes kehtestatud nõuetele;

| 23) | „lennutegevusluba“ –






  a) | Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul luba, mille asjaomane pädev asutus on äriühingule või ettevõtjale välja andnud lennuteenuse osutamiseks ELi asjakohaste õigusaktide alusel, ning |
| --- | --- | --- |

23)

„lennutegevusluba“ –

a)

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul luba, mille asjaomane pädev asutus on äriühingule või ettevõtjale välja andnud lennuteenuse osutamiseks ELi asjakohaste õigusaktide alusel, ning

| b) | Ukraina puhul luba, mis on välja antud Ukraina asjakohaste õigusaktide alusel reisijate ja/või kauba lennutranspordi pakkumiseks; |
| --- | --- |

b)

Ukraina puhul luba, mis on välja antud Ukraina asjakohaste õigusaktide alusel reisijate ja/või kauba lennutranspordi pakkumiseks;

| 24) | „hind“ –






  a) | piletihinnad, mida makstakse lennuettevõtjatele või nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate ja pagasi veo eest lennuteenuse osutamisel, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused, ning |
| --- | --- | --- |

24)

„hind“ –

a)

piletihinnad, mida makstakse lennuettevõtjatele või nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate ja pagasi veo eest lennuteenuse osutamisel, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused, ning

| b) | kaubatariifid, mida makstakse posti ja kauba veo eest, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused. |
| --- | --- |

b)

kaubatariifid, mida makstakse posti ja kauba veo eest, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused.

Mõiste hõlmab asjakohasel juhul rahvusvahelise lennutranspordi raames toimuvat maismaa- ja meretransporti ning piletihindade ja kaubatariifide kohaldamise tingimusi;

| 25) | „assotsieerimisleping“ – 14. juunil 1994 ja 27. juunil 2014 Brüsselis sõlmitud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping ning kõik sellele järgnevad juriidilised dokumendid; |
| --- | --- |

25)

„assotsieerimisleping“ – 14. juunil 1994 ja 27. juunil 2014 Brüsselis sõlmitud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping ning kõik sellele järgnevad juriidilised dokumendid;

| 26) | „peamine tegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub selle lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine; |
| --- | --- |

26)

„peamine tegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub selle lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine;

| 27) | „avaliku teenindamise kohustus“ – lennuettevõtja kohustus tagada kindlaksmääratud lennuliinil regulaarlendude minimaalne teenindamine vastavalt jätkuvuse, korrapärasuse, hinnakujunduse ja minimaalse veomahu normidele, millest lennuettevõtja üksnes ärihuvidest lähtudes kinni ei peaks. Asjaomane lepinguosaline võib lennuettevõtjatele avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise eest kompensatsiooni maksta; |
| --- | --- |

27)

„avaliku teenindamise kohustus“ – lennuettevõtja kohustus tagada kindlaksmääratud lennuliinil regulaarlendude minimaalne teenindamine vastavalt jätkuvuse, korrapärasuse, hinnakujunduse ja minimaalse veomahu normidele, millest lennuettevõtja üksnes ärihuvidest lähtudes kinni ei peaks. Asjaomane lepinguosaline võib lennuettevõtjatele avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise eest kompensatsiooni maksta;

| 28) | „SESAR“ – ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi programm, mis on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline osa ja mille eesmärk on luua ELis tõhus lennujuhtimistaristu, mis võimaldab välja arendada turvalise ja keskkonnahoidliku lennutranspordi; |
| --- | --- |

28)

„SESAR“ – ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi programm, mis on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline osa ja mille eesmärk on luua ELis tõhus lennujuhtimistaristu, mis võimaldab välja arendada turvalise ja keskkonnahoidliku lennutranspordi;

| 29) | „subsiidium“ – valitsuselt või piirkondlikult riiklikult asutuselt või muult riiklikult organisatsioonilt saadud rahaline abi, s.t kui:






  a) | valitsuse, piirkondliku asutuse või muu riikliku organisatsiooni tegevus hõlmab otsest raha ülekandmist, nt toetused, laenud või paigutused omakapitali, võimalikud raha otseülekanded ettevõttesse või ettevõtte kohustuste ülevõtmine nt laenutagatiste kujul, kapitalisüstid, omand, pankrotikaitse või kindlustus; |
| --- | --- | --- |

29)

„subsiidium“ – valitsuselt või piirkondlikult riiklikult asutuselt või muult riiklikult organisatsioonilt saadud rahaline abi, s.t kui:

a)

valitsuse, piirkondliku asutuse või muu riikliku organisatsiooni tegevus hõlmab otsest raha ülekandmist, nt toetused, laenud või paigutused omakapitali, võimalikud raha otseülekanded ettevõttesse või ettevõtte kohustuste ülevõtmine nt laenutagatiste kujul, kapitalisüstid, omand, pankrotikaitse või kindlustus;

| b) | valitsuse, piirkondliku asutuse või muu riikliku organisatsiooni tulu jääb tagasi saamata, seda ei koguta või see on põhjendamatult vähenenud; |
| --- | --- |

b)

valitsuse, piirkondliku asutuse või muu riikliku organisatsiooni tulu jääb tagasi saamata, seda ei koguta või see on põhjendamatult vähenenud;

| c) | valitsuse, piirkondlik asutus või muu riiklik organisatsioon pakub muid kui üldisesse taristusse kuuluvaid kaupu või teenuseid või ostab neid, või |
| --- | --- |

c)

valitsuse, piirkondlik asutus või muu riiklik organisatsioon pakub muid kui üldisesse taristusse kuuluvaid kaupu või teenuseid või ostab neid, või

| d) | valitsuse, piirkondlik asutus või muu riiklik organisatsioon teeb makseid rahastamismehhanismi või volitab või suunab teatavat eraettevõtjat täitma ühte või mitut alapunktides a, b ja c nimetatud ülesannet, mis kuulub tavaliselt valitsuse pädevusse ja mille menetlus ei erine tegelikult tavalisest valitsuse järgitavast menetlusest, |
| --- | --- |

d)

valitsuse, piirkondlik asutus või muu riiklik organisatsioon teeb makseid rahastamismehhanismi või volitab või suunab teatavat eraettevõtjat täitma ühte või mitut alapunktides a, b ja c nimetatud ülesannet, mis kuulub tavaliselt valitsuse pädevusse ja mille menetlus ei erine tegelikult tavalisest valitsuse järgitavast menetlusest,

ning millest saadakse seeläbi kasu;

| 30) | „territoorium“ – Ukraina puhul maismaa-alad ja nendega ühenduses olevad territoriaalveed, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste alla ning Euroopa Liidu puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut kõnealustes lepingutes ja kõikides neil põhinevates juriidilistes dokumentides sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

30)

„territoorium“ – Ukraina puhul maismaa-alad ja nendega ühenduses olevad territoriaalveed, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste alla ning Euroopa Liidu puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut kõnealustes lepingutes ja kõikides neil põhinevates juriidilistes dokumentides sätestatud tingimustel;

| 31) | „transiitliinide leping“ – 7. detsembril 1944 Chicagos sõlmitud rahvusvaheliste transiitliinide leping; |
| --- | --- |

31)

„transiitliinide leping“ – 7. detsembril 1944 Chicagos sõlmitud rahvusvaheliste transiitliinide leping;

| 32) | „kasutustasu“ – tasu, mida pädev asutus võtab või lubab lennuettevõtjatelt võtta selle eest, et õhusõidukid, nende meeskonnad, reisijad ning kauba ja posti käitajad kasutavad rajatisi või teenuseid, mis on seotud aeronavigatsiooni (sealhulgas ülelendude puhul), lennujuhtimise ning lennujaama ja lennundusjulgestusega. |
| --- | --- |

32)

„kasutustasu“ – tasu, mida pädev asutus võtab või lubab lennuettevõtjatelt võtta selle eest, et õhusõidukid, nende meeskonnad, reisijad ning kauba ja posti käitajad kasutavad rajatisi või teenuseid, mis on seotud aeronavigatsiooni (sealhulgas ülelendude puhul), lennujuhtimise ning lennujaama ja lennundusjulgestusega.

Artikkel 3

Lepingu rakendamine

1.   Lepinguosalised võtavad kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada lepingust tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada lepingu eesmärkide saavutamist.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmete rakendamine ei piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi, mis tulenevad tema osalemisest rahvusvahelistes organisatsioonides ja/või rahvusvahelistes lepingutes, eelkõige konventsioonis ja transiitliinide lepingus.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 meetmete kohaldamisel käesoleva lepingu kohaldamisalas lepinguosalised:

| a) | kaotavad kõik ühepoolsed haldus-, tehnilised ja muud meetmed, mis võivad kaudselt piirata ja millel võib olla diskrimineeriv mõju lennuteenuste pakkumisele käesoleva lepingu raames, ja |
| --- | --- |

a)

kaotavad kõik ühepoolsed haldus-, tehnilised ja muud meetmed, mis võivad kaudselt piirata ja millel võib olla diskrimineeriv mõju lennuteenuste pakkumisele käesoleva lepingu raames, ja

| b) | hoiduvad selliste haldus-, tehniliste ja muude meetmete rakendamisest, millel võib olla diskrimineeriv mõju käesoleva lepingu raames lennuteenuseid osutavatele teise lepinguosalise kodanikele, äriühingutele või ettevõtjatele. |
| --- | --- |

b)

hoiduvad selliste haldus-, tehniliste ja muude meetmete rakendamisest, millel võib olla diskrimineeriv mõju käesoleva lepingu raames lennuteenuseid osutavatele teise lepinguosalise kodanikele, äriühingutele või ettevõtjatele.

Artikkel 4

Diskrimineerimiskeeld

Lepingu kohaldamisalas ning ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist, on keelatud diskrimineerimine kodakondsuse või riikkondsuse alusel.

II JAOTIS

ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ

Artikkel 5

Õigusalase koostöö üldpõhimõtted

1.   Lepinguosalised teevad koostööd kõikide võimalike vahendite kaudu, et tagada käesoleva lepingu I lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktides sisalduvate nõuete ja standardite järgjärguline inkorporeerimine Ukraina õigusaktidesse ja nende sätete rakendamine Ukraina poolt, tehes seda:

| a) | käesoleva lepingu artiklis 29 („Ühiskomitee“) osutatud ühiskomitee raames toimuvate regulaarsete konsultatsioonide kaudu, mille käigus käsitletakse käesoleva lepingu I lisas I osutatud Euroopa Liidu õigusaktide tõlgendamist, mis on seotud lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, keskkonnakaitse, turulepääsu ja seonduvate küsimustega ning sotsiaalküsimuste, tarbijakaitse ja muude käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadega; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu artiklis 29 („Ühiskomitee“) osutatud ühiskomitee raames toimuvate regulaarsete konsultatsioonide kaudu, mille käigus käsitletakse käesoleva lepingu I lisas I osutatud Euroopa Liidu õigusaktide tõlgendamist, mis on seotud lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, keskkonnakaitse, turulepääsu ja seonduvate küsimustega ning sotsiaalküsimuste, tarbijakaitse ja muude käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadega;

| b) | piisava abi osutamise teel lepinguosaliste kindlaks määratud konkreetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

b)

piisava abi osutamise teel lepinguosaliste kindlaks määratud konkreetsetes valdkondades;

| c) | uusi õigusakte käsitleva konsulteerimise ja teabevahetuse kaudu vastavalt käesoleva lepingu artiklile 15. |
| --- | --- |

c)

uusi õigusakte käsitleva konsulteerimise ja teabevahetuse kaudu vastavalt käesoleva lepingu artiklile 15.

2.   Ukraina võtab vastu vajalikud meetmed, et vastavalt artiklis 33 kindlaks määratud üleminekukorrale ja käesoleva lepingu III lisale inkorporeerida Ukraina õigussüsteemi käesoleva lepingu I lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktides sisalduvad nõuded ja standardid ning neid rakendada.

3.   Lepinguosalised teavitavad teineteist osutatud ühiskomitee kaudu viivitamata vastavatest asutustest, kes vastutavad ohutusjärelevalve, lennukõlblikkuse, lennuettevõtjatele lubade väljaandmise, lennujaamade töökorralduse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise, lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ning aeronavigatsiooni- ja lennujaamatasude kehtestamise eest.

Artikkel 6

Vastavus õigusnormidele

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtivad teise lepinguosalise õigusnormid, millega reguleeritakse rahvusvahelises lennutranspordis osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt väljumist või nende õhusõidukite käitamist ja lennuliiklust tema territooriumil ning need õhusõidukid järgivad kõnealuseid õigusnorme teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljumisel.

2.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtja reisijad, meeskond või kaup täidavad või nende nimel täidetakse teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljumisel teise lepinguosalise territooriumil kehtivaid õigusnorme reisijate, meeskonna või kauba õhusõidukil tema territooriumile sisenemise või sealt väljumise kohta (sealhulgas riiki sisenemise, julgeolekukontrolli, sisserände, passide, tolli ja karantiini reeglid või posti puhul postireeglid).

Artikkel 7

Lennuohutus

1.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele tegutsevad lepinguosalised kooskõlas käesoleva lepingu I lisa C osas kindlaksmääratud lennuohutusalaseid nõudeid ja standardeid käsitlevate riigisiseste õigusaktidega vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele.

2.   Täites jätkuvalt konventsiooni kohaseid projekteerimis-, tootja-, registreerimis- ja käitajariigi toiminguid ja ülesandeid, inkorporeerib Ukraina käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid oma õigusaktidesse ja rakendab neid tegelikult vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

3.   Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuete ja standardite inkorporeerimiseks Ukraina poolt vastu võetud õigusaktide tõhus rakendamine. Selleks osaleb Ukraina EASA töös vaatlejana alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast, nagu on sätestatud käesoleva lepingu VI lisas.

4.   Selleks et tagada kokkulepitud teenuste pakkumine vastavalt käesoleva lepingu artikli 16 punktidele a, b, c ja d, tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise välja antud või kehtivaks tunnistatud ning praeguseni kehtivaid lennukõlblikkussertifikaate, pädevustunnistusi ja lubasid, tingimusel et selliste sertifikaatide ja lubade väljaandmise aluseks olevad nõuded on võrdsed vähemalt miinimumstandarditega, mis konventsioonist lähtuvalt võidakse kehtestada.

5.   Käesoleva lepingu IV lisa 1. jaos loetletud, Ukraina välja antud sertifikaatide ja lubade tunnustamine ELi liikmesriikide poolt otsustatakse vastavalt käesoleva lepingu III lisa sätetele.

6.   Lepinguosalised teevad koostööd selle nimel, et lähendada sertifitseerimissüsteeme esmase ja jätkuva lennukõlblikkuse valdkonnas.

7.   Lepinguosalised tagavad, et kui on kahtlusi, et ühe lepinguosalise territooriumil registreeritud õhusõiduk, mis maandub teise lepinguosalise territooriumil asuvas rahvusvahelisele lennuliiklusele avatud lennujaamas, ei vasta konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele lennuohutusstandarditele, siis kontrollivad teise lepinguosalise pädevad asutused kõnealuse õhusõiduki pardal ja selle ümber seisuplatsil õhusõiduki ja meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle seadmete nähtavat seisukorda.

8.   Lepinguosalised vahetavad asjakohaste kanalite kaudu teavet, sealhulgas teavet puuduste kohta, mis on leitud õhusõidukile käesoleva artikli lõike 7 kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollimise käigus.

9.   Lepinguosalise pädevad asutused võivad igal ajal taotleda konsultatsioone teise lepinguosalise pädevate asutustega seoses teise lepinguosalise lennuohutusstandarditega, sealhulgas valdkondades, mis ei ole hõlmatud käesoleva lepingu I lisas loetletud õigusaktidega, või puudustega, mis on leitud õhusõiduki kontrollimise käigus seisuplatsil. Sellised konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul alates vastava taotluse esitamisest.

10.   Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosalise ametiasutuse õigust võtta viivitamata asjakohaseid meetmeid, kui selgub, et õhusõiduk, toode või teenus:

| a) | ei vasta konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõuetele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse); |
| --- | --- |

a)

ei vasta konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõuetele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse);

| b) | tekitab käesoleva artikli lõikes 7 osutatud kontrollimise tulemusel tõsiseid kahtlusi, kas õhusõiduk või selle kasutamine vastab konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõuetele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse), või |
| --- | --- |

b)

tekitab käesoleva artikli lõikes 7 osutatud kontrollimise tulemusel tõsiseid kahtlusi, kas õhusõiduk või selle kasutamine vastab konventsiooniga kehtestatud miinimumstandarditele või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõuetele ja standarditele (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse), või

| c) | tekitab tõsiseid kahtlusi, kas konventsiooniga kehtestatud miinimumstandardeid või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõudeid ja standardeid (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse) järgitakse ja hallatakse tõhusalt. |
| --- | --- |

c)

tekitab tõsiseid kahtlusi, kas konventsiooniga kehtestatud miinimumstandardeid või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõudeid ja standardeid (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse) järgitakse ja hallatakse tõhusalt.

11.   Kui lepinguosaline võtab käesoleva artikli lõike 10 kohaseid meetmeid, teatab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise pädevatele asutustele ja põhjendab meetmete võtmist.

12.   Kui käesoleva artikli lõike 10 kohaldamisel võetud meetmete rakendamist ei lõpetata, kuigi nende võtmiseks ei ole enam põhjust, võib kumbki lepinguosaline pöörduda asja arutamiseks ühiskomitee poole.

13.   Asjaomane lepinguosaline teavitab teisi lepinguosalisi viivitamata iga riigisisese õigusakti muudatustest, mis on seotud Ukraina või ELi liikmesriikide pädevate asutuste staatusega.

Artikkel 8

Lennundusjulgestus

1.   Ukraina inkorporeerib oma õigusaktidesse Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) dokumendi 30 II osa sätted ja rakendab neid tõhusalt vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele. Käesoleva lepingu artikli 33 lõikes 2 ettenähtud hindamiste raames võivad Euroopa Komisjoni inspektorid osaleda vaatlejatena Ukraina pädevate asutuste korraldatud kontrollides Ukraina territooriumil paiknevates lennujaamades vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitud korrale. Käesolev leping ei piira Ukraina ega ELi liikmesriikide õigusi ega kohustusi, mis tulenevad konventsiooni 17. lisast.

2.   Kuna tsiviilõhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna ohutuse tagamine on rahvusvaheliste lennuteenuste osutamise peamine eeltingimus, kinnitavad lepinguosalised veel kord vastastikust kohustust kaitsta tsiviillennundust ebaseaduslike sekkumiste eest, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud konventsioonis, 14. septembril 1963 Tokyos allkirjastatud konventsioonis kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, 16. detsembril 1970 Haagis allkirjastatud õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsioonis, 23. septembril 1971 Montrealis allkirjastatud tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsioonis, 24. veebruaril 1988 Montrealis allkirjastatud protokollis ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades ja 1. märtsil 1991 Montrealis allkirjastatud konventsioonis, mis käsitleb plastiliste lõhkeainete märkimist nende avastamiseks, kuivõrd mõlemad lepinguosalised on nimetatud konventsioonide ja ka kõikide muude tsiviillennundusjulgestust käsitlevate konventsioonide ja protokollide osalised.

3.   Taotluse korral osutavad lepinguosalised üksteisele igakülgset abi, et takistada tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ning muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad sellist õhusõidukit, selle reisijaid ja meeskonda, lennujaamu ja aeronavigatsiooniseadmeid, ning et hoida ära kõiki muid tsiviillennundusjulgestust ähvardavaid ohte.

4.   Lepinguosalised tegutsevad vastastikustes suhetes kooskõlas lennundusjulgestusstandarditega ning ICAO kehtestatud asjakohaste soovituslike tavadega, mis on kindlaks määratud konventsiooni lisades, niivõrd, kuivõrd selliseid julgestusnõudeid kohaldatakse lepinguosaliste suhtes. Lepinguosalised nõuavad, et lennukeid käitavad ettevõtjad, kes kasutavad lepinguosaliste registrisse kantud õhusõidukeid, samuti ettevõtjad, kelle peamine tegevuskoht või alaline asukoht on lepinguosaliste territooriumil ja lepinguosaliste territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse sätetele.

5.   Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil võetakse tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseaduslike sekkumiste eest tõhusaid meetmeid, mis hõlmavad muu hulgas reisijate ja nende käsipagasi ning registreeritud pagasi läbivaatust, kauba ja posti julgestuskontrolli enne pardaleminekut või laadimist, pardavarude ja lennujaama varude julgestuskontrolli ning juurdepääsu kontrollimist ja muude isikute kui reisijate läbivaatust julgestuspiirangualale sisenemisel. Selliseid meetmeid kohandatakse vajaduse korral nii, et need vähendaksid tsiviillennunduse haavatavust ja kaitseksid seda ohtude eest. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et nende lennuettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad järgiksid käesoleva artikli lõikes 4 osutatud lennundusjulgestusalaseid sätteid, mida teine lepinguosaline nõuab oma territooriumile sisenemisel, sealt lahkumisel või seal viibimisel.

6.   Mõlemad lepinguosalised suhtuvad positiivselt teise lepinguosalise kõikidesse taotlustesse rakendada konkreetse ohu korral mõistlikke julgestusalaseid erimeetmeid. Lepinguosalised teavitavad üksteist eelnevalt kõikidest kavandatavatest julgestusalastest erimeetmetest, mis võiksid oluliselt mõjutada käesoleva lepingu alusel osutatavate lennutransporditeenuste rahastamist ja korraldamist, välja arvatud juhul, kui see ei ole hädaolukorras mõistlikkuse piires võimalik. Mõlemad lepinguosalised võivad selliste julgestusmeetmete arutamiseks taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 29.

7.   Kui tsiviilõhusõiduk hõivatakse ebaseaduslikult või leiab aset õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise või õhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna, lennujaamade või aeronavigatsiooniseadmete turvalisust ohustav muu ebaseaduslik intsident või tekib sellise intsidendi oht, abistavad lepinguosalised üksteist ja hõlbustavad selleks sidepidamist ning muid asjakohaseid meetmeid, et kiiresti ja ohutult kõnealune intsident lõpetada või selle oht kõrvaldada.

8.   Lepinguosalised võtavad kõik nende arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja nende territooriumil maandunud õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui selle äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed vastastikuste konsultatsioonide alusel.

9.   Kui ühel lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei järgi käesoleva artikli lennundusjulgestusalaseid sätteid, taotleb ta viivitamatult konsulteerimist teise lepinguosalisega.

10.   Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 19 kohaldamist, annab suutmatus jõuda rahuldavale kokkuleppele 15 päeva jooksul alates sellise taotluse esitamisest aluse teise lepinguosalise lennuettevõtja(te) tegevusloa peatamiseks, tühistamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.

11.   Kui otsese ja erakorralise ohu olemasolu seda nõuab, võib lepinguosaline võtta ajutisi meetmeid enne 15 päeva möödumist.

12.   Käesoleva artikli lõike 10 või 11 kohaselt võetud meetmete rakendamine lõpetatakse, kui teine lepinguosaline on viinud oma tegevuse käesoleva artikliga täielikult vastavusse.

Artikkel 9

Lennuliikluse korraldamine

1.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele järgivad lepinguosalised oma asjakohaseid õigusakte, milles käsitletakse käesoleva lepingu I lisa B osas kindlaksmääratud lennuliikluse korraldamisega seotud nõudeid ja standardeid, kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud tingimustega.

2.   Ukraina inkorporeerib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid oma õigusaktidesse ja rakendab neid tõhusalt vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

3.   Lepinguosalised teevad lennuliikluse korraldamisel koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta võttis vastu eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid ning et liita Ukraina ühtse Euroopa taevaga ning tõhustada seega olemasolevaid ohutusstandardeid ja Euroopa üldisi lennuliiklusstandardeid, optimeerida veomahtu, viia miinimumini hilinemised ja suurendada keskkonnasäästlikkust.

4.   Selleks osaleb Ukraina ühtse taeva komitees vaatlejana alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ning Ukraina pädevad üksused ja/või asutused liidetakse võrdsetel alustel vastavalt asjakohastele õigusaktidele ja sobiva kooskõlastamise kaudu SESARiga.

5.   Ühiskomitee jälgib ja hõlbustab koostööd lennuliikluse korraldamisel.

6.   Selleks et hõlbustada ühtse Euroopa taeva õigusaktide kohaldamist,

| a) | võtab Ukraina vajalikke meetmeid, et kohandada oma lennuliikluse korraldamise institutsiooniline struktuur ühtse Euroopa taevaga ja |
| --- | --- |

a)

võtab Ukraina vajalikke meetmeid, et kohandada oma lennuliikluse korraldamise institutsiooniline struktuur ühtse Euroopa taevaga ja

| b) | Euroopa Liit hõlbustab Ukraina osalemist tegevuses, mis on seotud selliste valdkondadega nagu aeronavigatsiooniteenused, õhuruumi kasutamine ja koostalitusvõime, mis tulenevad ühtsest Euroopa taevast. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liit hõlbustab Ukraina osalemist tegevuses, mis on seotud selliste valdkondadega nagu aeronavigatsiooniteenused, õhuruumi kasutamine ja koostalitusvõime, mis tulenevad ühtsest Euroopa taevast.

7.   Käesolev leping ei piira Ukraina õigusi ega kohustusi, mis tulenevad konventsioonist või kehtivatest piirkondlikest aeronavigatsioonilepingutest, mille on heaks kiitnud ICAO nõukogu. Pärast käesoleva lepingu jõustumist peaksid kõik hiljem sõlmitud piirkondlikud lepingud olema kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

8.   Selleks, et säilitada ohutuse kõrge tase õhuruumi mahutavuse maksimaalsel kasutamisel ja suurendada lennuliikluse korraldamise tõhusust ning järgides käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätteid, korraldab Ukraina oma vastutusalasse kuuluva õhuruumi selliselt, et see vastaks funktsionaalsete õhuruumiosade loomise suhtes kehtestatud ELi nõuetele, nagu on osutatud käesoleva lepingu I lisa B osas.

Lepinguosalised teevad koostööd, et kaaluda Ukraina vastutusalasse jääva õhuruumi võimalikku integreerimist funktsionaalseks õhuruumiosaks kooskõlas ELi õigusaktidega ja võttes arvesse sellisest integreerimisest tulenevat kasu käitamisele.

9.   Käesoleva lepingu IV lisa 2. jaos loetletud, Ukraina väljaantud asjakohaste lubade tunnustamine ELi liikmesriikide poolt otsustatakse vastavalt käesoleva lepingu III lisale.

Artikkel 10

Keskkond

1.   Lepinguosalised tõdevad, et keskkonnakaitse on oluline rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel. Lepinguosalised tunnistavad, et tsiviillennundusest tuleneva keskkonnamõju minimeerimine eeldab tulemuslikku koostööd rahvusvahelisel, piirkondlikul, riiklikul ja/või kohalikul tasandil.

2.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele tegutsevad lepinguosalised kooskõlas oma asjakohaste õigusaktidega, mis on seotud käesoleva lepingu I lisa D osas kindlaksmääratud keskkonnanõuete ja -standarditega vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele.

3.   Ukraina inkorporeerib oma õigusaktidesse ja rakendab tõhusalt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõudeid ja standardeid vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

4.   Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta võttis vastu eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuded ja standardid, ühtlasi tõdedes, et on tähtis teha koostööd ja osaleda mitmepoolsetes aruteludes, et kaaluda lennunduse mõju keskkonnale ning tagada leevendavate meetmete täielik kooskõla käesoleva lepingu eesmärkidega.

5.   Käesolev leping ei piira lepinguosalise pädevate asutuste volitusi võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida lennutranspordi keskkonnamõju või tegeleda selle küsimusega muul viisil, tingimusel et nimetatud meetmeid kohaldatakse riikkondsusest sõltumata ning et need ei lähe vastuollu lepinguosaliste rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega.

Artikkel 11

Tarbijakaitse

1.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele tegutsevad lepinguosalised kooskõlas oma asjakohaste õigusaktidega, milles käsitletakse käesoleva lepingu I lisa F osas kindlaksmääratud tarbijakaitsenõudeid ja -standardeid.

2.   Ukraina inkorporeerib oma õigusaktidesse ja rakendab tõhusalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudeid ja standardeid vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

3.   Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuete ja standardite inkorporeerimiseks Ukraina poolt vastu võetud õigusaktide tõhus rakendamine.

4.   Lepinguosalised teevad koostööd ka selleks, et tagada tarbijate käesolevast lepingust tulenevate õiguste kaitse.

Artikkel 12

Tööstuskoostöö

1.   Lepinguosalised püüavad tugevdada tööstuskoostööd eelkõige järgmiste meetmete abil:

| i) | ärisidemete arendamine mõlema poole lennundusvaldkonna tootjate vahel; |
| --- | --- |

i)

ärisidemete arendamine mõlema poole lennundusvaldkonna tootjate vahel;

| ii) | ühisprojektide edendamine ja arendamine, et tagada lennutranspordisektori, sealhulgas selle taristu jätkusuutlik areng; |
| --- | --- |

ii)

ühisprojektide edendamine ja arendamine, et tagada lennutranspordisektori, sealhulgas selle taristu jätkusuutlik areng;

| iii) | tehniline koostöö ELi standardite rakendamiseks; |
| --- | --- |

iii)

tehniline koostöö ELi standardite rakendamiseks;

| iv) | lennundusvaldkonna tootjate ja projekteerijate võimaluste edendamine ja |
| --- | --- |

iv)

lennundusvaldkonna tootjate ja projekteerijate võimaluste edendamine ja

| v) | investeeringute edendamine käesoleva lepingu kohaldamisalas. |
| --- | --- |

v)

investeeringute edendamine käesoleva lepingu kohaldamisalas.

2.   Käesolev leping ei piira õhusõidukite ja nende osade tootmise suhtes Ukrainas kehtivaid tehnilisi ja tööstuslikke standardeid, mida käesoleva lepingu I lisa ei hõlma.

3.   Ühiskomitee jälgib ja hõlbustab tööstuskoostööd.

Artikkel 13

Arvutipõhised ettetellimissüsteemid

1.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele tegutsevad lepinguosalised kooskõlas oma asjakohaste õigusaktidega, milles käsitletakse käesoleva lepingu I lisa G osas kindlaksmääratud arvutipõhiste ettetellimissüsteemide suhtes kehtestatud nõudeid ja standardeid. Lepinguosalised tagavad ühe lepinguosalise arvutipõhiste ettetellimissüsteemide kaudu vaba juurdepääsu teise lepinguosalise turule.

2.   Ukraina inkorporeerib oma õigusaktidesse ja rakendab tõhusalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudeid ja standardeid vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

3.   Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta on vastu võtnud eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid.

Artikkel 14

Sotsiaalsed aspektid

1.   Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele tegutsevad lepinguosalised kooskõlas oma asjakohaste õigusaktidega, milles käsitletakse käesoleva lepingu I lisa E osas loetletud sotsiaalsete aspektide suhtes kehtestatud nõudeid ja standardeid.

2.   Ukraina inkorporeerib oma õigusaktidesse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid ja rakendab neid tõhusalt, vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele.

3.   Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta on vastu võtnud eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid.

Artikkel 15

Uued õigusaktid

1.   Käesolev leping ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta mittediskrimineerimise põhimõtte, käesoleva artikli ning käesoleva lepingu artikli 4 kohaselt ühepoolselt vastu uusi lennutranspordialaseid õigusakte või muuta olemasolevaid või käesoleva lepingu I lisas nimetatud valdkondadega seotud õigusakte.

2.   Kui üks lepinguosalistest kaalub käesoleva lepingu kohaldamisalas uute õigusaktide vastuvõtmist või muutmist, teavitab ta sellest teist lepinguosalist. Ükskõik kumma lepinguosalise nõudel arutab ühiskomitee kahe kuu jooksul pärast vastava taotluse esitamist sellise uue õigusakti või muudatuse võimalikku mõju lepingu nõuetekohasele toimimisele.

3.   Ühiskomitee:

| a) | võtab vastu käesoleva lepingu I lisa muutmisotsuse, et lisada sinna asjaomane uus õigusakt või muudatus, vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet arvesse võttes; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu käesoleva lepingu I lisa muutmisotsuse, et lisada sinna asjaomane uus õigusakt või muudatus, vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet arvesse võttes;

| b) | võtab vastu otsuse selle kohta, et kõnealune uus õigusakt või muudatus loetakse lepinguga kooskõlas olevaks, või |
| --- | --- |

b)

võtab vastu otsuse selle kohta, et kõnealune uus õigusakt või muudatus loetakse lepinguga kooskõlas olevaks, või

| c) | soovitab muid mõistliku aja jooksul võetavaid meetmeid lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks. |
| --- | --- |

c)

soovitab muid mõistliku aja jooksul võetavaid meetmeid lepingu nõuetekohase toimimise tagamiseks.

III JAOTIS

MAJANDUSSÄTTED

Artikkel 16

Õiguste andmine

1.   Kumbki lepinguosaline annab kooskõlas käesoleva lepingu II ja III lisaga teisele lepinguosalisele järgmised õigused rahvusvahelise lennutranspordi teostamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtjate poolt:

| a) | õigus lennata ilma maandumiseta üle tema territooriumi; |
| --- | --- |

a)

õigus lennata ilma maandumiseta üle tema territooriumi;

| b) | õigus teha tema territooriumil vahemaandumisi, välja arvatud reisijate pardaletulekuks või mahaminekuks ning pagasi, kauba ja/või posti peale- või mahalaadimiseks (muul kui lennuliikluse eesmärgil); |
| --- | --- |

b)

õigus teha tema territooriumil vahemaandumisi, välja arvatud reisijate pardaletulekuks või mahaminekuks ning pagasi, kauba ja/või posti peale- või mahalaadimiseks (muul kui lennuliikluse eesmärgil);

| c) | õigus teha kindlaksmääratud lennuliinil kokkulepitud teenuse osutamisel tema territooriumil vahemaandumisi rahvusvahelise lennuliikluse puhul reisijate pardaletulekuks ja mahaminekuks ning kauba ja/või posti peale- ja mahalaadimiseks (kas eraldi või koos) ning |
| --- | --- |

c)

õigus teha kindlaksmääratud lennuliinil kokkulepitud teenuse osutamisel tema territooriumil vahemaandumisi rahvusvahelise lennuliikluse puhul reisijate pardaletulekuks ja mahaminekuks ning kauba ja/või posti peale- ja mahalaadimiseks (kas eraldi või koos) ning

| d) | muud käesolevas lepingus sätestatud õigused. |
| --- | --- |

d)

muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.

2.   Käesolevas lepingus sätestatu ei anna Ukraina lennuettevõtjatele õigust võtta mis tahes ELi liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, kaupa ja/või posti, mille sihtkoht on mõni teine punkt selle liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 17

Tegevusloa ja tehnilise loa väljaandmine

Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt ettenähtud vormis ja viisil esitatud tegevusloa või tehnilise loa taotluse saamise korral annab teise lepinguosalise pädev asutus asjakohase loa nii kiiresti kui võimalik ja tingimusel, et:

| a) | Ukraina lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Ukrainas ja tal on Ukrainas kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba; |
| --- | --- | --- |

a)

Ukraina lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Ukrainas ja tal on Ukrainas kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba;

| ii) | Ukraina teeb lennuettevõtja üle tõhusat regulatiivset kontrolli ja asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav ja |
| --- | --- |

ii)

Ukraina teeb lennuettevõtja üle tõhusat regulatiivset kontrolli ja asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav ja

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus kuulub vahetult või enamusosaluse kaudu Ukrainale ja/või Ukraina kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle kuulub Ukrainale ja/või Ukraina kodanikule, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus kuulub vahetult või enamusosaluse kaudu Ukrainale ja/või Ukraina kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle kuulub Ukrainale ja/või Ukraina kodanikule, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja peamine tegevuskoht on ELi aluslepingute kohaselt ELi liikmesriigi territooriumil ja ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas kehtiva Euroopa Liidu õigusega; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja peamine tegevuskoht on ELi aluslepingute kohaselt ELi liikmesriigi territooriumil ja ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas kehtiva Euroopa Liidu õigusega;

| ii) | lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik teeb lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli ja asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav, ning |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik teeb lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli ja asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav, ning

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus ja tegelik kontroll selle üle kuulub liikmesriigile ja/või liikmesriigi kodanikele või mõnele muule käesoleva lepingu V lisas nimetatud riigile ja/või selle riigi kodanikele vahetult või enamusosaluse kaudu, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus ja tegelik kontroll selle üle kuulub liikmesriigile ja/või liikmesriigi kodanikele või mõnele muule käesoleva lepingu V lisas nimetatud riigile ja/või selle riigi kodanikele vahetult või enamusosaluse kaudu, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti;

| c) | lennuettevõtja täidab käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud õigusnormide tingimusi ning |
| --- | --- |

c)

lennuettevõtja täidab käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud õigusnormide tingimusi ning

| d) | rakendatakse ja järgitakse käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 sätteid. |
| --- | --- |

d)

rakendatakse ja järgitakse käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 sätteid.

Artikkel 18

Lennuettevõtja sobivuse ja riikkondsuse kindlaksmääramise vastastikune tunnustamine

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa või tehnilise loa taotluse saamise korral tunnustab teise lepinguosalise pädev asutus esimese lepinguosalise pädeva asutuse otsuseid kõnealuse lennuettevõtja sobivuse või riikkondsuse kindlaksmääramise kohta samal viisil, nagu oleks need otsused teinud kõnealuse teise lepinguosalise enda pädev asutus; teise lepinguosalise pädev asutus ei uuri seda küsimust täiendavalt, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud juhtudel.

2.   Kui pärast tegevusloa või tehnilise loa taotluse saamist ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt või pärast sellise tegevusloa või tehnilise loa saamist on loa saanud lepinguosalise pädevatel asutustel konkreetne põhjus oletada, et vaatamata teise lepinguosalise pädevate asutuste kindlaksmääramisele ei ole käesoleva lepingu artiklis 17 sätestatud asjakohaste tegevuslubade või tehniliste lubade andmise tingimused täidetud, peavad nad viivitamata teavitama teise lepinguosalise pädevaid asutusi, esitades oma oletuse kohta sisulised põhjendused. Sel juhul võivad mõlemad lepinguosalised taotleda konsultatsioone, milles võivad osaleda asjaomaste pädevate asutuste esindajad, ja/või asjaomase oletusega seotud täiendavat teavet, ning sellised taotlused tuleb rahuldada nii kiiresti kui võimalik. Kui küsimusele lahendust ei leita, võivad mõlemad lepinguosalised teavitada asjast ühiskomiteed.

Artikkel 19

Tegevusloa või tehnilise loa väljaandmisest keeldumine, selle tühistamine, peatamine või piiramine

1.   Mõlema lepinguosalise pädevad asutused võivad tegevusloa või tehnilise loa väljaandmisest keelduda, loa tühistada, peatada või seda piirata või teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevuse muul viisil peatada või seda piirata, kui:

| a) | Ukraina lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Ukrainas või tal ei ole Ukrainas kohaldatavate õigusaktide kohast kehtivat lennutegevusluba; |
| --- | --- | --- |

a)

Ukraina lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Ukrainas või tal ei ole Ukrainas kohaldatavate õigusaktide kohast kehtivat lennutegevusluba;

| ii) | Ukraina ei tee lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli või pädev asutus ei ole selgelt tuvastatav või |
| --- | --- |

ii)

Ukraina ei tee lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivset kontrolli või pädev asutus ei ole selgelt tuvastatav või

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus ei kuulu vahetult või enamusosaluse kaudu Ukrainale ja/ega Ukraina kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle ei kuulu Ukrainale ja/või Ukraina kodanikele, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus ei kuulu vahetult või enamusosaluse kaudu Ukrainale ja/ega Ukraina kodanikele ning tegelik kontroll lennuettevõtja üle ei kuulu Ukrainale ja/või Ukraina kodanikele, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti;

| b) | Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:






  i) | lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole ELi aluslepingute kohaselt ELi liikmesriigi territooriumil või lennuettevõtjal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:

i)

lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole ELi aluslepingute kohaselt ELi liikmesriigi territooriumil või lennuettevõtjal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või

| ii) | lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik ei tee lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivet kontrolli või pädev asutus ei ole selgelt tuvastatav või |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav ELi liikmesriik ei tee lennuettevõtja üle tegelikku regulatiivet kontrolli või pädev asutus ei ole selgelt tuvastatav või

| iii) | lennuettevõtja omandiõigus või tõhus kontroll selle üle ei kuulu ELi liikmesriigile ja/ega ELi liikmesriigi kodanikele või mõnele muule käesoleva lepingu V lisas nimetatud riigile ja/ega selle riigi kodanikele vahetult või enamusosaluse kaudu, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja omandiõigus või tõhus kontroll selle üle ei kuulu ELi liikmesriigile ja/ega ELi liikmesriigi kodanikele või mõnele muule käesoleva lepingu V lisas nimetatud riigile ja/ega selle riigi kodanikele vahetult või enamusosaluse kaudu, kui käesoleva lepingu artiklis 20 ei ole sätestatud teisiti;

| c) | lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud õigusnorme; |
| --- | --- |

c)

lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud õigusnorme;

| d) | käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 sätteid ei rakendata või ei järgita või |
| --- | --- |

d)

käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 sätteid ei rakendata või ei järgita või

| e) | lepinguosaline on otsustanud käesoleva lepingu artikli 26 lõike 5 kohaselt, et konkurentsitingimusi ei järgita. |
| --- | --- |

e)

lepinguosaline on otsustanud käesoleva lepingu artikli 26 lõike 5 kohaselt, et konkurentsitingimusi ei järgita.

2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 punktis c või d nimetatud õigusnormide edaspidise täitmatajätmise vältimiseks ei ole hädavajalik võtta koheseid meetmeid, rakendatakse käesolevas artiklis nimetatud õigusi üksnes pärast arupidamist teise lepinguosalise pädevate asutustega.

3.   Lepinguosalised ei kasuta käesolevas artiklis sätestatud õigusi lubade või tehniliste lubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks ega piiramiseks teise lepinguosalise mis tahes lennuettevõtja suhtes põhjendusega, et asjaomase lennuettevõtja enamusosalus kuulub ühele või mitmele Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriigile ja/või selle/nende kodanikele või et tegelik kontroll kõnealuse lennuettevõtja üle kuulub ühele või mitmele Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriigile ja/või selle/nende kodanikele, tingimusel et kõnealune teine Euroopa ühise lennunduspiirkonna osalisriik/kõnealused teised osalisriigid kohaldavad vastastikkuse klauslit ja järgib/järgivad Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu tingimusi.

Artikkel 20

Investeeringud lennuettevõtjatesse

1.   Olenemata käesoleva lepingu artiklitest 17 ja 19 antakse luba Ukraina lennuettevõtja enamusaktsiate või tema üle tegeliku kontrolli omandamiseks ELi liikmesriikide ja/või nende kodanike poolt või Euroopa Liidu lennuettevõtja enamusaktsiate või tema üle tegeliku kontrolli omandamiseks Ukraina ja/või tema kodanike pooltühiskomitee eelneva otsuse alusel.

2.   Nimetatud otsuses määratakse kindlaks käesolevas lepingus nimetatud kokkulepitud teenustega ning kolmandate riikide ja lepinguosaliste vaheliste teenustega seotud tingimused. Käesoleva lepingu artikli 29 lõiget 8 selliste otsuste suhtes ei kohaldata.

Artikkel 21

Koguseliste piirangute kaotamine

1.   Ilma et see piiraks olemasolevate lepingute soodsamate sätete kohaldamist, kaotavad lepinguosalised käesoleva lepingu kohaldamisalas koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed seadmete, varustuse, varuosade ning muude vahendite veo puhul, kui need on vajalikud lennuettevõtjale käesoleva lepinguga ettenähtud tingimustel lennutransporditeenuste osutamise jätkamiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kohustus ei takista lepinguosalistel selliseid vedusid keelata või kehtestada neile piiranguid juhul, kui see on vajalik avaliku korra või julgeoleku seisukohalt, inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks. Sellised keelud või piirangud ei tohi siiski kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 22

Ärivõimalused

Äritegevus

| 1. | Lepinguosalised nõustuvad, et ettevõtjate äritegevuse tõkked takistavad käesolevast lepingust kasu saamist. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et nad peavad tõhusalt ja vastastikku kõrvaldama tõkked mõlema lepinguosalise ettevõtjate äritegevuselt, kui need võivad takistada äritegevust, moonutada konkurentsi või pärssida võrdsete võimaluste loomist. |
| --- | --- |

1.

Lepinguosalised nõustuvad, et ettevõtjate äritegevuse tõkked takistavad käesolevast lepingust kasu saamist. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et nad peavad tõhusalt ja vastastikku kõrvaldama tõkked mõlema lepinguosalise ettevõtjate äritegevuselt, kui need võivad takistada äritegevust, moonutada konkurentsi või pärssida võrdsete võimaluste loomist.

| 2. | Ühiskomitee töötab välja äritegevuse ja -võimalustega seotud koostöö korra, jälgib tegevust ja käsitleb tulemuslikult ettevõtjate äritegevuse tõkkeid ning vaatab korrapäraselt läbi arengusuunad, sealhulgas vajaduse korral õigusnormide ja regulatiivsete nõuete muutmisega seotud arengusuunad. Lepinguosalised võivad vastavalt käesoleva lepingu artiklile 29 taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva artikli kohaldamisega seotud küsimuste arutamiseks. |
| --- | --- |

2.

Ühiskomitee töötab välja äritegevuse ja -võimalustega seotud koostöö korra, jälgib tegevust ja käsitleb tulemuslikult ettevõtjate äritegevuse tõkkeid ning vaatab korrapäraselt läbi arengusuunad, sealhulgas vajaduse korral õigusnormide ja regulatiivsete nõuete muutmisega seotud arengusuunad. Lepinguosalised võivad vastavalt käesoleva lepingu artiklile 29 taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva artikli kohaldamisega seotud küsimuste arutamiseks.

Lennuettevõtja esindajad

| 3. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus asutada teise lepinguosalise territooriumil esindusi lennutranspordi ning sellega seotud tegevuse edendamiseks ja müügiks, sealhulgas õigus müüa ja välja anda nii oma pileteid ja/või lennusaatelehti kui ka teiste lennuettevõtjate pileteid ja/või lennusaatelehti. |
| --- | --- |

3.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus asutada teise lepinguosalise territooriumil esindusi lennutranspordi ning sellega seotud tegevuse edendamiseks ja müügiks, sealhulgas õigus müüa ja välja anda nii oma pileteid ja/või lennusaatelehti kui ka teiste lennuettevõtjate pileteid ja/või lennusaatelehti.

| 4. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on kooskõlas teise lepinguosalise territooriumile sisenemist ning seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormidega õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ja seal tegevuses hoida lennutransporditeenuste osutamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnilisi, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Lennuettevõtjate valikul võivad nad täita kõnealused töökohad oma töötajatega või kasutada selliste organisatsioonide, äriühingute või lennuettevõtjate teenuseid, kes tegutsevad teise lepinguosalise territooriumil ja kellel on luba seal selliseid teenuseid osutada. Vajaduse korral hõlbustavad ja kiirendavad mõlemad lepinguosalised vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusnormidele töölubade andmist käesoleva lõike kohaselt esindustes töötavatele töötajatele, sealhulgas teatavaid kuni 90 päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele. |
| --- | --- |

4.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on kooskõlas teise lepinguosalise territooriumile sisenemist ning seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormidega õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ja seal tegevuses hoida lennutransporditeenuste osutamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnilisi, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Lennuettevõtjate valikul võivad nad täita kõnealused töökohad oma töötajatega või kasutada selliste organisatsioonide, äriühingute või lennuettevõtjate teenuseid, kes tegutsevad teise lepinguosalise territooriumil ja kellel on luba seal selliseid teenuseid osutada. Vajaduse korral hõlbustavad ja kiirendavad mõlemad lepinguosalised vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusnormidele töölubade andmist käesoleva lõike kohaselt esindustes töötavatele töötajatele, sealhulgas teatavaid kuni 90 päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele.

Maapealne teenindus

| 5. | Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele:






  a) | ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti b kohaldamist, on kõikidel lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva maapealse teenindusega õigus:






  i) | osutada maapealse teeninduse teenuseid ise (omakäitlus) või |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Vastavalt käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätetele:

a)

ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti b kohaldamist, on kõikidel lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva maapealse teenindusega õigus:

i)

osutada maapealse teeninduse teenuseid ise (omakäitlus) või

| ii) | valida kas kõiki või mõningaid maapealseid teenuseid osutavate konkureerivate teenuseosutajate vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui sellised teenuseosutajad on turul olemas; |
| --- | --- |

ii)

valida kas kõiki või mõningaid maapealseid teenuseid osutavate konkureerivate teenuseosutajate vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui sellised teenuseosutajad on turul olemas;

| b) | pagasi-, perrooni-, kütuse- ja õlikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlemine lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel, võib punkti a alapunktides i ja ii sätestatud õigustele seada üksnes selliseid piiranguid, mis tulenevad teise lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest. Kui nimetatud piirangud välistavad omakäitluse ja kui maapealse teeninduse osutajate vahel ei ole tegelikku konkurentsi, peavad kõik lennuettevõtjad saama selliseid teenuseid kasutada võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel; |
| --- | --- |

b)

pagasi-, perrooni-, kütuse- ja õlikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlemine lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel, võib punkti a alapunktides i ja ii sätestatud õigustele seada üksnes selliseid piiranguid, mis tulenevad teise lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest. Kui nimetatud piirangud välistavad omakäitluse ja kui maapealse teeninduse osutajate vahel ei ole tegelikku konkurentsi, peavad kõik lennuettevõtjad saama selliseid teenuseid kasutada võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel;

| c) | mõlema lepinguosalise lennu- ja muudel ettevõtjatel, kes osutavad maapealset teenindust, on õigus teise lepinguosalise territooriumil osutada maapealse teeninduse teenuseid samas lennujaamas tegutsevatele lepinguosaliste lennuettevõtjatele, kui neil on selleks luba ning nad järgivad kohaldatavaid õigusnorme. |
| --- | --- |

c)

mõlema lepinguosalise lennu- ja muudel ettevõtjatel, kes osutavad maapealset teenindust, on õigus teise lepinguosalise territooriumil osutada maapealse teeninduse teenuseid samas lennujaamas tegutsevatele lepinguosaliste lennuettevõtjatele, kui neil on selleks luba ning nad järgivad kohaldatavaid õigusnorme.

Teenindusaegade jaotamine lennujaamades

| 6. | Lepinguosaliste territooriumidel asuvates lennujaamades jaotatakse kättesaadavad teenindusajad sõltumatult, läbipaistvalt, võrdsetel alustel ja õigel ajal. |
| --- | --- |

6.

Lepinguosaliste territooriumidel asuvates lennujaamades jaotatakse kättesaadavad teenindusajad sõltumatult, läbipaistvalt, võrdsetel alustel ja õigel ajal.

Müük, kohalikud kulud ja raha ülekandmine

| 7. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepinguosalise territooriumil müüa lennutransporditeenuseid ja sellega seotud teenuseid ise ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate, teise lennuettevõtja või interneti kaudu. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus selliseid transporditeenuseid ja nendega seotud teenuseid müüa ja kõikidel isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibeloleva vääringu või vabalt konverteeritava vääringu eest vastavalt kohalikku vääringut käsitlevatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

7.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepinguosalise territooriumil müüa lennutransporditeenuseid ja sellega seotud teenuseid ise ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate, teise lennuettevõtja või interneti kaudu. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus selliseid transporditeenuseid ja nendega seotud teenuseid müüa ja kõikidel isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibeloleva vääringu või vabalt konverteeritava vääringu eest vastavalt kohalikku vääringut käsitlevatele õigusaktidele.

| 8. | Kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega on kõikidel lennuettevõtjatel õigus kohalik tulu konverteerida vabalt konverteeritavaks vääringuks ja teise lepinguosalise territooriumilt oma territooriumile või valitud riiki või riikidesse üle kanda. Konverteerimist ja ülekandmist lubatakse viivitamata ilma piiranguteta ja maksustamiseta lennuettevõtja esmase ülekandetaotluse kuupäeval tehingute suhtes kohaldatava ametliku vahetuskursi järgi. |
| --- | --- |

8.

Kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega on kõikidel lennuettevõtjatel õigus kohalik tulu konverteerida vabalt konverteeritavaks vääringuks ja teise lepinguosalise territooriumilt oma territooriumile või valitud riiki või riikidesse üle kanda. Konverteerimist ja ülekandmist lubatakse viivitamata ilma piiranguteta ja maksustamiseta lennuettevõtja esmase ülekandetaotluse kuupäeval tehingute suhtes kohaldatava ametliku vahetuskursi järgi.

| 9. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumil õigus maksta kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest omavääringus. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta nimetatud kulude eest teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas vääringus vastavalt kohalikku vääringut käsitlevatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

9.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumil õigus maksta kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest omavääringus. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta nimetatud kulude eest teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas vääringus vastavalt kohalikku vääringut käsitlevatele õigusaktidele.

Koostöölepped

| 10. | Käesoleva lepingu alusel lende tegevad või teenuseid osutavad lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad sõlmida selliseid turustuskoostööleppeid, mis hõlmavad plokk-broneeringu või koodijagamise kokkuleppeid:






  a) | lepinguosaliste lennuettevõtja või -ettevõtjatega; |
| --- | --- | --- |

10.

Käesoleva lepingu alusel lende tegevad või teenuseid osutavad lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad sõlmida selliseid turustuskoostööleppeid, mis hõlmavad plokk-broneeringu või koodijagamise kokkuleppeid:

a)

lepinguosaliste lennuettevõtja või -ettevõtjatega;

| b) | kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega ning |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide lennuettevõtja või -ettevõtjatega ning

| c) | maismaa- ja meretransporditeenuste osutajatega, |
| --- | --- |

c)

maismaa- ja meretransporditeenuste osutajatega,

tingimusel et: i) teenust osutaval lennuettevõtjal on asjakohane luba, ii) turustavatel lennuettevõtjatel on vastavates kahepoolsetes sätetes kindlaks määratud asjakohased lennuliini kasutamise õigused ning iii) kõnealused lepped vastavad nende suhtes tavaliselt kohaldatavatele ohutus- ja konkurentsinõuetele. Koodijagamisega seotud reisijateveo müügi puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris.

Ühendveod

| 11. | Reisijateveo puhul ei kehti maismaa- ja meretransporditeenuse osutajate suhtes lennutransporti reguleerivad õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda nimel. Maismaa- ja meretransporditeenuse osutajad võivad oma äranägemisel otsustada, kas sõlmida koostöölepped või mitte. Konkreetsete kokkulepete sõlmimisel võivad maismaa- või meretransporditeenuse osutajad muu hulgas arvesse võtta tarbijate huve ning tehnika-, majandus-, ruumi- ja veomahupiiranguid. |
| --- | --- |

11.

Reisijateveo puhul ei kehti maismaa- ja meretransporditeenuse osutajate suhtes lennutransporti reguleerivad õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda nimel. Maismaa- ja meretransporditeenuse osutajad võivad oma äranägemisel otsustada, kas sõlmida koostöölepped või mitte. Konkreetsete kokkulepete sõlmimisel võivad maismaa- või meretransporditeenuse osutajad muu hulgas arvesse võtta tarbijate huve ning tehnika-, majandus-, ruumi- ja veomahupiiranguid.

| 12. | Ilma et see piiraks kohaldatavates õigusnormides sätestatud nõudeid ja olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja kaubaveo kaudsetel teostajatel lubatud lennusaatelehe aluselt toimuva rahvusvahelise lennutranspordi raames piiranguteta kasutada sama lennusaatelehte mis tahes maismaa- ja meretransporti kauba veoks Ukraina ja Euroopa Liidu või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või mis tahes punktidest, sealhulgas veoks kõigisse tolliteenustega lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega lennujaamadest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud kaupa. Sellisel kaubal, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, merd või õhu kaudu, peab olema juurdepääs lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate kaubavedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et teave sellise transpordiviisi kohta ei eksita kaubasaatjaid.
  Käesoleva lõike esimeses lõigus tähendab „maismaa- ja meretransporditeenus“ nii maismaal kui ka merel toimuvat transporti. |
| --- | --- |

12.

Ilma et see piiraks kohaldatavates õigusnormides sätestatud nõudeid ja olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja kaubaveo kaudsetel teostajatel lubatud lennusaatelehe aluselt toimuva rahvusvahelise lennutranspordi raames piiranguteta kasutada sama lennusaatelehte mis tahes maismaa- ja meretransporti kauba veoks Ukraina ja Euroopa Liidu või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või mis tahes punktidest, sealhulgas veoks kõigisse tolliteenustega lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega lennujaamadest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud kaupa. Sellisel kaubal, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, merd või õhu kaudu, peab olema juurdepääs lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate kaubavedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et teave sellise transpordiviisi kohta ei eksita kaubasaatjaid.

Käesoleva lõike esimeses lõigus tähendab „maismaa- ja meretransporditeenus“ nii maismaal kui ka merel toimuvat transporti.

Rentimine

| 13. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus osutada kokkulepitud teenuseid mis tahes lennuettevõtjalt, sealhulgas kolmandate riikide lennuettevõtjalt, koos meeskonnaga või ilma selleta renditud õhusõidukitega, tingimusel et selliste kokkulepete kõik osalised vastavad selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele.
  Kumbki lepinguosaline ei nõua, et oma varustust rendile andvatel lennuettevõtjatel peavad olema käesoleva lepingu alusel antud liiklusõigused.
  Ukraina lennuettevõtja võib kolmanda riigi lennuettevõtjalt või Euroopa Liit käesoleva lepingu V lisas nimetamata kolmanda riigi lennuettevõtjalt rentida õhusõiduki koos meeskonnaga käesoleva lepinguga ettenähtud õiguste kasutamiseks ainult erandkorras või ajutiste vajaduste rahuldamiseks. Need rendilepingud esitatakse märgrendilepingu alusel renditava õhusõiduki rendile võtnud lennuettevõtjale tegevusloa välja andnud asutusele ja teise lepinguosalise pädevale asutusele eelneva nõusoleku saamiseks. |
| --- | --- |

13.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus osutada kokkulepitud teenuseid mis tahes lennuettevõtjalt, sealhulgas kolmandate riikide lennuettevõtjalt, koos meeskonnaga või ilma selleta renditud õhusõidukitega, tingimusel et selliste kokkulepete kõik osalised vastavad selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele.

Kumbki lepinguosaline ei nõua, et oma varustust rendile andvatel lennuettevõtjatel peavad olema käesoleva lepingu alusel antud liiklusõigused.

Ukraina lennuettevõtja võib kolmanda riigi lennuettevõtjalt või Euroopa Liit käesoleva lepingu V lisas nimetamata kolmanda riigi lennuettevõtjalt rentida õhusõiduki koos meeskonnaga käesoleva lepinguga ettenähtud õiguste kasutamiseks ainult erandkorras või ajutiste vajaduste rahuldamiseks. Need rendilepingud esitatakse märgrendilepingu alusel renditava õhusõiduki rendile võtnud lennuettevõtjale tegevusloa välja andnud asutusele ja teise lepinguosalise pädevale asutusele eelneva nõusoleku saamiseks.

Frantsiisi-, tootemargi- ja kontsessioonikokkulepped

| 14. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi-, tootemargi- või kontsessioonikokkuleppeid mõlema lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja kokkulepped vastavad lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele, eelkõige tingimusele, mille kohaselt tuleb avaldada teenust osutava lennuettevõtja andmed. |
| --- | --- |

14.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi-, tootemargi- või kontsessioonikokkuleppeid mõlema lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja kokkulepped vastavad lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele, eelkõige tingimusele, mille kohaselt tuleb avaldada teenust osutava lennuettevõtja andmed.

Öised peatused

| 15. | Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus teha öiseid peatusi teise lepinguosalise rahvusvaheliseks lennuliikluseks avatud lennujaamades. |
| --- | --- |

15.

Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus teha öiseid peatusi teise lepinguosalise rahvusvaheliseks lennuliikluseks avatud lennujaamades.

Artikkel 23

Tollimaksud ja maksustamine

1.   Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardavarustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, maapealne varustus, varuosad (sealhulgas mootorid), pardavarud (muu hulgas, kuid mitte ainult toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelise lennutranspordi lende tegeva õhusõiduki lendude või nende teenindamisega, vabastatakse teise lepinguosalise territooriumile saabumisel vastastikkuse põhimõtte alusel kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli-, aktsiisimaksudest ning muudest sarnastest tasudest ja maksudest,

| a) | mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ja |
| --- | --- |

a)

mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ja

| b) | mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja varud jäävad õhusõiduki pardale. |
| --- | --- |

b)

mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja varud jäävad õhusõiduki pardale.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud maksudest ja tasudest, välja arvatud osutatud teenuste hinnal põhinevatest tasudest, vabastatakse vastastikkuse põhimõtte alusel lepinguosaliste poolt kohaldatavate asjaomaste õigusaktide kohaselt ka järgmine:

| a) | lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks lahkuva, teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvahelise lennutranspordi lende tegeva õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; |
| --- | --- |

a)

lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks lahkuva, teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvahelise lennutranspordi lende tegeva õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

| b) | lepinguosalise territooriumile toodud maapealne varustus ja varuosad (sealhulgas mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks; |
| --- | --- |

b)

lepinguosalise territooriumile toodud maapealne varustus ja varuosad (sealhulgas mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks;

| c) | kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki tarbeks, seealhulgas juhul, kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; |
| --- | --- |

c)

kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki tarbeks, seealhulgas juhul, kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

| d) | mõlema lepinguosalise tollireeglitega ette nähtud trükised, mis on toodud lepinguosalise territooriumile või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava lahkuva õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui need trükised on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ning |
| --- | --- |

d)

mõlema lepinguosalise tollireeglitega ette nähtud trükised, mis on toodud lepinguosalise territooriumile või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava lahkuva õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui need trükised on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ning

| e) | lennujaamades ja kaubaterminalides kasutatav ohutus- ja julgestusvarustus. |
| --- | --- |

e)

lennujaamades ja kaubaterminalides kasutatav ohutus- ja julgestusvarustus.

3.   Olenemata muudest vastupidistest sätetest ei takista käesolev leping lepinguosalisi kohaldamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mida tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks õhusõidukis, mis teeb lende kõnealuse lepinguosalise territooriumil asuva kahe sihtkoha vahel.

4.   Võidakse nõuda käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud varustuse ja varude hoidmist asjakohaste asutuste järelevalve või kontrolli all ning keelata nende ümberpaigutamine enne asjakohaste tollimaksude tasumist.

5.   Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastused kehtivad ka siis, kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjad on sõlminud teise lennuettevõtjaga, kelle suhtes teine lepinguosaline samuti selliseid maksuvabastusi kohaldab, lepingu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kindlaksmääratud varustuse ja varude laenamiseks või teise lepinguosalise territooriumile toomiseks.

6.   Käesolev leping ei takista lepinguosalisi kohaldamast makse, lõivusid, tollimakse ega tasusid kaupade suhtes, mida müüakse reisijatele pardal muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennu selle osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe sihtkoha vahel, kus on lubatud pardaleminek ja pardalt mahatulek.

7.   Lepinguosalise territooriumi otsetransiidi teel läbiv pagas ja kaup vabastatakse maksudest, tollimaksudest ja muudest sellesarnastest tasudest, mis ei põhine teenuste osutamise maksumusel.

8.   Tavapärast pardavarustust, samuti mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate õhusõidukite pardal tavaliselt hoitavaid materjale ja varusid võib teise lepinguosalise territooriumil maha laadida üksnes selle territooriumi tolliasutuse loal. Sellisel juhul võidakse need paigutada kuni nende reeksportimiseni või muu tollireeglite kohase kõrvaldamiseni kõnealuse asutuse järelevalve alla.

9.   Käesolev leping ei mõjuta käibemaksu valdkonda, välja arvatud impordi käibemaksu osas. Samuti ei mõjuta leping ELi liikmesriikide ja Ukraina vahel kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise lepingute sätteid.

Artikkel 24

Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennuteenuste kasutustasud

1.   Lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujuhtimis- ja aeronavigatsiooniteenuste kasutamise ning lennujaama, lennundusjulgestuse ning nendega seotud rajatiste ja teenuste kasutamise eest, on õiglased, põhjendatud, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad ning on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võivad kõnealused tasud peegeldada lennujaamas või lennujaama süsteemis asjakohaste lennujaama ning lennundusjulgestuse rajatiste ja teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul määratakse kõnealused tasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused. Lepinguosaliste tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid kehtestavad kasutustasud kas omavääringus või välisvääringus.

2.   Lepinguosalised soodustavad ja nõuavad kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega konsultatsioonide korraldamist nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate ja/või neid esindavate organite vahel ning tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid ja lennuettevõtjad või neid esindavad organid vahetavad teavet, mis võib olla vajalik selleks, et saada täpne ülevaade kasutustasude põhjendatusest vastavalt käesoleva artikli lõike 1 põhimõtetele. Lepinguosalised tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid teatavad kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõikidest kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kõnealused asutused saaksid enne muudatuste tegemist võtta arvesse kasutajate seisukohad.

Artikkel 25

Hinnakujundus

1.   Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel vaba ja õiglase konkurentsi alusel vabalt hindu kehtestada.

2.   Lepinguosalised ei nõua hindade esitamist ega nendest teatamist.

3.   Kui ühe lepinguosalise pädevad asutused leiavad, et mõni hind on vastuolus käesoleva artikli põhimõtetega, saadavad nad asjakohase teate teise asjaomase lepinguosalise pädevatele asutustele ning ühtlasi võivad nad taotleda konsultatsioone kõneluste asutustega. Pädevad asutused võivad korraldada konsultatsioone, et käsitleda näiteks hindu, mis võivad olla ebaõiglased, põhjendamatud, diskrimineerivaid või subsideeritud. Kõnealuste konsultatsioonidega alustatakse 30 päeva jooksul alates vastava taotluse saamisest.

Artikkel 26

Konkurentsitingimused

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisalas kohaldatakse assotsieerimislepingu IV jaotise või sellele lepingule järgnevaid Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud lepinguid, välja arvatud juhul, kui käesolev leping sisaldab veelgi üksikasjalikumaid reegleid konkurentsi ja riigiabi kohta lennundussektoris.

2.   Lepinguosalised kinnitavad, et lennuteenuste õiglaste konkurentsitingimuste tagamine on nende ühine eesmärk. Lepinguosalised tõdevad, et lennuettevõtjate tavad on õiglased ja konkurentsil põhinevad kõige tõenäolisemalt siis, kui nad tegutsevad täielikult ärilistel alustel ega saa subsiidiume.

3.   Riigiabi, mille kaudu moonutatakse või mis ohustab lennuettevõtjate võrdseid konkurentsivõimalusi, eelistades teatavaid äriühinguid või ettevõtjaid või teatavaid lennundustooteid või -teenuseid, on vastuolus käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada lepinguosaliste kaubandussuhteid lennundussektoris.

4.   Riigiabiga seoses hinnatakse käesoleva artikliga vastuolus olevat mis tahes tegevust kriteeriumite põhjal, mis tulenevad Euroopa Liidus kohaldatavatest konkurentsinormidest, eelkõige neist, mis on sätestatud käesoleva lepingu VII lisas.

5.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise territooriumil esineb tingimusi, eelkõige subsiidiumidest põhjustatud tingimusi, mis võivad ebasoodsalt mõjutada lennuettevõtjate õiglasi ja võrdseid võimalusi konkureerida, võib ta esitada teisele lepinguosalisele oma märkused. Lisaks sellele võib ta taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 29. Konsultatsioonidega alustatakse 30 päeva jooksul alates sellise taotluse saamisest. Kui 30 päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest ei jõuta rahuldavale kokkuleppele, annab see konsultatsioone taotlenud lepinguosalisele aluse võtta meetmeid teise lepinguosalise asjaomas(t)ele lennuettevõtja(te)le lubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks käesoleva lepingu artikli 19 kohaselt.

6.   Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga. Kõnealuseid meetmeid võetakse üksnes sellise lennuettevõtja või selliste lennuettevõtjate suhtes, kes saavad subsiidiumi või kelle suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi, ning nendega ei piirata lepinguosaliste õigust võtta käesoleva lepingu artikli 31 kohaseid meetmeid.

7.   Mõlemad lepinguosalised võivad pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole.

8.   Mitte miski käesolevas lepingus ei piira ega sea ohtu lepinguosaliste konkurentsiasutuste volitusi, mis tähendab, et kõik konkurentsiõiguse jõustamisega seotud küsimused jäävad nende ainupädevusse. Ükski meede, mis võetakse vastavalt käesolevale artiklile, ei piira nende asutuste võetud meetmeid, mis on täiesti sõltumatud käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest.

9.   Käesolev artikkel ei piira õigusnorme, mis on seotud avalike teenuste osutamise kohustusega lepinguosaliste territooriumidel.

10.   Lepinguosalised vahetavad teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 27

Statistika

1.   Mõlemad lepinguosalised esitavad teisele lepinguosalisele riigisiseste õigusnormidega ette nähtud statistika ning taotluse korral muu kättesaadava statistilise teabe, mida võidakse lennuteenuste osutamise läbivaatamiseks põhjendatult nõuda.

2.   Lepinguosalised teevad artikli 29 kohases ühiskomitees koostööd, et hõlbustada omavahelist statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste arengu jälgimiseks.

IV JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 28

Tõlgendamine ja jõustamine

1.   Lepinguosalised võtavad kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõikidest käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist ohustavatest meetmetest.

2.   Lepinguosalised vastutavad käesoleva lepingu nõuetekohase jõustamise eest oma territooriumil. Ukraina vastutab lisaks oma õigusaktide rakendamise eest, mis on vastu võetud eesmärgiga inkorporeerida tema õigussüsteemi käesoleva lepingu I lisas loetletud Euroopa Liidu tsiviillennundusalaste õigusaktide nõuded ja standardid.

3.   Lepinguosalised annavad üksteisele vajalikku teavet ja abi lepingu sätete võimalike rikkumiste uurimisel, mida teine lepinguosaline teeb käesoleva lepingu alusel talle antud volituste kohaselt.

4.   Kui lepinguosalised tegutsevad neile käesoleva lepinguga antud volituste alusel teisele lepinguosalisele olulist huvi pakkuvates ja teise lepinguosalise asutusi või äriühinguid või ettevõtjaid käsitlevates küsimustes, tuleb teise lepinguosalise pädevatele asutustele sellest teatada ja anda neile võimalus esitada enne lõpliku otsuse tegemist võimalikud märkused.

5.   Niivõrd, kuivõrd käesoleva lepingu sätete ning I lisas loetletud õigusaktide sätete sisu langeb kokku ELi aluslepingute kohaste õigusnormide ning kõnealuste lepingute alusel vastuvõetud õigusaktidega, tõlgendatakse nimetatud sätteid nende rakendamisel ja kohaldamisel vastavalt Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) ja Euroopa Komisjoni asjakohastele otsustele.

Artikkel 29

Ühiskomitee

1.   Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee, mis vastutab lepingu haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. Selleks annab ühiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid lepingus selgelt sätestatud juhtudel.

2.   Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosaliste suhtes siduvad. Lepinguosalised rakendavad kõnealuseid otsuseid oma õigusnormide kohaselt. Lepinguosalised teavitavad teineteist selliste menetluste lõpetamisest ja selliste otsuste jõustumise kuupäevadest. Kui ühiskomitee otsus sisaldab nõuet, et lepinguosaline peab võtma meetmeid, siis võtab asjaomane lepinguosaline vajalikud meetmed ning teavitab sellest ühiskomiteed.

3.   Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku ühe lepinguosalise nõudel vastavalt vajadusele.

5.   Samuti võivad mõlemad lepinguosalised taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud küsimusi. Koosolek toimub esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

6.   Selleks et lepingut nõuetekohaselt rakendada, vahetavad lepinguosalised teavet ning peavad kummagi lepinguosalise taotluse korral nõu ühiskomitees.

7.   Kui ühe lepinguosalise arvates ei ole teine lepinguosaline ühiskomitee otsust nõuetekohaselt rakendanud, võib ta nõuda küsimuse arutamist ühiskomitees. Kui ühiskomitee ei suuda küsimust lahendada kahe kuu jooksul alates esildise tegemisest, võib esildise teinud lepinguosaline võtta käesoleva lepingu artikli 31 alusel asjakohased kaitsemeetmed.

8.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võivad lepinguosalised võtta käesoleva lepingu artikli 31 alusel asjakohased ajutised kaitsemeetmed, kui ühiskomitee ei võta kuue kuu jooksul alates küsimuse esitamise kuupäevast vastu otsust küsimuses, mille kohta on talle esildis tehtud.

9.   Ühiskomitee uurib kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 20 küsimusi, mis on seotud kahepoolsete ühisinvesteeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.

10.   Ühiskomitee arendab lepinguosaliste vahelist koostööd järgmise kaudu:

| a) | vaatab läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused; |
| --- | --- |

a)

vaatab läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused;

| b) | võrdsete võimaluste ja õigusaktide lähendamise tagamiseks ja ettevõtjate regulatiivse koormuse minimeerimiseks käsitleb ja lahendab võimalikult tulemuslikult äritegevusega seotud küsimusi, mis võivad muu hulgas takistada turulepääsu ja käesoleva lepingu raames kokku lepitud teenuste tõrgeteta toimimist; |
| --- | --- |

b)

võrdsete võimaluste ja õigusaktide lähendamise tagamiseks ja ettevõtjate regulatiivse koormuse minimeerimiseks käsitleb ja lahendab võimalikult tulemuslikult äritegevusega seotud küsimusi, mis võivad muu hulgas takistada turulepääsu ja käesoleva lepingu raames kokku lepitud teenuste tõrgeteta toimimist;

| c) | edendab uute seadusandlike algatuste ja muudatuste vahetamist ekspertide hulgas, samuti uute rahvusvaheliste avalike ja erasektori lennundusõiguse dokumentide vastuvõtmist, eelkõige lennundusjulgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sealhulgas teenindusajad), lennujaamade, tööstuskoostöö, lennuliikluse korraldamise, konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

edendab uute seadusandlike algatuste ja muudatuste vahetamist ekspertide hulgas, samuti uute rahvusvaheliste avalike ja erasektori lennundusõiguse dokumentide vastuvõtmist, eelkõige lennundusjulgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sealhulgas teenindusajad), lennujaamade, tööstuskoostöö, lennuliikluse korraldamise, konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas;

| d) | analüüsib korrapäraselt käesoleva lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leiab asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; |
| --- | --- |

d)

analüüsib korrapäraselt käesoleva lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eelkõige tööhõive valdkonnas, ja leiab asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele;

| e) | kaalub võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käesolevat lepingut täiendada, ja esitab soovitusi lepingu muutmiseks; |
| --- | --- |

e)

kaalub võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käesolevat lepingut täiendada, ja esitab soovitusi lepingu muutmiseks;

| f) | lepib konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega; |
| --- | --- |

f)

lepib konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega;

| g) | analüüsib ja töötab välja tehnilise abi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ning |
| --- | --- |

g)

analüüsib ja töötab välja tehnilise abi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ning

| h) | edendab koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ja püüab esitada kooskõlastatud seisukohti. |
| --- | --- |

h)

edendab koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ja püüab esitada kooskõlastatud seisukohti.

Artikkel 30

Vaidluste lahendamine ja vahekohus

1.   Kui lepinguosaliste vahel tekivad lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused, püütakse need kõigepealt lahendada ühiskomitees ametlike konsultatsioonide kaudu käesoleva lepingu artikli 29 lõike 5 kohaselt. Juhul kui ühiskomitee võtab kõnealuse korra alusel vastu otsuseid, mis on seotud käesoleva lepingu I lisas osutatud nõuete ja standardite tõlgendamise või kohaldamisega, siis võetakse sellistes otsustes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid kõnealuste nõuete ja standardite tõlgendamise kohta, samuti Euroopa Komisjoni otsuseid, mis on vastu võetud vastavate nõuete ja standardite kohaselt.

2.   Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada käesoleva artikli lõike 1 alusel, võivad lepinguosalised käesoleva lepingu kohaldamiseks või tõlgendamiseks pöörduda kolmest kohtunikust koosneva vahekohtu poole järgmises korras:

| a) | mõlemad lepinguosalised määravad vahekohtuniku 60 päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus, kelle poole teine lepinguosaline on diplomaatiliste kanalite kaudu pöördunud, on saanud taotluse sooviga lahendada vaidlus vahekohtus; kaks vahekohtunikku peaksid kolmanda vahekohtuniku ametisse määrama 60 lisapäeva jooksul. Kui üks lepinguosaline ei ole kokkulepitud aja jooksul vahekohtunikku määranud või kolmandat vahekohtunikku ei määrata kokkulepitud aja jooksul, võib kumbki lepinguosaline paluda ICAO nõukogu presidendil määrata vastavalt vajadusele kas vahekohtunik või vahekohtunikud. Kui ICAO nõukogu president on ühe lepinguosalise riigi kodanik, määrab vahekohtuniku või vahekohtunikud kõige vanem asepresident, keda ei saa eespool nimetatud põhjusel diskvalifitseerida; |
| --- | --- |

a)

mõlemad lepinguosalised määravad vahekohtuniku 60 päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus, kelle poole teine lepinguosaline on diplomaatiliste kanalite kaudu pöördunud, on saanud taotluse sooviga lahendada vaidlus vahekohtus; kaks vahekohtunikku peaksid kolmanda vahekohtuniku ametisse määrama 60 lisapäeva jooksul. Kui üks lepinguosaline ei ole kokkulepitud aja jooksul vahekohtunikku määranud või kolmandat vahekohtunikku ei määrata kokkulepitud aja jooksul, võib kumbki lepinguosaline paluda ICAO nõukogu presidendil määrata vastavalt vajadusele kas vahekohtunik või vahekohtunikud. Kui ICAO nõukogu president on ühe lepinguosalise riigi kodanik, määrab vahekohtuniku või vahekohtunikud kõige vanem asepresident, keda ei saa eespool nimetatud põhjusel diskvalifitseerida;

| b) | punktis a sätestatud tingimustel määratud kolmas vahekohtunik peaks olema kolmanda riigi kodanik ja ta tegutseb vahekohtu eesistujana; |
| --- | --- |

b)

punktis a sätestatud tingimustel määratud kolmas vahekohtunik peaks olema kolmanda riigi kodanik ja ta tegutseb vahekohtu eesistujana;

| c) | vahekohus lepib kokku vahekohtu töökorra ning |
| --- | --- |

c)

vahekohus lepib kokku vahekohtu töökorra ning

| d) | vahekohtu lõpliku otsuse kohaselt jagatakse vahekohtu esmased kulud lepinguosaliste vahel võrdselt. |
| --- | --- |

d)

vahekohtu lõpliku otsuse kohaselt jagatakse vahekohtu esmased kulud lepinguosaliste vahel võrdselt.

3.   Ühe lepinguosalise taotluse korral võib vahekohus paluda teisel lepinguosalisel rakendada vahekohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni ajutisi meetmeid.

4.   Kõik vahekohtu esialgsed või lõplikud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad. Vahekohus püüab kõik esialgsed või lõplikud otsused vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensuse saavutamine ei ole võimalik, võtab vahekohus otsused vastu häälteenamusega.

5.   Kui üks lepinguosaline ei järgi vahekohtu otsust, mis on tehtud käesoleva artikli tingimuste kohaselt, 30 päeva jooksul alates kõnealuse otsuse kättesaamist, võib teine lepinguosaline piirata süüdiolevale lepinguosalisele käesoleva lepingu tingimustel antud õigusi ja eeliseid või need peatada või tühistada seniks, kuni rikkumine jätkub.

Artikkel 31

Kaitsemeetmed

1.   Ilma, et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 ning käesoleva lepingu III lisas nimetatud ohutus- ja julgestushindamisi, võib üks lepinguosaline võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, kui ta leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud mõnd käesolevast lepingust tulenevat kohustust. Kaitsemeetmeid võetakse ainult sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on vajalik olukorra parandamiseks või lepingu tasakaalu säilitamiseks. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

2.   Kaitsemeetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ühiskomitee kaudu ja edastab kogu asjakohase teabe.

3.   Lepinguosalised alustavad viivitamata konsultatsioone ühiskomitees, et leida kõigile vastuvõetav lahendus.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 7 ja 8 kohaldamist, ei või asjaomane lepinguosaline võtta kaitsemeetmeid enne, kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud teavitamisest on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud konsulteerimismenetlus on lõppenud enne nimetatud tähtaja möödumist.

5.   Asjaomane lepinguosaline teatab ühiskomiteele viivitamata võetud meetmetest ja edastab kogu asjakohase teabe.

6.   Kõik käesoleva artikli kohaselt võetud meetmed peatatakse kohe, kui süüdiolev lepinguosaline on täitnud käesoleva lepingu sätted.

Artikkel 32

Teabe avalikustamine

Lepinguosaliste esindajad, delegaadid ja eksperdid, samuti käesoleva lepingu kohaselt tegutsevad ametnikud ei tohi ka pärast ametikohustuste lõppemist avaldada kolmandatele pooltele teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, eelkõige turvalisusega seotud teavet ja teavet äriühingute ja ettevõtjate, nende ärisidemete või kulukomponentide kohta.

Artikkel 33

Üleminekukord

1.   Käesoleva lepingu III lisas on kehtestatud lepinguosaliste vaheline üleminekukord ja vastavad üleminekuperioodid.

2.   Ukraina järkjärgulist üleminekut käesoleva lepingu I lisas loetletud tsiviillennundust käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides sisalduvate nõuete ja standardite tõhusale rakendamisele ja käesoleva lepingu III lisas esitatud tingimuste täitmisele hindab Euroopa Komisjon koostöös Ukrainaga ning lennundusohutusstandardite täitmise kontrolli viib läbi EASA vastavalt käesoleva lepingu I lisa C osas ette nähtud nõuetele ja standarditele.

Kui Ukraina on veendunud, et asjakohased nõuded ja standardid on inkorporeeritud Ukraina õigusaktidesse ja et neid rakendatakse, teatab ta Euroopa Komisjonile, et nende rakendamist tuleks hinnata.

3.   Kui Euroopa Komisjon on teinud kindlaks, et Ukraina täidab asjakohaseid nõudeid ja standardeid, pöördub ta ühiskomitee poole, et see saaks võtta vastu otsuse selle kohta, et Ukraina on valmis edasi liikuma järgmisse üleminekuperioodi või et ta vastab kõikidele kõnealustele nõuetele.

4.   Kui Euroopa Komisjon leiab, et Ukraina ei täida asjakohaseid nõudeid ja standardeid, teatab ta sellest ühiskomiteele. Seejärel soovitab Euroopa Komisjon Ukrainale konkreetseid muudatusi ning määrab Ukrainaga konsulteerides kindlaks rakendusperioodi, mille jooksul on võimalik kõnealused puudused kõrvaldada. Enne rakendusperioodi lõppu hinnatakse teist korda ja vajaduse korral mitu korda, kas soovitatud parandusmeetmed on tõhusalt ning rahuldavalt rakendatud.

5.   Kui Euroopa Komisjon teeb kindlaks, et kõnealused puudused on kõrvaldatud, siis esitab ta asja ühiskomiteele vastava otsuse tegemiseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3.

Artikkel 34

Seos muude lepingute ja/või kokkulepetega

1.   Käesoleva lepingu sätted asendavad lepinguosaliste vahel sõlmitud kahepoolsete lennutranspordilepingute ja/või -kokkulepete asjakohased sätted.

2.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 kohaldatakse lepinguosaliste vahel Ukraina ning Euroopa Liidu või ELi liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute või kokkulepete sätteid, milles käsitletakse omandiõigust, liiklusõigusi, läbilaskevõimet, lennusagedust, õhusõiduki tüüpi või vahetust, koodijagamist ja hinnakujundust, kui sellised kahepoolsed lepingud ja/või kokkulepped annavad asjaomastele lennuettevõtjale suurema vabaduse või on muul viisil soodsamad, ning tingimusel et kõiki Euroopa Liidu liikmesriike ja nende kodanikke koheldakse võrdselt. Sama kohaldatakse ka selliste sätete suhtes, mida käesolev leping ei hõlma.

3.   Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks ICAO või muu rahvusvahelise organisatsiooni otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, peavad nad ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks muuta.

Artikkel 35

Finantssätted

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 5 lõike 1 punkti b kohaldamist, eraldavad lepinguosalised käesoleva lepingu oma territooriumil rakendamiseks vajalikud finantsvahendid, sealhulgas ühiskomitee tegevuseks vajalikud vahendid.

V JAOTIS

JÕUSTUMINE, LÄBIVAATAMINE, LÕPETAMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Muudatused

1.   Ühiskomitee võib ühe lepinguosalise ettepanekul ja kooskõlas käesoleva artikliga konsensuse alusel otsustada muuta käesoleva lepingu lisasid vastavalt käesoleva lepingu artikli 15 lõike 3 punktile a.

2.   Käesoleva lepingu lisades tehtavad muudatused jõustuvad pärast mõlema lepinguosalise vastavate riigisiseste menetluste lõpuleviimist.

3.   Kummagi lepinguosalise taotlusel ja vastavalt asjakohastele menetlustele, võttes arvesse ühiskomitee võimalikke soovitusi, vaadatakse käesolev leping üle selle sätete kohaldamise seisukohalt, et kaaluda mis tahes vajalikke muudatusi tulevikus. Selle tulemusena tehtav muudatus käesolevas lepingus jõustub vastavalt käesoleva lepingu artiklile 38.

Artikkel 37

Lõpetamine

Mõlemad lepinguosalised võivad igal ajal diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teisele lepinguosalisele teatada oma otsusest käesolev leping lõpetada. See teade saadetakse samal ajal ka ICAO-le. Leping lõpeb keskööl Greenwichi aja järgi Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja lõpus ühe aasta möödumisel kirjaliku lõpetamisteate saamisest, kui enne selle aja saabumist ei ole lepinguosaliste kokkuleppel lõpetamisteadet tagasi võetud.

Artikkel 38

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Allakirjutanud peavad käesoleva lepingu ratifitseerima või heaks kiitma oma kehtiva korra kohaselt.

2.   Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, mil lepinguosalised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, milles nad kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist. Selleks saadab Ukraina Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele adresseeritud diplomaatilise noodi Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat saadab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide diplomaatilise noodi Ukrainale. Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide diplomaatiline noot sisaldab iga liikmesriigi teatist, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.

3.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt kooskõlas mõlema lepinguosalise asjakohaste riigisiseste menetluste või riiklike õigusaktidega (vastavalt kohaldatavusele), alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil viimasena noodi saatnud lepinguosaline on teavitanud teist lepinguosalist lepingu ajutiseks kohaldamiseks või vajaduse korral käesoleva lepingu sõlmimiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpuleviimisest.

4.   Lepingu hoiulevõtjaks on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

Artikkel 39

Registreerimine Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis

Ukraina registreerib käesoleva lepingu ning kõik selle muudatused pärast lepingu jõustumist ICAOs ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikliga 102.

Artikkel 40

Autentsed tekstid

Leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Киев на дванадесети октомври две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Kiev, el doce de octubre de dos mil veintiuno.

V Kyjevě dne dvanáctého října dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Kiev den tolvte oktober to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Kiew am zwölften Oktober zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta oktoobrikuu kaheteistkümnendal päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, στις δώδεκα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Kyiv on the twelfth day of October in the year two thousand and twenty one.

Fait à Kiev, le douze octobre deux mille vingt et un.

Arna dhéanamh i gCív, an dóú lá déag de Dheireadh Fómhair an bhliain dhá mhíle fiche agus haon.

Sastavljeno u Kijevu dvanaestog listopada godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Kiev, addì dodici ottobre duemilaventuno.

Kijevā, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada divpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų spalio dvyliktą dieną Kijeve.

Kelt Kijevben, a kétezer-huszonegyedik év október havának tizenkettedik napján.

Magħmul f'Kiev, fit-tnax-il jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Kiev, twaalf oktober tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Kijowie dnia dwunastego października roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Kiev, em doze de outubro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Kiev la doisprezece octombrie două mii douăzeci și unu.

V Kyjeve dvanásteho októbra dvetisícdvadsaťjeden.

V Kijevu, dne dvanajstega oktobra leta dva tisoč enaindvajset.

Tehty Kiovassa kahdentenatoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Kiev den tolfte oktober år tjugohundratjugoett.

Учинено в Києвi дванадцятого жовтня двi тисячi двадцять першого року.

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

---

(1)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

1

---

I LISA

EUROOPA LIIDUS TSIVIILLENNUNDUSE VALDKONNAS VASTU VÕETUD KOHALDATAVATE NÕUETE JA STANDARDITE LOETELU, MILLE UKRAINA PEAB INKORPOREERIMA OMA ÕIGUSAKTIDESSE

Järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide kohaldatavad nõuded ja standardid inkorporeeritakse Ukraina õigusaktidesse ja loetakse käesoleva lepingu osaks ning neid kohaldatakse vastavalt käesolevale lepingule ja käesoleva lepingu III lisale, kui ei ole sätestatud teisiti. Vajaduse korral on õigusakti kohandused sätestatud käesolevas lisas.

Käesolevas lisas loetletud õigusaktides sisalduvad kohaldatavad nõuded ja standardid on lepinguosaliste jaoks siduvad ning moodustavad osa nende riigisisesest õiguskorrast või võidakse selleks muuta järgmiselt:

| a) | Euroopa Liidu määrused ja direktiivid on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduvad vastavalt ELi aluslepingutele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu määrused ja direktiivid on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduvad vastavalt ELi aluslepingutele;

| b) | Ukraina riiklik õigusakt, mis on vastu võetud eesmärgiga rakendada Euroopa Liidu asjakohaste määruste ja direktiivide sätteid, on Ukraina jaoks õiguslikult siduv, kuid Ukraina peab määrama selle rakendamise vormi ja viisi. |
| --- | --- |

b)

Ukraina riiklik õigusakt, mis on vastu võetud eesmärgiga rakendada Euroopa Liidu asjakohaste määruste ja direktiivide sätteid, on Ukraina jaoks õiguslikult siduv, kuid Ukraina peab määrama selle rakendamise vormi ja viisi.

A.   Turulepääs ja Seonduvad Küsimused

Nr 1008/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: IV peatükk.

Nr 95/93

Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 894/2002, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1554/2003, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 793/2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–12, 14 ja artikli 14a lõige 2.

Artikli 12 lõike 2 kohaldamisel asendatakse mõiste „komisjon“ mõistega „ühiskomitee“.

Nr 96/67

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–25 ja lisa.

Artikli 10 kohaldamisel asendatakse mõiste „liikmesriigid“ mõistega „ELi liikmesriigid“.

Artikli 20 lõike 2 kohaldamisel asendatakse mõiste „komisjon“ mõistega „ühiskomitee“.

Nr 785/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 6. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 285/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–8 ja artikli 10 lõige 2.

Nr 2009/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamamaksude kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: kõik, välja arvatud artikli 12 lõige 1 ning artiklid 13 ja 14.

B.   Lennuliikluse Korraldamine

Nr 549/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, millega parandatakse Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4, 6 ja 9–14.

Nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009, millega parandatakse Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–19 ning I ja II lisa.

Nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus),

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009, millega parandatakse Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11.

Nr 552/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus),

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009, millega parandatakse Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–12 ja I–V lisa.

Rakendusaktid

Nr 691/2010

Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

komisjoni 7. juuli 2011. aasta määrus (EL) nr 677/2011, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010,

komisjoni 24. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1216/2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava,

komisjoni 3. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–25 ja I–IV lisa.

Nr 1794/2006

Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1191/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava,

komisjoni 3. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 391/2013, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–17, I–VI lisa.

Nr 482/2008

Komisjoni 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 482/2008, millega luuakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate rakendatav tarkvara turvalisuse tagamise süsteem ja muudetakse määruse (EÜ) nr 2096/2005 II lisa,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1035/2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–6 ning I ja II lisa.

Nr 1034/2011

Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1034/2011, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–19.

Nr 1035/2011

Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–14, I–V lisa.

Nr 409/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–15.

Nr 2150/2005

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–9 ja lisa.

Nr 730/2006

Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 730/2006 õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4.

Nr 255/2010

Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–15.

Nr 176/2011

Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 176/2011 teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist.

Nr 923/2012

Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–10 ja lisa.

Nr 1032/2006

Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 30/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1032/2006 seoses andmevahetusteenuseid toetavatele lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavate nõuetega.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–10 ja I–V lisa.

Nr 1033/2006

Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 8. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 428/2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1033/2006 artikli 3 lõikes 1 osutatud ICAO sätteid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 929/2010.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–5 ja lisa.

Nr 633/2007

Komisjoni 7. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 22. märts 2011. aasta määrus (EL) nr 283/2011, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 633/2007 artiklis 7 osutatud üleminekukorda.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–7, artikli 8 teine ja kolmas lause ning I–IV lisa.

Nr 29/2009

Komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–14 ja I–VII lisa.

Nr 262/2009

Komisjoni 30. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–12, I–VI lisa.

Nr 73/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 73/2010, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–13 ning I–X lisa.

Nr 1206/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11 ja I–VII lisa.

Nr 1207/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–14 ning I–IX lisa.

Nr 1079/2012

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–15 ja I–V lisa.

SESARi määrus

Nr 219/2007

Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks,

muudetud järgmise õigusaktiga:

nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1361/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artikli 1 lõiked 1–2 ning 5–7, artiklid 2–3, artikli 4 lõige 1 ning lisa.

Lennujuhtide load

Nr 805/2011

Komisjoni 10. augusti 2011. aasta määrus (EL) nr 805/2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–32 ja I–IV lisa.

Komisjoni otsused

Nr 2011/121

Komisjoni 21. veebruari 2011. aasta otsus 2011/121/EL, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ja häiretasemed aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks aastatel 2012–2014.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4.

Nr 2011/2611 (lõplik)

Komisjoni 20. mai 2011. aasta otsus K(2011) 2611 (lõplik) komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 artiklis 14 osutatud erandite kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–3 ning I ja II lisa.

Nr 2011/9074 (lõplik)

Komisjoni 9. detsembri 2011. aasta rakendusotsus K(2011) 9074 (lõplik) komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 artiklis 14 osutatud erandite kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–3 ning I ja II lisa.

Nr 2012/9604 (final)

Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusotsus K(2012) 9604 (lõplik) võrgustiku strateegilise kava kinnitamise kohta seoses ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioonidega ajavahemikus 2012–2019.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–3.

C.   Lennuohutus

Nr 216/2008 (alusmäärus)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

komisjoni 30. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 690/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1108/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ;

komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 6/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ja direktiiv 2004/36/EÜ.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11, 13–16, 20–25, 54, 55, 68 ning I–VI lisa.

Määrust (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirju kohaldatakse Ukraina suhtes vastavalt järgmistele sätetele:

| 1. | Ukraina ei delegeeri EASA-le ühtki oma ohutusega seotud toimingut, nagu on ette nähtud konventsioonis ja selle lisades; |
| --- | --- |

1.

Ukraina ei delegeeri EASA-le ühtki oma ohutusega seotud toimingut, nagu on ette nähtud konventsioonis ja selle lisades;

| 2. | EASA korraldab Ukraina suhtes standardimiskontrolle vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 54; |
| --- | --- |

2.

EASA korraldab Ukraina suhtes standardimiskontrolle vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 54;

| 3. | ühiskomitee otsustab määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 kohaldamise Ukraina välja antud sertifikaatide suhtes vastavalt käesoleva lepingu III lisale; |
| --- | --- |

3.

ühiskomitee otsustab määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 kohaldamise Ukraina välja antud sertifikaatide suhtes vastavalt käesoleva lepingu III lisale;

| 4. | määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõiget 1 ei kohaldata sertifikaatide suhtes, mille Ukraina on välja andnud lennutegevuse ning esmase ja jätkuva lennukõlblikkuse valdkonnas (rakendusmäärused (EL) nr 965/2012, (EL) nr 748/2012 ja (EÜ) nr 2042/2003); |
| --- | --- |

4.

määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõiget 1 ei kohaldata sertifikaatide suhtes, mille Ukraina on välja andnud lennutegevuse ning esmase ja jätkuva lennukõlblikkuse valdkonnas (rakendusmäärused (EL) nr 965/2012, (EL) nr 748/2012 ja (EÜ) nr 2042/2003);

| 5. | Euroopa Komisjon kasutab Ukrainas volitusi, mis on talle antud otsuste tegemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikele 2, artikli 14 lõigetele 5 ja 7, artikli 24 lõikele 5 ja artikli 25 lõikele 1 valdkondades, kus ühiskomitee on kuulutanud kohaldatavaks artikli 11 lõike 1; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjon kasutab Ukrainas volitusi, mis on talle antud otsuste tegemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikele 2, artikli 14 lõigetele 5 ja 7, artikli 24 lõikele 5 ja artikli 25 lõikele 1 valdkondades, kus ühiskomitee on kuulutanud kohaldatavaks artikli 11 lõike 1;

| 6. | lennukõlblikkuse valdkonnas, kus EASA ei täida ühtki ülesannet, võib Ukraina välja anda sertifikaate, lubasid ja tunnistusi Ukraina ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute või kokkulepete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

6.

lennukõlblikkuse valdkonnas, kus EASA ei täida ühtki ülesannet, võib Ukraina välja anda sertifikaate, lubasid ja tunnistusi Ukraina ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute või kokkulepete kohaldamiseks.

Nr 748/2012

Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 7/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1, 2, 8–10 ja lisa.

Nr 2042/2003

Komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 707/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 piiratud kehtivusajaga sertifikaatide osas ning määruse I ja III lisa;

komisjoni 30. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 376/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;

komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1056/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;

komisjoni 5. veebruari 2010. aasta määrus (EL) nr 127/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;

komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 962/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;

komisjoni 21. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1149/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;

komisjoni 5. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 593/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–6 ja I–IV lisa.

Nr 996/2010

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–26, v.a artikli 7 lõige 4 ja artikkel 24.

Nr 2003/42

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/42/EÜ vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11 ning I ja II lisa.

Nr 1321/2007

Komisjoni 12. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1321/2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva sellise teabe koondamise kohta kesksesse andmekogusse, mida vahetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ kohaselt.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4.

Nr 1330/2007

Komisjoni 24. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1330/2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–10 ning I ja II lisa.

Nr 104/2004

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–7 ja lisa.

Nr 628/2013

Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–27.

Nr 2111/2005

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–13 ja lisa.

Nr 473/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–6, A–C lisa.

Nr 474/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu,

viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 10. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 659/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–3, A–B lisa.

Nr 1178/2011

Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 30. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11 ja I–VII lisa.

Nr 965/2012

Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 14. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 800/2013, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–9 ja I–VII lisa.

Nr 1332/2011

Komisjoni 16. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4 ja lisa.

D.   Keskkond

Nr 2003/96

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artikli 14 lõike 1 punkt b ja lõige 2.

Nr 2006/93

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–5.

Nr 2002/49

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–16, I–VI lisa.

Nr 2002/30

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/30/EÜ müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel,

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–15 ning I ja II lisa.

E.   Sotsiaalsed Aspektid

Nr 1989/391

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta,

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–16 ja 18–19.

Nr 2003/88

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–19, 21–24 ja 26–29.

Nr 2000/79

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/79/EÜ, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 2–3 ja lisa.

F.   Tarbijakaitse

Nr 90/314

Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10.

Nr 93/13

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes.

Kohaldatavad sätted: artiklid 1–10 ja lisa.

Artikli 10 kohaldamisel asendatakse mõiste „komisjon“ mõistega „kõik teised ECAA osalised“.

Nr 95/46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–34.

Nr 2027/97

Nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul,

muudetud järgmise õigusaktiga:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 889/2002, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–8.

Nr 261/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tähistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–17.

Nr 1107/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–16 ning I ja II lisa.

G.   Arvutipõhised Ettetellimissüsteemid

Nr 80/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–19 ja lisad.

H.   Muud Õigusaktid

Nr 437/2003

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta,

muudetud järgmiste õigusaktidega:

komisjoni 31. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse I ja II lisa,

komisjoni 8. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 546/2005, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 seoses tähiste andmisega andmeid esitavatele riikidele ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1358/2003 seoses ühenduse lennujaamade loendi ajakohastamisega.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–11 ning I ja II lisa.

Nr 1358/2003

Komisjoni 31. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa,

muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 16. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 158/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1358/2003 seoses ühenduse lennujaamade loendiga.

Kohaldatavad nõuded ja standardid: artiklid 1–4, I–III lisa.

---

II LISA

KOKKULEPITUD TEENUSED JA KINDLAKSMÄÄRATUD LENNULIINID

1.

| a) | Euroopa Liidu lennuettevõtjad: mis tahes punkt Euroopa Liidu territooriumil – vahepunktid Euroopa naabruspoliitika partnerite, (1) Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikide (2) või käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil – mis tahes punkt Ukraina territooriumil – väljaspool nimetatud riikide territooriumi asuvad punktid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu lennuettevõtjad: mis tahes punkt Euroopa Liidu territooriumil – vahepunktid Euroopa naabruspoliitika partnerite, (1) Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikide (2) või käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil – mis tahes punkt Ukraina territooriumil – väljaspool nimetatud riikide territooriumi asuvad punktid;

| b) | Ukraina lennuettevõtjad: mis tahes punkt Ukraina territooriumil – vahepunktid Euroopa naabruspoliitika partnerite, Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikide või käesoleva V lisas loetletud riikide territooriumil – mis tahes punkt Euroopa Liidu territooriumil.
  Kasutada võib olemasolevaid ja uusi õigusi, sealhulgas õigusi, mis ulatuvad kaugemale Ukraina ja ELi liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsete ja muude lepingute ja kokkulepetega antud õigustest, mida käesolev leping ei hõlma, tingimusel et kõiki lennuettevõtjaid koheldakse võrdselt hoolimata nende riikkondsusest; |
| --- | --- |

b)

Ukraina lennuettevõtjad: mis tahes punkt Ukraina territooriumil – vahepunktid Euroopa naabruspoliitika partnerite, Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikide või käesoleva V lisas loetletud riikide territooriumil – mis tahes punkt Euroopa Liidu territooriumil.

Kasutada võib olemasolevaid ja uusi õigusi, sealhulgas õigusi, mis ulatuvad kaugemale Ukraina ja ELi liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsete ja muude lepingute ja kokkulepetega antud õigustest, mida käesolev leping ei hõlma, tingimusel et kõiki lennuettevõtjaid koheldakse võrdselt hoolimata nende riikkondsusest;

| c) | Euroopa Liidu lennuettevõtjatel on õigus osutada lennutransporditeenuseid ka Ukraina eri punktide vahel, hoolimata sellest, kas sellised lennutransporditeenused algavad või lõpevad ELi territooriumil. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu lennuettevõtjatel on õigus osutada lennutransporditeenuseid ka Ukraina eri punktide vahel, hoolimata sellest, kas sellised lennutransporditeenused algavad või lõpevad ELi territooriumil.

2.

Käesoleva lisa punkti 1 alapunktide a ja b kohaste lennuteenuste osutamine algab või lõpeb Ukraina lennuettevõtjate puhul Ukraina territooriumil ja Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul Euroopa Liidu territooriumil.

3.

| a) | käitada lende ühel või mõlemal suunal; |
| --- | --- |

a)

käitada lende ühel või mõlemal suunal;

| b) | kasutada ühe õhusõidukiga tehtaval lennul erinevaid lennunumbreid; |
| --- | --- |

b)

kasutada ühe õhusõidukiga tehtaval lennul erinevaid lennunumbreid;

| c) | teha lende mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras kõikidesse väljaspool lepinguosaliste territooriumi asuvatesse punktidesse, vahepunktidesse ja lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a ja b; |
| --- | --- |

c)

teha lende mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras kõikidesse väljaspool lepinguosaliste territooriumi asuvatesse punktidesse, vahepunktidesse ja lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a ja b;

| d) | jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides; |
| --- | --- |

d)

jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides;

| e) | vahetada oma õhusõiduki mis tahes punktis mis tahes teise oma õhusõiduki vastu; |
| --- | --- |

e)

vahetada oma õhusõiduki mis tahes punktis mis tahes teise oma õhusõiduki vastu;

| f) | teha vahemaandumisi mis tahes punktides mõlema lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool; |
| --- | --- |

f)

teha vahemaandumisi mis tahes punktides mõlema lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool;

| g) | teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi ja |
| --- | --- |

g)

teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi ja

| h) | olenemata veose päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil. |
| --- | --- |

h)

olenemata veose päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil.

4.

Mõlemad lepinguosalised lubavad kõikidel lennuettevõtjatel määrata nende osutatavate rahvusvaheliste lennutransporditeenuste sageduse ja veomahu vastavalt turul valitsevale äriolukorrale. Kooskõlas nimetatud õigusega ei tohi kumbki lepinguosaline ühepoolselt piirata teise lepinguosalise lennuettevõtjate veomahtu, teenuste sagedust ja korrapärasust või kasutatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud tolliga, käitamisega ja keskkonna- või tervisekaitsega seotud põhjustel, tehnilistel põhjustel või seoses käesoleva lepingu artikli 26 kohaldamisega.

5.

Lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad muu hulgas koodijagamise kokkulepete raames osutada lennuteenuseid kõigisse kolmandas riigis asuvatesse punktidesse, mis ei asu kindlaksmääratud lennuliinidel, eeldusel et nad ei kasuta viienda vabaduse liiklusõigusi.

6.

Käesoleva lisa suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekukorda ja selle kohast õiguste laiendamist.

---

(1)  
  „Euroopa naabruspoliitika partnerid“ – käesolevas dokumendis tähistab see mõiste Alžeeriat, Armeeniat, Aserbaidžaani, Valgevenet, Egiptust, Gruusiat, Iisraeli, Jordaaniat, Liibanoni, Liibüat, Marokot, Palestiinat, Süüriat, Tuneesiat ja Moldova Vabariiki, s.t, et see ei tähista Ukrainat.

1

(2)  
  „Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) riigid“ – Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolses lepingus osalevad riigid: Euroopa Liidu liikmesriigid, Albaania Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Islandi Vabariik, Montenegro Vabariik, Norra Kuningriik, Serbia Vabariik ning Kosovo (kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta).

2

---

III LISA

ÜLEMINEKUKORD

1. JAGU

Üleminekuperioodid

| 1. | Ukraina üleminek käesolevast lepingust tulenevate kõikide sätete ja tingimuste tõhusale rakendamisele toimub kahe üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealust üleminekut jälgitakse Euroopa Komisjoni hindamiste ja EASA standardimiskontrollide abil, ühtlasi teeb selle kohta otsuse ühiskomitee vastavalt käesoleva lepingu artiklile 33. |
| --- | --- |

2.

2. JAGU

ESIMESE ÜLEMINEKUPERIOODI JOOKSUL KOHALDATAVAD NÕUDED

| 1. | Esimese üleminekuperioodi jooksul:






  a) | lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel ning lennuettevõtjatel, kellele on lennutegevusloa välja andnud Ukraina, kasutada piiramatult liiklusõigusi iga Euroopa Liidu punkti ja iga Ukraina punkti vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel ning lennuettevõtjatel, kellele on lennutegevusloa välja andnud Ukraina, kasutada piiramatult liiklusõigusi iga Euroopa Liidu punkti ja iga Ukraina punkti vahel;

| b) | lähtudes hindamisest, mis käsitleb seda, kuidas Ukraina rakendab asjakohaseid Euroopa Liidu nõudeid ja standardeid, ja pärast asjakohase teabe saamist ühiskomiteelt, kaasatakse Ukraina vaatlejana komiteesse, mis on loodud vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) tingimustele, ja |
| --- | --- |

b)

lähtudes hindamisest, mis käsitleb seda, kuidas Ukraina rakendab asjakohaseid Euroopa Liidu nõudeid ja standardeid, ja pärast asjakohase teabe saamist ühiskomiteelt, kaasatakse Ukraina vaatlejana komiteesse, mis on loodud vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) tingimustele, ja

| c) | käesoleva lepingu artikli 22 lõike 5 punkti c ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

käesoleva lepingu artikli 22 lõike 5 punkti c ei kohaldata.

| 2. | Ukraina võib teisele üleminekuperioodile üle minna pärast järgmiste tingimuste täitmist:






  a) | järgmistes õigusaktides sisalduvate kohaldatavate nõuete ja standardite riigisisestesse õigusaktidesse inkorporeerimine ja nende rakendamine:






  — | määrus (EÜ) nr 216/2008 (tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjade ja Euroopa Lennundusohutusameti loomise kohta); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

järgmistes õigusaktides sisalduvate kohaldatavate nõuete ja standardite riigisisestesse õigusaktidesse inkorporeerimine ja nende rakendamine:

—

määrus (EÜ) nr 216/2008 (tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjade ja Euroopa Lennundusohutusameti loomise kohta);

| — | määrus (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad); |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad);

| — | määrus (EÜ) nr 2042/2003 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) muudetud kujul; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 2042/2003 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) muudetud kujul;

| — | määrus (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused); |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused);

| — | määrus (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused); |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 1178/2011 (millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused);

| — | määrus (EL) nr 996/2010 (lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta); |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 996/2010 (lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta);

| — | direktiiv 2009/12/EÜ (lennutasude kohta); |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/12/EÜ (lennutasude kohta);

| — | direktiiv 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades); |
| --- | --- |

—

direktiiv 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades);

| — | määrus (EMÜ) nr 95/93 (teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta); |
| --- | --- |

—

määrus (EMÜ) nr 95/93 (teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta);

| — | direktiiv 2000/79/EÜ (tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse Euroopa kokkuleppe kohta); |
| --- | --- |

—

direktiiv 2000/79/EÜ (tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse Euroopa kokkuleppe kohta);

| — | määruse (EÜ) nr 1008/2008 IV peatükk (lennuteenuste osutamise kohta); |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1008/2008 IV peatükk (lennuteenuste osutamise kohta);

| — | määrus (EÜ) nr 785/2004 (lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele kehtivate kindlustusnõuete kohta); |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 785/2004 (lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele kehtivate kindlustusnõuete kohta);

| — | määrus (EÜ) nr 80/2009 (arvutipõhiste ettetellimissüsteemide kohta); |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 80/2009 (arvutipõhiste ettetellimissüsteemide kohta);

| — | määrus (EÜ) nr 2027/97 (lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul); |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 2027/97 (lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul);

| — | määrus (EÜ) nr 261/2004 (ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta); |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 261/2004 (ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus);

| — | Euroopa Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded;

| — | Euroopa Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava;

| — | Euroopa Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1034/2011 lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1034/2011 lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010;

| — | Euroopa Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks, ja |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks, ja

| — | Euroopa Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad,

vastavalt eespool loetletud õigusaktide sätetele, sealhulgas käesoleva lepingu I lisas loetletud muudatused;

| b) | selliste lennutegevuslubade väljaandmist käsitlevate eeskirjade kohaldamine, mis on sisuliselt samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduse lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) II peatükis sätestatud eeskirjadega, ja |
| --- | --- |

b)

selliste lennutegevuslubade väljaandmist käsitlevate eeskirjade kohaldamine, mis on sisuliselt samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduse lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) II peatükis sätestatud eeskirjadega, ja

| c) | lennundusjulgestuse puhul rakendatakse tsiviillennunduskonverentsi dokumendi nr 30 II osa viimast kohaldatavat muudatust. |
| --- | --- |

c)

lennundusjulgestuse puhul rakendatakse tsiviillennunduskonverentsi dokumendi nr 30 II osa viimast kohaldatavat muudatust.

3. JAGU

Teise üleminekuperioodi jooksul kohaldatavad nõuded

| 1. | Pärast seda, kui ühiskomitee on teinud otsuse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 33, kinnitades, et Ukraina täidab kõiki käesoleva lisa 2. jao punktis 2 sätestatud tingimusi, kohaldatakse järgmist:






  a) | ELi liikmesriigid tunnustavad käesoleva lepingu IV lisa 1. jaos loetletud, Ukraina väljaantud asjakohaseid lubasid vastavalt ühiskomitee otsuses sätestatud tingimustele ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 11; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ELi liikmesriigid tunnustavad käesoleva lepingu IV lisa 1. jaos loetletud, Ukraina väljaantud asjakohaseid lubasid vastavalt ühiskomitee otsuses sätestatud tingimustele ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 11;

| b) | kohaldatakse käesoleva lepingu artikli 22 lõike 5 punkti c ja |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse käesoleva lepingu artikli 22 lõike 5 punkti c ja

| c) | lähtudes hindamisest, mis käsitleb seda, kuidas Ukraina rakendab asjakohaseid Euroopa Liidu nõudeid ja standardeid, ja pärast asjakohase teabe saamist ühiskomiteelt, kaasatakse Ukraina vaatlejana komiteesse, mis on loodud vastavalt määruse (EÜ) nr 2111/2005 (mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu) tingimustele. |
| --- | --- |

c)

lähtudes hindamisest, mis käsitleb seda, kuidas Ukraina rakendab asjakohaseid Euroopa Liidu nõudeid ja standardeid, ja pärast asjakohase teabe saamist ühiskomiteelt, kaasatakse Ukraina vaatlejana komiteesse, mis on loodud vastavalt määruse (EÜ) nr 2111/2005 (mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu) tingimustele.

| 2. | Ukraina peab käesoleva lepingu täielikuks rakendamiseks täitma järgmised tingimused:






  a) | käesoleva lepingu I lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktides sisalduvate kõikide kohaldatavate nõuete ja standardite inkorporeerimine Ukraina õigusaktidesse ja nende sätete rakendamine ning |
| --- | --- | --- |

2.

a)

käesoleva lepingu I lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktides sisalduvate kõikide kohaldatavate nõuete ja standardite inkorporeerimine Ukraina õigusaktidesse ja nende sätete rakendamine ning

| b) | Ukraina vastutusalasse kuuluva õhuruumi korraldamine selliselt, et see vastaks funktsionaalsete õhuruumiosade loomise suhtes kehtestatud ELi nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Ukraina vastutusalasse kuuluva õhuruumi korraldamine selliselt, et see vastaks funktsionaalsete õhuruumiosade loomise suhtes kehtestatud ELi nõuetele.

4. JAGU

Käesoleva lepingu täielik rakendamine

Pärast seda, kui ühiskomitee on teinud käesoleva lepingu artikli 33 kohase otsuse, kinnitades, et Ukraina täidab kõiki käesoleva lisa 3. jao punktis 2 sätestatud tingimusi, kohaldatakse järgmist:

| 1. | Lisaks käesoleva lisa 2. jao punktis 1 sätestatud liiklusõigustele:






  a) | lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel piiramatult kasutada liiklusõigusi Ukrainas asuvate punktide, Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikides asuvate vahepunktide ning käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil ja sellest väljaspool asuvate punktide vahel, tingimusel et asjaomane lend on osa teenusest, millega teenindatakse liikmesriigis asuvat punkti.
  Lisaks lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel kasutada ka piiramatuid liiklusõigusi Ukrainas asuvate punktide vahel, vaatamata sellele, kas sellised teenused algavad või lõpevad ELi territooriumil, ja |
| --- | --- | --- |

1.

Lisaks käesoleva lisa 2. jao punktis 1 sätestatud liiklusõigustele:

a)

lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel piiramatult kasutada liiklusõigusi Ukrainas asuvate punktide, Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikides asuvate vahepunktide ning käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil ja sellest väljaspool asuvate punktide vahel, tingimusel et asjaomane lend on osa teenusest, millega teenindatakse liikmesriigis asuvat punkti.

Lisaks lubatakse Euroopa Liidu lennuettevõtjatel kasutada ka piiramatuid liiklusõigusi Ukrainas asuvate punktide vahel, vaatamata sellele, kas sellised teenused algavad või lõpevad ELi territooriumil, ja

| b) | lubatakse Ukraina lennuettevõtjatel kasutada piiramatult liiklusõigusi Euroopa Liidus asuvate mis tahes punktide Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikides asuvate vahepunktide ning käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil ja sellest väljaspool asuvate punktide vahel, tingimusel et asjaomane lend on osa teenusest, millega teenindatakse Ukrainas asuvat punkti. |
| --- | --- |

b)

lubatakse Ukraina lennuettevõtjatel kasutada piiramatult liiklusõigusi Euroopa Liidus asuvate mis tahes punktide Euroopa naabruspoliitika ja Euroopa ühise lennunduspiirkonna riikides asuvate vahepunktide ning käesoleva lepingu V lisas loetletud riikide territooriumil ja sellest väljaspool asuvate punktide vahel, tingimusel et asjaomane lend on osa teenusest, millega teenindatakse Ukrainas asuvat punkti.

| 2. | ELi liikmesriigid tunnustavad kõiki käesoleva lepingu IV lisa 2. jaos loetletud asjakohaseid sertifikaate, lubasid, tõendeid ja tunnistusi, mille Ukraina on välja andnud vastavalt kõnealuses lisas loetletud õigusaktide sätetes ette nähtud tingimustele. |
| --- | --- |

2.

ELi liikmesriigid tunnustavad kõiki käesoleva lepingu IV lisa 2. jaos loetletud asjakohaseid sertifikaate, lubasid, tõendeid ja tunnistusi, mille Ukraina on välja andnud vastavalt kõnealuses lisas loetletud õigusaktide sätetes ette nähtud tingimustele.

---

IV LISA

KÄESOLEVA LEPINGU III LISAS OSUTATUD LUBADE LOETELU

1.   Lennumeeskond

Piloodiluba (lubade väljaandmine, kehtivuse pikendamine, muutmine, piiramine, peatamine või kehtetuks tunnistamine) (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Lennukoolituse või simulaatoril pakutavate lennutreeningute või pilootide oskuste hindamise eest vastutavate isikute tunnistus (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Salongipersonali tunnistus (salongipersonali tunnistuste väljaandmine, kehtivuse pikendamine, muutmine, piiramine, peatamine või kehtetuks tunnistamine) (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Piloodi tervisetõend (väljaandmine, kehtivuse pikendamine, muutmine, piiramine, peatamine või kehtetuks tunnistamine) (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Lennundusarsti tunnistus ja tingimused, mille alusel võivad üldarstid tegutseda lennundusarstina (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Salongitöötajate regulaarne tervisekontroll – sellise kontrolli eest vastutavate isikute kvalifikatsioon (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Pilootide koolitusorganisatsioonide sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse pikendamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Tsiviillennunduse õhusõiduki meeskonnaliikmete kvalifikatsiooni ja tervisekontrolli hindamisse kaasatud lennundusmeditsiinikeskuste sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse pikendamise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

Lennutreeningseadmete sertifitseerimine ja nõuded selliseid seadmeid käitavatele ja kasutavatele organisatsioonidele (määrused (EÜ nr 216/2008, (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 290/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011).

2.   Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused

Lennuliiklusteenuste osutajate sertifikaadid (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 II lisa, lennuliiklusteenuste osutamise erinõuded).

Meteoroloogiateenuste osutajate sertifikaadid (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 III lisa, meteoroloogiateenuste osutamise erinõuded).

Lennundusteabeteenuste osutajate sertifikaadid (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 IV lisa, lennundusteabeteenuste osutamise erinõuded).

Side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutajate sertifikaadid (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 V lisa, teabevahetus-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamise erinõuded).

Lennujuhtide ja lennujuhtide õpilaste load (väljaandmine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine) ning sellega seotud pädevused ja märked (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 805/2011).

Lennujuhtide tervisetõendid (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 805/2011).

Lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifikaadid (kehtivus, uuendamine, pikendamine ja kasutamine) (määrused (EÜ) nr 216/2008, (EL) nr 805/2011).

---

V LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLITES 17, 19 JA 22 NING II JA III LISAS OSUTATUD MUUDE RIIKIDE LOETELU

| 1. | Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

1.

Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| 2. | Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

2.

Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| 3. | Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel) ja |
| --- | --- |

3.

Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel) ja

| 4. | Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel). |
| --- | --- |

4.

Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).

---

VI LISA

MENETLUSREEGLID

Käesolevat lepingut kohaldatakse vastavalt järgmistele menetlusreeglitele:

1.   UKRAINA OSALEMINE KOMITEEDES

Kui Ukraina osaleb käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktidega loodud komitees, antakse talle seal vaatleja staatus, kaasatakse ta kõikidesse asjakohastesse aruteludesse ja julgustatakse osalema aruteludes vastavalt kodukorrale, samas ei lubata teda istungitele, kus toimub hääletamine.

Lennuliikluse korraldamise valdkonnas kaasatakse Ukraina ka kõikide Euroopa Komisjoni loodud organite, näiteks lennundussektori nõuandekomitee ja võrgu haldusasutuse töösse, et rakendada asjakohaseid ühtse Euroopa taeva õigusakte.

2.   VAATLEJA STAATUSE SAAMINE EASAs

Vaatleja staatus EASAs annab Ukrainale õiguse osaleda EASA tehnilistes töörühmades ja organites, mis on avatud ELi liikmesriikidele ja muudele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele, vastavalt selliseks osalemiseks kehtestatud tingimustele. Vaatleja staatus ei anna hääleõigust. Sellist staatust ei saa omandada EASA haldusnõukogus.

3.   KOOSTÖÖ JA TEABEVAHETUS

Lepinguosaliste pädevate asutuste asjakohaste volituste kasutamise hõlbustamiseks vahetavad sellised asutused nõudmise korral vastastikku teavet, mis on vajalik lepingu nõuetekohaseks toimimiseks.

4.   VIIDE KEELTELE

Lepingu kohaldamisalas kehtestatud menetlustes on lepinguosalistel õigus kasutada Euroopa Liidu institutsioonide ametlikke keeli või ukraina keelt. Sellegipoolest on lepinguosalised teadlikud, et inglise keele kasutamine hõlbustab neid menetlusi. Kui ametlikus dokumendis kasutatakse keelt, mis ei ole Euroopa Liidu institutsioonide ametlik keel, tuleb samal ajal esitada tõlge mõnda Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelde, võttes arvesse eelmises lauses sätestatut. Kui lepinguosaline kavatseb suulise menetluse korral kasutada keelt, mis ei ole Euroopa Liidu institutsioonide ametlik keel, peab see lepinguosaline tagama sünkroontõlke.

---

VII LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 26 LÕIKES 4 OSUTATUD KRITEERIUMID

1.

| a) | üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjakohaste teenuste päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ja |
| --- | --- |

a)

üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjakohaste teenuste päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ja

| b) | loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi. |
| --- | --- |

b)

loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi.

2.

| a) | abi majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine vaegtööhõive; |
| --- | --- |

a)

abi majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine vaegtööhõive;

| b) | lepinguosaliste huvidest lähtuv abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui selline abi ei kahjusta lennuettevõtjate äritegevust, ja |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste huvidest lähtuv abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui selline abi ei kahjusta lennuettevõtjate äritegevust, ja

| c) | abi, mida antakse selleks, et saavutada ELi horisontaalsete grupierandite määruste ning horisontaalsete ja valdkonnapõhiste riigiabireeglitega lubatud eesmärke kooskõlas neis kehtestatud tingimustega. |
| --- | --- |

c)

abi, mida antakse selleks, et saavutada ELi horisontaalsete grupierandite määruste ning horisontaalsete ja valdkonnapõhiste riigiabireeglitega lubatud eesmärke kooskõlas neis kehtestatud tingimustega.

---

MÄÄRUSED

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/58

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1898,

20. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1700, et määrata kindlaks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise statistikavaldkonna muutujate arv ja nimetused vaatlusaastaks 2022

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et katta määruse (EL) 2019/1700 I lisas sätestatud asjakohaste alamteemadega seotud statistikavajadusi, peaks komisjon täpsustama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna andmekogumi muutujate arvu ja nimetused vaatlusaastaks 2022. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et katta määruse (EL) 2019/1700 I lisas sätestatud asjakohaste alamteemadega seotud statistikavajadusi, peaks komisjon täpsustama info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna andmekogumi muutujate arvu ja nimetused vaatlusaastaks 2022.

| (2) | Käesoleva määruse kohaselt kogutavate muutujate arv ei tohi ületada määruse (EL) 2019/1700 jõustumise ajal kogutud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna muutujate arvu rohkem kui 5 %, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse kohaselt kogutavate muutujate arv ei tohi ületada määruse (EL) 2019/1700 jõustumise ajal kogutud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna muutujate arvu rohkem kui 5 %,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna muutujate arv ja nimetused vaatlusaastaks 2022 on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 261 I, 14.10.2019, lk 1.

1

---

LISA

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise valdkonna muutujate arv ja nimetused vaatlusaastaks 2022

| Teema | Alamteema | Muutuja tunnuskood | Muutuja nimetus/muutuja kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| 01. Tehnilised tunnused – 15 kohustuslikku tehnilist muutujat,


  – 2 vabatahtlikku tehnilist muutujat | Andmekogumisega seotud teave | REFYEAR | Vaatlusaasta |
| Andmekogumisega seotud teave | INTDATE | Vaatluskuupäev – esimese küsitluse kuupäev |
| Andmekogumisega seotud teave | STRATUM_ID | Kiht |
| Andmekogumisega seotud teave | PSU | Esmane valikuüksus |
| Identifitseerimine | HH_ID | Leibkonna ID |
| Identifitseerimine | IND_ID | Üksikisiku ID |
| Identifitseerimine | HH_REF_ID | Selle leibkonna ID, kuhu isik kuulub |
| Statistiline kaal | HH_WGHT | Leibkonna statistiline kaal |
| Statistiline kaal | IND_WGHT | Üksikisiku statistiline kaal |
| Küsitluse tunnused | TIME | Küsitluse kestus |
| Küsitluse tunnused | INT_TYPE | Küsitluse liik |
| Asukoht | COUNTRY | Elukohariik |
| Asukoht | GEO_NUTS1 | Elukohapiirkond |
| Asukoht | GEO_NUTS2
  (vabatahtlik) | Elukohapiirkond (vabatahtlik) |
| Asukoht | GEO_NUTS3
  (vabatahtlik) | Elukohapiirkond
  (vabatahtlik) |
| Asukoht | DEG_URBA | Linnastumise määr |
| Asukoht | GEO_DEV | Geograafiline asukoht |
| 02. Üksikisikute ja leibkondade tunnused


  – 7 kogutavat muutujat,


  1 tuletatud muutuja, – 7 vabatahtlikku muutujat | Demograafia | SEX | Sugu |
| Demograafia | YEARBIR | Sünniaasta |
| Demograafia | PASSBIR | Sünnipäev möödunud |
| Demograafia | AGE | Vanus täisaastates |
| Kodakondsus ja rändetaust | CITIZENSHIP | Peamine kodakondsus |
| Kodakondsus ja rändetaust | CNTRYB | Sünniriik |
| Leibkonna koosseis | HH_POP | Leibkonna suurus (leibkonna liikmete arv) |
| Leibkonna koosseis | HH_POP_16_24 (vabatahtlik) | Leibkonna 16–24-aastaste liikmete arv (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_POP_16_24S (vabatahtlik) | Leibkonna 16–24-aastaste õpilastest ja üliõpilastest liikmete arv
  (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_POP_25_64 (vabatahtlik) | Leibkonna 25–64-aastaste liikmete arv (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_POP_65_MAX (vabatahtlik) | Leibkonna 65-aastaste või vanemate liikmete arv (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_CHILD | Alla 16-aastaste laste arv |
| Leibkonna koosseis | HH_CHILD_14_15
  (vabatahtlik) | 14–15-aastaste laste arv
  (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_CHILD_5_13
  (vabatahtlik) | 5–13-aastaste laste arv (vabatahtlik) |
| Leibkonna koosseis | HH_CHILD_LE_4
  (vabatahtlik) | 4-aastaste või nooremate laste arv (vabatahtlik) |
| 03. Tööturul osalemine


  – 5 kogutavat muutujat,


  – 3 vabatahtlikku muutujat | Põhitegevusala (vastavalt isiku enda määratlusele) | MAINSTAT | Põhitegevusala (vastavalt isiku enda määratlusele) |
| Töökoha põhitunnused | STAPRO | Tööalane seisund põhitöökohal |
| Töökoha põhitunnused | NACE1D
  (vabatahtlik) | Põhitöökoha kohaliku üksuse tegevusala
  (vabatahtlik) |
| Töökoha põhitunnused | ISCO2D | Amet põhitöökohal |
| Töökoha põhitunnused | OCC_ICT | IKT-spetsialist või muu kui IKT-spetsialist |
| Töökoha põhitunnused | OCC_MAN | Füüsilise töö tegija või mittefüüsilise töö tegija |
| Töökoha põhitunnused | EMPST_WKT
  (vabatahtlik) | Põhitöö täis- või osaajaline (vastavalt isiku enda määratlusele)
  (vabatahtlik) |
| Lepingu kestus | EMPST_CONTR
  (vabatahtlik) | Põhitöö pidevus
  (vabatahtlik) |
| 04. Haridustase ja -käik


  – 1 kogutav muutuja,


  – 1 tuletatud muutuja | Omandatud haridustase | ISCEDD | Omandatud haridustase (kõrgeim edukalt lõpetatud haridusaste) |
| Omandatud haridustase | ISCED | Omandatud haridustaseme koondnäitaja |
| 05. Tervis: terviseseisund ja puue, juurdepääs tervishoiuteenustele, nende kättesaadavus ja kasutamine ning tervist mõjutavad tegurid


  – 1 kogutav muutuja, | Euroopa terviseseisundi minimooduli elemendid | GALI | Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud |
| 06. Sissetulek, tarbimine ja jõukuse elemendid, sh võlad


  – 1 kogutav muutuja, | Leibkonna igakuine kogusissetulek | HH_IQ5 | Praegune igakuine keskmine netosissetulek kokku |
| 07. Infoühiskonnas osalemine


  – 119 kogutavat muutujat,


  – 3 tuletatud muutujat


  – 14 vabatahtlikku muutujat | Juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale | IACC | Leibkonna internetiühendus kodus (mis tahes seadme kaudu) |
| Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine ja kasutussagedus | IU | Viimane interneti kasutamine ükskõik kus ja ükskõik mis seadmega |
| Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine ja kasutussagedus | IFUS | Interneti kasutamise keskmine sagedus viimase kolme kuu jooksul |
| Tegevused internetis | IUEM | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel e-kirjade saatmiseks/vastuvõtmiseks |
| Tegevused internetis | IUPH1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kõnede (sh videokõnede) tegemiseks interneti kaudu |
| Tegevused internetis | IUSNET | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel suhtlusvõrgustikes osalemiseks (kasutajaprofiili loomine, teadete postitamine või muud tegevused) |
| Tegevused internetis | IUCHAT1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kiirsõnumite saatmiseks (sõnumite vahetamiseks) |
| Tegevused internetis | IUIF | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kaupade ja teenuste kohta teabe leidmiseks |
| Tegevused internetis | IUNW1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel veebis uudisteportaalide, ajalehtede või ajakirjade lugemiseks |
| Tegevused internetis | IUPOL2 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et väljendada arvamust ühiskondlike või poliitiliste küsimuste kohta veebisaitidel või sotsiaalmeedias |
| Tegevused internetis | IUVOTE | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel veebipõhistes aruteludes osalemiseks või hääletamiseks ühiskondlike ja poliitiliste küsimuste üle (nt linnaplaneerimine, petitsiooni allkirjastamine) |
| Tegevused internetis | IUMUSS1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel muusika kuulamiseks (nt veebiraadio, muusika voogedastus) või muusika allalaadimiseks |
| Tegevused internetis | IUSTV | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel teleringhäälingu (nt [liikmesriigi ettevõtted]) internetis voogedastatavate saadete vaatamiseks (otse- või järelvaatamine) |
| Tegevused internetis | IUVOD | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kommertsteenusepakkujatelt tellitavate videote vaatamiseks |
| Tegevused internetis | IUVSS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel videosisu vaatamiseks jagamisteenuse pakkujate kaudu |
| Tegevused internetis | IUPDG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel mängude mängimiseks või allalaadimiseks |
| Tegevused internetis | IUPCAST
  (vabatahtlik) | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel netisaadete kuulamiseks või allalaadimiseks
  (vabatahtlik) |
| Tegevused internetis | IHIF | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel tervisega seotud teabe otsimiseks (nt vigastuse, haiguse, toitumise, tervise parandamise kohta) |
| Tegevused internetis | IUMAPP | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et panna veebisaidi või mobiilirakenduse vahendusel kinni aeg arsti konsultatsiooniks (nt haigla või tervisekeskuse saidil) |
| Tegevused internetis | IUAPR | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel juurdepääsuks isiklikele terviseandmetele |
| Tegevused internetis | IUOHC | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel muude tervishoiuteenuste kasutamiseks veebisaidi või rakenduse kaudu, selle asemel et minna haiglasse või arsti juurde (nt retsepti saamiseks või internetikonsultatsiooniks) |
| Tegevused internetis | IUSELL | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kaupade või teenuste müümiseks veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu |
| Tegevused internetis | IUBK | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel internetipanganduse (sh mobiilpanganduse) jaoks |
| Tegevused internetis | IUOLC | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul õppetegevuseks hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, osaledes veebikursusel |
| Tegevused internetis | IUOLM | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul õppetegevuseks hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, kasutades veebipõhist õppematerjali, v.a veebipõhiseid tervikkursusi (nt õppevideod, veebiseminarid, e-õpikud, õpperakendused ja -platvormid) |
| Tegevused internetis | IUOCIS1 | Interneti kasutamine õppetegevuseks viimase kolme kuu jooksul hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, et suhelda õpetajate või õpilastega veebipõhiste audio- või videovahendite kaudu |
| Tegevused internetis | IUOFE | Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul formaalhariduse omandamiseks osalenud (nt kool või ülikool) |
| Tegevused internetis | IUOW | Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul kutsealasel/tööga seotud otstarbel osalenud |
| Tegevused internetis | IUOPP | Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel osalenud |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVIP | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avaliku sektori asutuste või avalike teenuste kogutud teabele andmeesitaja kohta |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVIDB | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avalike andmebaaside või registrite teabele (nt teave raamatute kättesaadavuse kohta avalikes raamatukogudes, katastrid, äriregistrid) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOV12IF | Avaliku sektori asutuste või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel teabe saamiseks (nt teenuste, hüvitiste, õiguste, seaduste, lahtiolekuaegade kohta) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVIX | Andmeesitaja ei ole viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et saada juurdepääsu isikuandmetele või andmebaasidele või et saada teavet |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOV12FM | Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et alla laadida/printida ametlikke vorme |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVAPR | Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et leppida kokku kohtumine või teha broneering (nt raamatu broneerimine avalikus raamatukogus, kohtumine riigiametniku või riikliku tervishoiuteenuse pakkujaga) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVPOST
  (vabatahtlik) | Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul saanud oma avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidil või mobiilirakenduses (vajaduse korral teenuse nimetus riigis) oleva konto kaudu avaliku sektori asutustelt isiklikul otstarbel ametlikke teateid või dokumente (nt trahviteated või arved, kirjad, kohtukutsed, kohtudokumendid, [liikmesriigi näited]). E-posti või SMSiga saadetud teabesõnumid või teated selle kohta, et dokument on kättesaadav, tuleks välja jätta (vabatahtlik) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVTAX1 | Andmeesitaja enda maksudeklaratsiooni esitamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVODC | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel ametlike dokumentide või tõendite nõudmiseks (nt ülikooli lõputunnistus, sünni-, abielu-, lahutus- ja surmatunnistused, elukohatõendid, politsei- ja karistusandmed, [liikmesriigi näited]) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVBE | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel hüvitiste või õiguste taotlemiseks (nt pension, töötuskindlustushüvitis, lapsetoetus, kooli, ülikooli astumine, [liikmesriigi näited]) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVRCC | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel muude nõuete, taotluste või kaebuste esitamiseks (nt politseile vargusest teatamine, kaebuse esitamine, õigusabi taotlemine, tsiviilnõude esitamine kohtus, [liikmesriigi näited]) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVNN | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – andmeesitajal ei ole olnud vaja dokumente nõuda või taotlusi esitada |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVLS | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – puuduvad oskused ja teadmised (nt andmeesitaja ei tea, kuidas veebisaiti või rakendust kasutada või on selle kasutamine olnud liiga keeruline) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVSEC | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – mure isikuandmete turvalisuse pärast või soovimatus veebis maksta (krediitkaardipettus) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVEID
  (vabatahtlik) | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – puudus e-allkiri, (teenuste kasutamiseks nõutud) aktiveeritud e-identiteet (eID) või muu eID kasutamise vahend, [liikmesriigi näited] (vabatahtlik) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVOP | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – andmeesitaja nimel on seda teinud keegi teine (nt konsultant, nõustaja, sugulane) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IRGOVOTH | Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – muu põhjus |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IGOVANYS | Andmeesitaja on avaliku sektori asutustega suhelnud |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVDU | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –
  veebisaiti või rakendust on olnud raske kasutada (nt see ei ole kasutajasõbralik, sõnastus ei ole selge, menetlust ei ole hästi selgitatud) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVTP | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –
  veebisaidi või rakenduse kasutamisel on esinenud tehnilisi probleeme (nt pikk laadimisaeg, veebisait hangus) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVEID
  (vabatahtlik) | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –
  probleemid e-allkirja või e-identimise (eID) kasutamisel (vabatahtlik) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVPAY
  (vabatahtlik) | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul – andmeesitaja ei ole saanud veebisaidi või rakenduse kaudu maksta (nt puudus juurdepääs nõutud makseviisidele) (vabatahtlik) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVMOB | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul – andmeesitaja ei ole saanud juurdepääsu teenusele nutitelefoni või tahvelarvuti kaudu (nt seadme versioon ei ole ühilduv või rakendused ei ole olnud kättesaadavad) |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVOTH | Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –
  muu probleem |
| Suhtlemine avaliku sektori asutustega | IIGOVX | Andmeesitajal ei ole avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisel viimase 12 kuu jooksul esinenud mingeid probleeme |
| E-kaubandus | IBUY | Viimane kaupade või teenuste ost või tellimine internetis isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BCLOT1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu riideid (sh spordirõivaid), jalatseid või aksessuaare (nt kotid, ehted), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BSPG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu sporditarbeid (v.a spordirõivaid), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BCG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu laste mänguasju või imikutarbeid (nt mähkmed, pudelid, lapsekärud), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BFURN1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mööblit, koduaksessuaare (nt vaibad, kardinad) või aiandustooteid (nt tööriistad, taimed), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BMUSG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muusikat (CD-d, vinüülid jne), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BFLMG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu filme või seriaale (DVDd, Blue-ray jne), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BBOOKNLG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu trükitud raamatuid, ajakirju või ajalehti, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BHARD1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu arvuteid, tahvelarvuteid, mobiiltelefone ja tarvikuid, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BEEQU1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu olmeelektroonikat (nt telerid, stereod, kaamerad, ribakõlarid või nutikõlarid, virtuaalsed assistendid) või kodumasinaid (nt pesumasinad), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BMED1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ravimeid või toidulisandeid, nt vitamiine (v.a retseptide uuendamine internetis), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BFDR | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et teha veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu tellimusi restoranidest, kiirtoidukettidest või toitlustusteenuse pakkujatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BFDS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu toiduaineid või jooke kauplustest või valmistoidu pakkujatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BCBW | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kosmeetikat, ilu- või heaolutooteid, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BCPH | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu puhastusvahendeid või isikliku hügieeni tooteid (nt hambaharjad, taskurätikud, pesemisvahendid, puhastuslapid), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BBMC | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu jalgrattaid, mopeede, sõiduautosid või muid sõidukeid või nende varuosi, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BOPG | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muid füüsilisi kaupu, sh kasutatud kaupu isikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BPG_ANY | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mis tahes loetletud füüsilisi kaupu, sh kasutatud kaupu isikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BPG_DOM | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu kodumaistelt müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) |
| E-kaubandus | BPG_EU | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu muude ELi riikide müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) |
| E-kaubandus | BPG_WRLD | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu kolmandate riikide müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) |
| E-kaubandus | BPG_UNK | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt), kelle päritoluriik ei ole teada |
| E-kaubandus | BPG_PP | Eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ostetud kaup |
| E-kaubandus | BMUSS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muusikat voogedastusteenusena või allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BFLMS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu filme või seriaale voogedastusteenusena või allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BBOOKNLS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu e-raamatuid, veebiajakirju või veebiajalehti isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BGAMES | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mänge veebis või nutitelefonidesse, tahvelarvutitesse, arvutitesse või konsoolidesse allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BSOFTS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu allalaaditavat arvuti- või muud tarkvara (sh uuendused) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BHLFTS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu tervise- või treeningurakendusi (v.a tasuta rakendused) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BAPP | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muid rakendusi (nt keeleõppe, reisimise ja ilmaennustusega seotud rakendused; v.a tasuta rakendused) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BSTICK | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu spordiürituste pileteid isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BCTICK | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kultuuri- või muude ürituste (nt kino, kontserdid, messid) pileteid isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BSIMC | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu interneti- või mobiiltelefoniühendust isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BSUTIL | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu elektri, vee või kütte, prügiveo vms teenuseid isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BHHS | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu koduteenuseid (nt koristamine, lapsehoid, remonditööd, aiandus, sh eraisikute pakutavad teenused) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BHHS_PP | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult majapidamisteenust isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BTPS_E | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu transpordiettevõttest transporditeenust (nt kohalik bussi-, lennu- või rongipilet või taksosõit) isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BTPS_PP | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult transporditeenust isiklikuks kasutamiseks |
| E-kaubandus | BRA_E | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et üürida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu majutust isiklikuks kasutamiseks sellistelt ettevõtetelt nagu hotellid või reisibürood |
| E-kaubandus | BRA_PP | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et üürida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu isiklikuks kasutamiseks majutust eraisikult |
| E-kaubandus | BOTS (vabatahtlik) | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult muid teenuseid (v.a finants- ja kindlustusteenused) isiklikuks kasutamiseks
  (vabatahtlik) |
| E-kaubandus | BFIN_IN1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kindlustuspoliise, sealhulgas reisikindlustust (ka paketina, nt koos lennupiletiga) isiklikuks tarbeks |
| E-kaubandus | BFIN_CR1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et võtta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu pangast või muust finantsasutusest laenu või hüpoteeklaenu või taotleda krediiti isiklikul otstarbel |
| E-kaubandus | BFIN_SH1 | Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või müüa veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu aktsiaid, võlakirju, osakuid või muid finantsvarasid isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DEM | Internetiühendusega termostaadi, arvesti, valgustite, lisandmoodulite või muude internetiühendusega energiahalduslahenduste kasutamine andmeesitaja kodus isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DSEC | Internetiühendusega koduvalvesüsteemi, suitsuanduri, turvakaamerate, ukselukkude või muude internetiühendusega turva- või ohutuslahenduste kasutamine andmeesitaja kodus isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DHA | Internetiühendusega kodumasinate, nagu robottolmuimejate, külmikute, ahjude, kohvimasinate kasutamine isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DVA | Virtuaalse assistendi kasutamine digiabilise või rakenduse vormis isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DX | Andmeesitaja ei ole kasutanud isiklikul otstarbel ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BDK | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – andmeesitaja ei ole teadnud selliste seadmete või süsteemide olemasolust |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BNN | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – andmeesitajal ei ole olnud vaja selliseid internetiühendusega seadmeid või süsteeme kasutada |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BCST | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – hind oli liiga kõrge |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BLC | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – seadmed ei ühildu muude seadmete või süsteemidega |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BLSK | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – puuduvad oskused nende seadmete või süsteemide kasutamiseks |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BCPP | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure nende seadmete või süsteemide loodud ja andmeesitajat käsitleva teabe privaatsuse ja kaitse pärast |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BCSC | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure turvalisuse pärast (seadmete või süsteemide võimalik häkkimine) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BCSH | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure ohutuse või tervise pärast (seadmete või süsteemide kasutamine võib põhjustada õnnetusi, vigastusi või terviseprobleeme) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_BOTH | Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – muud põhjused |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_IUTV | Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega televiisoris isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_IUGC | Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega mängukonsoolil isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_IUHA | Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega koduses audiosüsteemis või nutikõlarites isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DCS | Internetiühendusega nutikella, aktiivsusmonitori, internetiühendusega prillide või peakomplektide, turvamonitoride, internetiühendusega tarvikute, internetiühendusega rõivaste ja jalatsite kasutamine isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DHE | Internetiühendusega seadmete kasutamine vererõhu, suhkrutaseme, kehamassi jälgimiseks (nt nutikaal) või muude internetiühendusega seadmete kasutamine tervise- ja meditsiiniabiks isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DTOY | Internetiühendusega mänguasjade, n robotmänguasjade (sh hariduslikud) või nukkude kasutamine isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_DCAR | Sisseehitatud traadita internetiühendusega auto kasutamine isiklikul otstarbel |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_USE | Andmeesitaja on kasutanud asjade internetti |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_PSEC | Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – turva- või privaatsusprobleemid (nt seadme või süsteemi häkkimine, nende seadmete või süsteemide loodud ja andmeesitajat ja tema perekonda käsitleva teabe kaitsega seotud probleemid) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_PSHE | Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – ohutus- või terviseprobleemid (nt seadmete või süsteemide kasutamine põhjustas õnnetusi, vigastusi või terviseprobleeme) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_PDU | Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – raskused seadme kasutamisel (nt seadme seadistamisel, paigaldamisel, ühendamisel, paaristamisel) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_POTH | Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – muud probleemid (nt ühendusprobleemid, toega seotud probleemid) |
| Kõikjal kättesaadav internetiühendus | IOT_PX | Andmeesitajal ei ole tekkinud eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega probleeme |
| Kasutamise mõju | ECO_DMOB | Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma mobiiltelefonist või nutitelefonist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta |
| Kasutamise mõju | ECO_DLT | Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma sülearvutist või tahvelarvutist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta |
| Kasutamise mõju | ECO_DPC | Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma lauaarvutist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta |
| Kasutamise mõju | ECO_PP
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – hind
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PHD
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – kõvaketta omadused (mälu, kiirus), protsessori kiirus
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PECD
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – seadme ökodisain (vastupidavad, täiendatavad ja parandatavad või vähem materjale nõudvad disainilahendused), keskkonnasõbralike materjalide kasutamine pakendis jne.
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PEG
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – võimalus pikendada lisagarantii ostmisega seadme kasutusiga
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PEE
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – seadme energiatõhusus
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PTBS
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – tootja või müüja pakutav tagasivõtusüsteem (tootja või müüja võtab vananenud seadme tasuta tagasi või pakub kliendile allahindlust uue seadme ostmiseks)
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PX
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – andmeesitaja ei ole ühtegi nimetatud omadust kaalunud
  (vabatahtlik) |
| Kasutamise mõju | ECO_PBX
  (vabatahtlik) | Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – andmeesitaja ei ole kunagi ühtegi nimetatud seadet ostnud
  (vabatahtlik) |

Teema

Alamteema

Muutuja tunnuskood

Muutuja nimetus/muutuja kirjeldus

01. Tehnilised tunnused – 15 kohustuslikku tehnilist muutujat,

– 2 vabatahtlikku tehnilist muutujat

Andmekogumisega seotud teave

REFYEAR

Vaatlusaasta

Andmekogumisega seotud teave

INTDATE

Vaatluskuupäev – esimese küsitluse kuupäev

Andmekogumisega seotud teave

STRATUM_ID

Kiht

Andmekogumisega seotud teave

PSU

Esmane valikuüksus

Identifitseerimine

HH_ID

Leibkonna ID

Identifitseerimine

IND_ID

Üksikisiku ID

Identifitseerimine

HH_REF_ID

Selle leibkonna ID, kuhu isik kuulub

Statistiline kaal

HH_WGHT

Leibkonna statistiline kaal

Statistiline kaal

IND_WGHT

Üksikisiku statistiline kaal

Küsitluse tunnused

TIME

Küsitluse kestus

Küsitluse tunnused

INT_TYPE

Küsitluse liik

Asukoht

COUNTRY

Elukohariik

Asukoht

GEO_NUTS1

Elukohapiirkond

Asukoht

GEO_NUTS2

(vabatahtlik)

Elukohapiirkond (vabatahtlik)

Asukoht

GEO_NUTS3

(vabatahtlik)

Elukohapiirkond

(vabatahtlik)

Asukoht

DEG_URBA

Linnastumise määr

Asukoht

GEO_DEV

Geograafiline asukoht

02. Üksikisikute ja leibkondade tunnused

– 7 kogutavat muutujat,

1 tuletatud muutuja, – 7 vabatahtlikku muutujat

Demograafia

SEX

Sugu

Demograafia

YEARBIR

Sünniaasta

Demograafia

PASSBIR

Sünnipäev möödunud

Demograafia

AGE

Vanus täisaastates

Kodakondsus ja rändetaust

CITIZENSHIP

Peamine kodakondsus

Kodakondsus ja rändetaust

CNTRYB

Sünniriik

Leibkonna koosseis

HH_POP

Leibkonna suurus (leibkonna liikmete arv)

Leibkonna koosseis

HH_POP_16_24 (vabatahtlik)

Leibkonna 16–24-aastaste liikmete arv (vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_POP_16_24S (vabatahtlik)

Leibkonna 16–24-aastaste õpilastest ja üliõpilastest liikmete arv

(vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_POP_25_64 (vabatahtlik)

Leibkonna 25–64-aastaste liikmete arv (vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_POP_65_MAX (vabatahtlik)

Leibkonna 65-aastaste või vanemate liikmete arv (vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_CHILD

Alla 16-aastaste laste arv

Leibkonna koosseis

HH_CHILD_14_15

(vabatahtlik)

14–15-aastaste laste arv

(vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_CHILD_5_13

(vabatahtlik)

5–13-aastaste laste arv (vabatahtlik)

Leibkonna koosseis

HH_CHILD_LE_4

(vabatahtlik)

4-aastaste või nooremate laste arv (vabatahtlik)

03. Tööturul osalemine

– 5 kogutavat muutujat,

– 3 vabatahtlikku muutujat

Põhitegevusala (vastavalt isiku enda määratlusele)

MAINSTAT

Põhitegevusala (vastavalt isiku enda määratlusele)

Töökoha põhitunnused

STAPRO

Tööalane seisund põhitöökohal

Töökoha põhitunnused

NACE1D

(vabatahtlik)

Põhitöökoha kohaliku üksuse tegevusala

(vabatahtlik)

Töökoha põhitunnused

ISCO2D

Amet põhitöökohal

Töökoha põhitunnused

OCC_ICT

IKT-spetsialist või muu kui IKT-spetsialist

Töökoha põhitunnused

OCC_MAN

Füüsilise töö tegija või mittefüüsilise töö tegija

Töökoha põhitunnused

EMPST_WKT

(vabatahtlik)

Põhitöö täis- või osaajaline (vastavalt isiku enda määratlusele)

(vabatahtlik)

Lepingu kestus

EMPST_CONTR

(vabatahtlik)

Põhitöö pidevus

(vabatahtlik)

04. Haridustase ja -käik

– 1 kogutav muutuja,

– 1 tuletatud muutuja

Omandatud haridustase

ISCEDD

Omandatud haridustase (kõrgeim edukalt lõpetatud haridusaste)

Omandatud haridustase

ISCED

Omandatud haridustaseme koondnäitaja

05. Tervis: terviseseisund ja puue, juurdepääs tervishoiuteenustele, nende kättesaadavus ja kasutamine ning tervist mõjutavad tegurid

– 1 kogutav muutuja,

Euroopa terviseseisundi minimooduli elemendid

GALI

Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud

06. Sissetulek, tarbimine ja jõukuse elemendid, sh võlad

– 1 kogutav muutuja,

Leibkonna igakuine kogusissetulek

HH_IQ5

Praegune igakuine keskmine netosissetulek kokku

07. Infoühiskonnas osalemine

– 119 kogutavat muutujat,

– 3 tuletatud muutujat

– 14 vabatahtlikku muutujat

Juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale

IACC

Leibkonna internetiühendus kodus (mis tahes seadme kaudu)

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine ja kasutussagedus

IU

Viimane interneti kasutamine ükskõik kus ja ükskõik mis seadmega

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine ja kasutussagedus

IFUS

Interneti kasutamise keskmine sagedus viimase kolme kuu jooksul

Tegevused internetis

IUEM

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel e-kirjade saatmiseks/vastuvõtmiseks

Tegevused internetis

IUPH1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kõnede (sh videokõnede) tegemiseks interneti kaudu

Tegevused internetis

IUSNET

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel suhtlusvõrgustikes osalemiseks (kasutajaprofiili loomine, teadete postitamine või muud tegevused)

Tegevused internetis

IUCHAT1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kiirsõnumite saatmiseks (sõnumite vahetamiseks)

Tegevused internetis

IUIF

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kaupade ja teenuste kohta teabe leidmiseks

Tegevused internetis

IUNW1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel veebis uudisteportaalide, ajalehtede või ajakirjade lugemiseks

Tegevused internetis

IUPOL2

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et väljendada arvamust ühiskondlike või poliitiliste küsimuste kohta veebisaitidel või sotsiaalmeedias

Tegevused internetis

IUVOTE

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel veebipõhistes aruteludes osalemiseks või hääletamiseks ühiskondlike ja poliitiliste küsimuste üle (nt linnaplaneerimine, petitsiooni allkirjastamine)

Tegevused internetis

IUMUSS1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel muusika kuulamiseks (nt veebiraadio, muusika voogedastus) või muusika allalaadimiseks

Tegevused internetis

IUSTV

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel teleringhäälingu (nt [liikmesriigi ettevõtted]) internetis voogedastatavate saadete vaatamiseks (otse- või järelvaatamine)

Tegevused internetis

IUVOD

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kommertsteenusepakkujatelt tellitavate videote vaatamiseks

Tegevused internetis

IUVSS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel videosisu vaatamiseks jagamisteenuse pakkujate kaudu

Tegevused internetis

IUPDG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel mängude mängimiseks või allalaadimiseks

Tegevused internetis

IUPCAST

(vabatahtlik)

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel netisaadete kuulamiseks või allalaadimiseks

(vabatahtlik)

Tegevused internetis

IHIF

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel tervisega seotud teabe otsimiseks (nt vigastuse, haiguse, toitumise, tervise parandamise kohta)

Tegevused internetis

IUMAPP

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel, et panna veebisaidi või mobiilirakenduse vahendusel kinni aeg arsti konsultatsiooniks (nt haigla või tervisekeskuse saidil)

Tegevused internetis

IUAPR

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel juurdepääsuks isiklikele terviseandmetele

Tegevused internetis

IUOHC

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel muude tervishoiuteenuste kasutamiseks veebisaidi või rakenduse kaudu, selle asemel et minna haiglasse või arsti juurde (nt retsepti saamiseks või internetikonsultatsiooniks)

Tegevused internetis

IUSELL

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel kaupade või teenuste müümiseks veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu

Tegevused internetis

IUBK

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel internetipanganduse (sh mobiilpanganduse) jaoks

Tegevused internetis

IUOLC

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul õppetegevuseks hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, osaledes veebikursusel

Tegevused internetis

IUOLM

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul õppetegevuseks hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, kasutades veebipõhist õppematerjali, v.a veebipõhiseid tervikkursusi (nt õppevideod, veebiseminarid, e-õpikud, õpperakendused ja -platvormid)

Tegevused internetis

IUOCIS1

Interneti kasutamine õppetegevuseks viimase kolme kuu jooksul hariduslikul, kutsealasel või isiklikul otstarbel, et suhelda õpetajate või õpilastega veebipõhiste audio- või videovahendite kaudu

Tegevused internetis

IUOFE

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul formaalhariduse omandamiseks osalenud (nt kool või ülikool)

Tegevused internetis

IUOW

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul kutsealasel/tööga seotud otstarbel osalenud

Tegevused internetis

IUOPP

Õppetegevused, milles andmeesitaja on viimase kolme kuu jooksul isiklikul otstarbel osalenud

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVIP

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avaliku sektori asutuste või avalike teenuste kogutud teabele andmeesitaja kohta

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVIDB

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel, et saada juurdepääs avalike andmebaaside või registrite teabele (nt teave raamatute kättesaadavuse kohta avalikes raamatukogudes, katastrid, äriregistrid)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOV12IF

Avaliku sektori asutuste või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel teabe saamiseks (nt teenuste, hüvitiste, õiguste, seaduste, lahtiolekuaegade kohta)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVIX

Andmeesitaja ei ole viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et saada juurdepääsu isikuandmetele või andmebaasidele või et saada teavet

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOV12FM

Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et alla laadida/printida ametlikke vorme

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVAPR

Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaiti või mobiilirakendust isiklikul otstarbel, et leppida kokku kohtumine või teha broneering (nt raamatu broneerimine avalikus raamatukogus, kohtumine riigiametniku või riikliku tervishoiuteenuse pakkujaga)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVPOST

(vabatahtlik)

Andmeesitaja on viimase 12 kuu jooksul saanud oma avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidil või mobiilirakenduses (vajaduse korral teenuse nimetus riigis) oleva konto kaudu avaliku sektori asutustelt isiklikul otstarbel ametlikke teateid või dokumente (nt trahviteated või arved, kirjad, kohtukutsed, kohtudokumendid, [liikmesriigi näited]). E-posti või SMSiga saadetud teabesõnumid või teated selle kohta, et dokument on kättesaadav, tuleks välja jätta (vabatahtlik)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVTAX1

Andmeesitaja enda maksudeklaratsiooni esitamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVODC

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel ametlike dokumentide või tõendite nõudmiseks (nt ülikooli lõputunnistus, sünni-, abielu-, lahutus- ja surmatunnistused, elukohatõendid, politsei- ja karistusandmed, [liikmesriigi näited])

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVBE

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel hüvitiste või õiguste taotlemiseks (nt pension, töötuskindlustushüvitis, lapsetoetus, kooli, ülikooli astumine, [liikmesriigi näited])

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVRCC

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamine viimase 12 kuu jooksul isiklikul otstarbel muude nõuete, taotluste või kaebuste esitamiseks (nt politseile vargusest teatamine, kaebuse esitamine, õigusabi taotlemine, tsiviilnõude esitamine kohtus, [liikmesriigi näited])

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVNN

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – andmeesitajal ei ole olnud vaja dokumente nõuda või taotlusi esitada

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVLS

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – puuduvad oskused ja teadmised (nt andmeesitaja ei tea, kuidas veebisaiti või rakendust kasutada või on selle kasutamine olnud liiga keeruline)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVSEC

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – mure isikuandmete turvalisuse pärast või soovimatus veebis maksta (krediitkaardipettus)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVEID

(vabatahtlik)

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – puudus e-allkiri, (teenuste kasutamiseks nõutud) aktiveeritud e-identiteet (eID) või muu eID kasutamise vahend, [liikmesriigi näited] (vabatahtlik)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVOP

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – andmeesitaja nimel on seda teinud keegi teine (nt konsultant, nõustaja, sugulane)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IRGOVOTH

Põhjused, miks ei ole viimase 12 kuu jooksul avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ametlikke dokumente nõutud või taotlusi esitatud – muu põhjus

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IGOVANYS

Andmeesitaja on avaliku sektori asutustega suhelnud

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVDU

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –

veebisaiti või rakendust on olnud raske kasutada (nt see ei ole kasutajasõbralik, sõnastus ei ole selge, menetlust ei ole hästi selgitatud)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVTP

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –

veebisaidi või rakenduse kasutamisel on esinenud tehnilisi probleeme (nt pikk laadimisaeg, veebisait hangus)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVEID

(vabatahtlik)

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –

probleemid e-allkirja või e-identimise (eID) kasutamisel (vabatahtlik)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVPAY

(vabatahtlik)

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul – andmeesitaja ei ole saanud veebisaidi või rakenduse kaudu maksta (nt puudus juurdepääs nõutud makseviisidele) (vabatahtlik)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVMOB

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul – andmeesitaja ei ole saanud juurdepääsu teenusele nutitelefoni või tahvelarvuti kaudu (nt seadme versioon ei ole ühilduv või rakendused ei ole olnud kättesaadavad)

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVOTH

Avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisega seotud probleemid viimase 12 kuu jooksul –

muu probleem

Suhtlemine avaliku sektori asutustega

IIGOVX

Andmeesitajal ei ole avaliku sektori asutuse või avalike teenuste veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamisel viimase 12 kuu jooksul esinenud mingeid probleeme

E-kaubandus

IBUY

Viimane kaupade või teenuste ost või tellimine internetis isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BCLOT1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu riideid (sh spordirõivaid), jalatseid või aksessuaare (nt kotid, ehted), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BSPG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu sporditarbeid (v.a spordirõivaid), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BCG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu laste mänguasju või imikutarbeid (nt mähkmed, pudelid, lapsekärud), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BFURN1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mööblit, koduaksessuaare (nt vaibad, kardinad) või aiandustooteid (nt tööriistad, taimed), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BMUSG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muusikat (CD-d, vinüülid jne), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BFLMG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu filme või seriaale (DVDd, Blue-ray jne), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BBOOKNLG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu trükitud raamatuid, ajakirju või ajalehti, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BHARD1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu arvuteid, tahvelarvuteid, mobiiltelefone ja tarvikuid, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BEEQU1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu olmeelektroonikat (nt telerid, stereod, kaamerad, ribakõlarid või nutikõlarid, virtuaalsed assistendid) või kodumasinaid (nt pesumasinad), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BMED1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ravimeid või toidulisandeid, nt vitamiine (v.a retseptide uuendamine internetis), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BFDR

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et teha veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu tellimusi restoranidest, kiirtoidukettidest või toitlustusteenuse pakkujatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BFDS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu toiduaineid või jooke kauplustest või valmistoidu pakkujatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BCBW

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kosmeetikat, ilu- või heaolutooteid, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BCPH

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu puhastusvahendeid või isikliku hügieeni tooteid (nt hambaharjad, taskurätikud, pesemisvahendid, puhastuslapid), sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BBMC

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu jalgrattaid, mopeede, sõiduautosid või muid sõidukeid või nende varuosi, sh kasutatud kaupu isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BOPG

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muid füüsilisi kaupu, sh kasutatud kaupu isikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BPG_ANY

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta ettevõtjatelt või eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mis tahes loetletud füüsilisi kaupu, sh kasutatud kaupu isikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BPG_DOM

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu kodumaistelt müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt)

E-kaubandus

BPG_EU

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu muude ELi riikide müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt)

E-kaubandus

BPG_WRLD

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu kolmandate riikide müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt)

E-kaubandus

BPG_UNK

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kaupu müüjatelt (ettevõtjatelt või eraisikutelt), kelle päritoluriik ei ole teada

E-kaubandus

BPG_PP

Eraisikutelt veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu ostetud kaup

E-kaubandus

BMUSS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muusikat voogedastusteenusena või allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BFLMS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu filme või seriaale voogedastusteenusena või allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BBOOKNLS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu e-raamatuid, veebiajakirju või veebiajalehti isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BGAMES

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu mänge veebis või nutitelefonidesse, tahvelarvutitesse, arvutitesse või konsoolidesse allalaaditavana isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BSOFTS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu allalaaditavat arvuti- või muud tarkvara (sh uuendused) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BHLFTS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu tervise- või treeningurakendusi (v.a tasuta rakendused) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BAPP

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu muid rakendusi (nt keeleõppe, reisimise ja ilmaennustusega seotud rakendused; v.a tasuta rakendused) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BSTICK

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu spordiürituste pileteid isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BCTICK

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kultuuri- või muude ürituste (nt kino, kontserdid, messid) pileteid isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BSIMC

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu interneti- või mobiiltelefoniühendust isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BSUTIL

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et tellida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu elektri, vee või kütte, prügiveo vms teenuseid isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BHHS

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu koduteenuseid (nt koristamine, lapsehoid, remonditööd, aiandus, sh eraisikute pakutavad teenused) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BHHS_PP

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult majapidamisteenust isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BTPS_E

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu transpordiettevõttest transporditeenust (nt kohalik bussi-, lennu- või rongipilet või taksosõit) isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BTPS_PP

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult transporditeenust isiklikuks kasutamiseks

E-kaubandus

BRA_E

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et üürida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu majutust isiklikuks kasutamiseks sellistelt ettevõtetelt nagu hotellid või reisibürood

E-kaubandus

BRA_PP

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et üürida veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu isiklikuks kasutamiseks majutust eraisikult

E-kaubandus

BOTS (vabatahtlik)

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu eraisikult muid teenuseid (v.a finants- ja kindlustusteenused) isiklikuks kasutamiseks

(vabatahtlik)

E-kaubandus

BFIN_IN1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu kindlustuspoliise, sealhulgas reisikindlustust (ka paketina, nt koos lennupiletiga) isiklikuks tarbeks

E-kaubandus

BFIN_CR1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et võtta veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu pangast või muust finantsasutusest laenu või hüpoteeklaenu või taotleda krediiti isiklikul otstarbel

E-kaubandus

BFIN_SH1

Interneti kasutamine viimase kolme kuu jooksul selleks, et osta või müüa veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu aktsiaid, võlakirju, osakuid või muid finantsvarasid isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DEM

Internetiühendusega termostaadi, arvesti, valgustite, lisandmoodulite või muude internetiühendusega energiahalduslahenduste kasutamine andmeesitaja kodus isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DSEC

Internetiühendusega koduvalvesüsteemi, suitsuanduri, turvakaamerate, ukselukkude või muude internetiühendusega turva- või ohutuslahenduste kasutamine andmeesitaja kodus isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DHA

Internetiühendusega kodumasinate, nagu robottolmuimejate, külmikute, ahjude, kohvimasinate kasutamine isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DVA

Virtuaalse assistendi kasutamine digiabilise või rakenduse vormis isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DX

Andmeesitaja ei ole kasutanud isiklikul otstarbel ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BDK

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – andmeesitaja ei ole teadnud selliste seadmete või süsteemide olemasolust

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BNN

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – andmeesitajal ei ole olnud vaja selliseid internetiühendusega seadmeid või süsteeme kasutada

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BCST

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – hind oli liiga kõrge

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BLC

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – seadmed ei ühildu muude seadmete või süsteemidega

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BLSK

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – puuduvad oskused nende seadmete või süsteemide kasutamiseks

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BCPP

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure nende seadmete või süsteemide loodud ja andmeesitajat käsitleva teabe privaatsuse ja kaitse pärast

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BCSC

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure turvalisuse pärast (seadmete või süsteemide võimalik häkkimine)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BCSH

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – mure ohutuse või tervise pärast (seadmete või süsteemide kasutamine võib põhjustada õnnetusi, vigastusi või terviseprobleeme)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_BOTH

Põhjused, miks ühtegi internetiühendusega energiahaldusseadet, turva- või ohutuslahendust, kodumasinat ega virtuaalset assistenti ei ole isiklikul otstarbel kasutatud – muud põhjused

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_IUTV

Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega televiisoris isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_IUGC

Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega mängukonsoolil isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_IUHA

Interneti kasutamine andmeesitaja kodus internetiühendusega koduses audiosüsteemis või nutikõlarites isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DCS

Internetiühendusega nutikella, aktiivsusmonitori, internetiühendusega prillide või peakomplektide, turvamonitoride, internetiühendusega tarvikute, internetiühendusega rõivaste ja jalatsite kasutamine isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DHE

Internetiühendusega seadmete kasutamine vererõhu, suhkrutaseme, kehamassi jälgimiseks (nt nutikaal) või muude internetiühendusega seadmete kasutamine tervise- ja meditsiiniabiks isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DTOY

Internetiühendusega mänguasjade, n robotmänguasjade (sh hariduslikud) või nukkude kasutamine isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_DCAR

Sisseehitatud traadita internetiühendusega auto kasutamine isiklikul otstarbel

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_USE

Andmeesitaja on kasutanud asjade internetti

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_PSEC

Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – turva- või privaatsusprobleemid (nt seadme või süsteemi häkkimine, nende seadmete või süsteemide loodud ja andmeesitajat ja tema perekonda käsitleva teabe kaitsega seotud probleemid)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_PSHE

Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – ohutus- või terviseprobleemid (nt seadmete või süsteemide kasutamine põhjustas õnnetusi, vigastusi või terviseprobleeme)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_PDU

Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – raskused seadme kasutamisel (nt seadme seadistamisel, paigaldamisel, ühendamisel, paaristamisel)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_POTH

Eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega kaasnenud probleemid – muud probleemid (nt ühendusprobleemid, toega seotud probleemid)

Kõikjal kättesaadav internetiühendus

IOT_PX

Andmeesitajal ei ole tekkinud eespool nimetatud internetiühendusega seadmete või süsteemide kasutamisega probleeme

Kasutamise mõju

ECO_DMOB

Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma mobiiltelefonist või nutitelefonist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta

Kasutamise mõju

ECO_DLT

Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma sülearvutist või tahvelarvutist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta

Kasutamise mõju

ECO_DPC

Viis, kuidas andmeesitaja vabanes oma lauaarvutist, mille ta asendas või mida ta enam ei kasuta

Kasutamise mõju

ECO_PP

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – hind

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PHD

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – kõvaketta omadused (mälu, kiirus), protsessori kiirus

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PECD

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – seadme ökodisain (vastupidavad, täiendatavad ja parandatavad või vähem materjale nõudvad disainilahendused), keskkonnasõbralike materjalide kasutamine pakendis jne.

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PEG

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – võimalus pikendada lisagarantii ostmisega seadme kasutusiga

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PEE

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – seadme energiatõhusus

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PTBS

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – tootja või müüja pakutav tagasivõtusüsteem (tootja või müüja võtab vananenud seadme tasuta tagasi või pakub kliendile allahindlust uue seadme ostmiseks)

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PX

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – andmeesitaja ei ole ühtegi nimetatud omadust kaalunud

(vabatahtlik)

Kasutamise mõju

ECO_PBX

(vabatahtlik)

Omadused, mida andmeesitaja pidas tähtsaks, kui ta viimati ostis mobiil- või nutitelefoni, tahvelarvuti, sülearvuti või lauaarvuti – andmeesitaja ei ole kunagi ühtegi nimetatud seadet ostnud

(vabatahtlik)

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/77

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1899,

25. oktoober 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Fertőd vidéki sárgarépa“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. oktoober 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 283, 15.7.2021, lk 12.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/78 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/78

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1900,

27. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 47 lõike 2 punkti b, artikli 54 lõike 4 punkte a ja b ning artikli 90 punkte a, b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1793 (3) on kehtestatud eeskirjad, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit, kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud mitteloomse toidu ja sööda liitu toomisel tehtavat ajutiselt rangemat ametlikku kontrolli ning eritingimusi, mida kohaldatakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit, kõnealuse rakendusmääruse II lisas loetletud teatava toidu ja sööda liitu toomise suhtes seoses mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, pestitsiidijääkidega, pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastumise ja mikrobioloogilise saastumise ohuga, ning nimetatud määruse IIa lisas loetletud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatava toidu ja sööda liitu toomise peatamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1793 (3) on kehtestatud eeskirjad, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit, kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud mitteloomse toidu ja sööda liitu toomisel tehtavat ajutiselt rangemat ametlikku kontrolli ning eritingimusi, mida kohaldatakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit, kõnealuse rakendusmääruse II lisas loetletud teatava toidu ja sööda liitu toomise suhtes seoses mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, pestitsiidijääkidega, pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastumise ja mikrobioloogilise saastumise ohuga, ning nimetatud määruse IIa lisas loetletud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatava toidu ja sööda liitu toomise peatamist.

| (2) | Kuna rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artikli 1 lõike 1 punkti b alapunktis ii, artiklis 8, II lisa tabelis 2 ja IV lisas esitatud mõistet „liittoit“ ei kasutata samal viisil kui muudes liidu õigusaktides, on asjakohane asendada kõnealune mõiste mõistega „kahest või enamast koostisosast koosnev toit“. |
| --- | --- |

(2)

Kuna rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artikli 1 lõike 1 punkti b alapunktis ii, artiklis 8, II lisa tabelis 2 ja IV lisas esitatud mõistet „liittoit“ ei kasutata samal viisil kui muudes liidu õigusaktides, on asjakohane asendada kõnealune mõiste mõistega „kahest või enamast koostisosast koosnev toit“.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 ühetaolise mõistmise ja kohaldamise tagamiseks on asjakohane lisada kõnealuse rakendusmääruse artiklisse 2 mõiste „päritoluriik“. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 ühetaolise mõistmise ja kohaldamise tagamiseks on asjakohane lisada kõnealuse rakendusmääruse artiklisse 2 mõiste „päritoluriik“.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artiklis 12 on sätestatud, et selle I ja II lisas esitatud loetelud vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kuue kuu järel, et võtta arvesse ohtude ja liidu õigusaktides sätestatud nõuetele mittevastamisega seotud uut teavet. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artiklis 12 on sätestatud, et selle I ja II lisas esitatud loetelud vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kuue kuu järel, et võtta arvesse ohtude ja liidu õigusaktides sätestatud nõuetele mittevastamisega seotud uut teavet.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 IIa lisas on loetletud teatavatest kolmandatest riikidest pärit toit ja sööt, mille liitu toomine on peatatud, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 11a. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 IIa lisas on loetletud teatavatest kolmandatest riikidest pärit toit ja sööt, mille liitu toomine on peatatud, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 11a.

| (6) | Võttes arvesse, et rakendusmääruses (EL) 2019/1793 ei ole selgesõnaliselt sätestatud erakorraliste meetmete kohaldamisaega IIa lisas loetletud toodete suhtes, ning arvestades, et need meetmed tuleb tühistada või neid tuleb muuta, kui saadakse uut teavet ohtude ja liidu õigusaktides sätestatud nõuetele mittevastavuse kohta, tuleks eespool nimetatud määruse IIa lisas esitatud loetelu samuti korrapäraselt läbi vaadata. Seepärast on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artiklit 12. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et rakendusmääruses (EL) 2019/1793 ei ole selgesõnaliselt sätestatud erakorraliste meetmete kohaldamisaega IIa lisas loetletud toodete suhtes, ning arvestades, et need meetmed tuleb tühistada või neid tuleb muuta, kui saadakse uut teavet ohtude ja liidu õigusaktides sätestatud nõuetele mittevastavuse kohta, tuleks eespool nimetatud määruse IIa lisas esitatud loetelu samuti korrapäraselt läbi vaadata. Seepärast on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artiklit 12.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 178/2002 loodud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu edastatud hiljutiste toiduga seotud juhtumite esinemissagedus ja olulisus ning teave liikmesriikide poolt 2020. aasta teisel poolaastal mitteloomse toidu ja sööda suhtes tehtud ametliku kontrolli kohta näitavad, et rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I ja II lisas esitatud loetelusid tuleks muuta liidus inimeste tervise kaitsmise huvides. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 178/2002 loodud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu edastatud hiljutiste toiduga seotud juhtumite esinemissagedus ja olulisus ning teave liikmesriikide poolt 2020. aasta teisel poolaastal mitteloomse toidu ja sööda suhtes tehtud ametliku kontrolli kohta näitavad, et rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I ja II lisas esitatud loetelusid tuleks muuta liidus inimeste tervise kaitsmise huvides.

| (8) | Eelkõige nähtub Türgist pärit sidrunisaadetiste puhul toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu edastatud teadetel põhinevatest andmetest ning liikmesriikide tehtud ametlikku kontrolli käsitlevast teabest, et võimalikust pestitsiidijääkidega saastumisest on tekkinud uued ohud inimeste tervisele, mistõttu on vaja ametliku kontrolli rangusastet tõsta. Peale selle viitab liikmesriikide ametliku kontrolli teave Brasiiliast pärit maapähklite saadetiste kohta sellele, et pestitsiidijääkidega saastumise tõttu on tekkinud uued ohud inimeste tervisele, mistõttu on vaja ametliku kontrolli rangusastet tõsta. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisasse teha kanded seoses mõlema nimetatud kaubaga ning nende identsus- ja füüsilise kontrolli sageduseks tuleks kehtestada 20 %. |
| --- | --- |

(8)

Eelkõige nähtub Türgist pärit sidrunisaadetiste puhul toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu edastatud teadetel põhinevatest andmetest ning liikmesriikide tehtud ametlikku kontrolli käsitlevast teabest, et võimalikust pestitsiidijääkidega saastumisest on tekkinud uued ohud inimeste tervisele, mistõttu on vaja ametliku kontrolli rangusastet tõsta. Peale selle viitab liikmesriikide ametliku kontrolli teave Brasiiliast pärit maapähklite saadetiste kohta sellele, et pestitsiidijääkidega saastumise tõttu on tekkinud uued ohud inimeste tervisele, mistõttu on vaja ametliku kontrolli rangusastet tõsta. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisasse teha kanded seoses mõlema nimetatud kaubaga ning nende identsus- ja füüsilise kontrolli sageduseks tuleks kehtestada 20 %.

| (9) | Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, ning kuna RASFFis on esitatud palju teateid, siis on asjakohane suurendada Türgist pärit apelsinide, mandariinide, klementiinide, vilkingite ja samalaadsete tsitrushübriidide ning perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (v.a harilik paprika) identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 20 %-ni. |
| --- | --- |

(9)

Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, ning kuna RASFFis on esitatud palju teateid, siis on asjakohane suurendada Türgist pärit apelsinide, mandariinide, klementiinide, vilkingite ja samalaadsete tsitrushübriidide ning perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (v.a harilik paprika) identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 20 %-ni.

| (10) | Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, siis on asjakohane suurendada Malaisiast pärit jaka ning Ugandast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (v.a harilik paprika) identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni. |
| --- | --- |

(10)

Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, siis on asjakohane suurendada Malaisiast pärit jaka ning Ugandast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (v.a harilik paprika) identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni.

| (11) | RASFFis etüleenoksiidi jääkidega saastumise kohta esitatud teadete tõttu tuleks teatavate Indiast pärit söödava muskushibiski saadetiste puhul kõnealuse kauba suhtes tehtavate analüüside hulka lisada etüleenoksiidi jääkide suhtes tehtav analüüs ning Indiast pärit söödava muskushibiski puhul tuleks liidu piiril tehtavate pestitsiidjääkide, sealhulgas etüleenoksiidi jääkide esinemise füüsiliste ja identsuskontrollide sagedust suurendada 20 %-ni. |
| --- | --- |

(11)

RASFFis etüleenoksiidi jääkidega saastumise kohta esitatud teadete tõttu tuleks teatavate Indiast pärit söödava muskushibiski saadetiste puhul kõnealuse kauba suhtes tehtavate analüüside hulka lisada etüleenoksiidi jääkide suhtes tehtav analüüs ning Indiast pärit söödava muskushibiski puhul tuleks liidu piiril tehtavate pestitsiidjääkide, sealhulgas etüleenoksiidi jääkide esinemise füüsiliste ja identsuskontrollide sagedust suurendada 20 %-ni.

| (12) | Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on mõnikord avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist alfatoksiinidega, ning kuna RASFFis on esitatud arvukalt teateid, siis on asjakohane suurendada Ameerika Ühendriikidest pärit maapähklite identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 20 %-ni. |
| --- | --- |

(12)

Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on mõnikord avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist alfatoksiinidega, ning kuna RASFFis on esitatud arvukalt teateid, siis on asjakohane suurendada Ameerika Ühendriikidest pärit maapähklite identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 20 %-ni.

| (13) | Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist Salmonella’ga, siis on asjakohane suurendada Sudaanist pärit seesami (Sesamum) seemnete identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni. |
| --- | --- |

(13)

Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist Salmonella’ga, siis on asjakohane suurendada Sudaanist pärit seesami (Sesamum) seemnete identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni.

| (14) | Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, siis on asjakohane suurendada Türgist pärit viinamarjalehtede identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni. |
| --- | --- |

(14)

Kuna liikmesriikide poolt rakendusmääruse (EL) 2019/1793 kohaselt tehtud ametliku kontrolli käigus on väga sageli avastatud mittevastavusi liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, milles käsitletakse saastumist pestitsiidijääkidega, siis on asjakohane suurendada Türgist pärit viinamarjalehtede identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust 50 %-ni.

| (15) | Gruusiast pärit sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete puhul on olemasoleva teabe kohaselt paranenud nende vastavuse tase liidu õigusaktides sätestatud aflatoksiinidega saastumist käsitlevatele asjakohastele nõuetele. Gruusiast pärit sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust on asjakohane vähendada 20 %-le. Türgist ja Aserbaidžaanist pärit sarapuupähklid ja sarapuupähklitest valmistatud tooted on rakendusmääruse (EL) 2019/1793 II lisas loetletud aflatoksiinidega saastumise ohu tõttu. Riskide maandamise järjepidevuse tagamiseks on asjakohane muuta Gruusiast pärit sarapuupähkleid ja sarapuupähklitest valmistatud tooteid käsitlevat olemasolevat kannet, et hõlmata Türgist ja Aserbaidžaanist pärit samu tooteid. |
| --- | --- |

(15)

Gruusiast pärit sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete puhul on olemasoleva teabe kohaselt paranenud nende vastavuse tase liidu õigusaktides sätestatud aflatoksiinidega saastumist käsitlevatele asjakohastele nõuetele. Gruusiast pärit sarapuupähklite ja nendest valmistatud toodete identsus- ja füüsilise kontrolli sagedust on asjakohane vähendada 20 %-le. Türgist ja Aserbaidžaanist pärit sarapuupähklid ja sarapuupähklitest valmistatud tooted on rakendusmääruse (EL) 2019/1793 II lisas loetletud aflatoksiinidega saastumise ohu tõttu. Riskide maandamise järjepidevuse tagamiseks on asjakohane muuta Gruusiast pärit sarapuupähkleid ja sarapuupähklitest valmistatud tooteid käsitlevat olemasolevat kannet, et hõlmata Türgist ja Aserbaidžaanist pärit samu tooteid.

| (16) | Alates 2019. aasta jaanuarist on Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete suhtes kohaldatud kõrgema rangusastmega ametlikku kontrolli Salmonella’ga saastumise ohu tõttu. Liikmesriikide poolt kõnealuste toiduainete suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemustest on näha, et alates kõrgema rangusastmega ametliku kontrolli kehtestamisest on nõuetele mittevastavuse tase püsinud endiselt kõrge. Kõnealused tulemused tõendavad, et nimetatud toiduainete liitu toomine kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(16)

Alates 2019. aasta jaanuarist on Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete suhtes kohaldatud kõrgema rangusastmega ametlikku kontrolli Salmonella’ga saastumise ohu tõttu. Liikmesriikide poolt kõnealuste toiduainete suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemustest on näha, et alates kõrgema rangusastmega ametliku kontrolli kehtestamisest on nõuetele mittevastavuse tase püsinud endiselt kõrge. Kõnealused tulemused tõendavad, et nimetatud toiduainete liitu toomine kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele.

| (17) | Seetõttu on lisaks kõrgema rangusastmega ametlikule kontrollile vaja ette näha eritingimused, mida kohaldatakse Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete suhtes. Eelkõige peaks Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete saadetistega olema kaasas ametlik sertifikaat, milles kõigi proovide ja analüüside tulemuste põhjal kinnitatakse, et kõnealuse saadetise 25 grammis ei esine Salmonella’t, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artikli 10 lõike 2 punktis d. Proovide ja analüüside tulemused peaksid olema lisatud kõnealusele sertifikaadile. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta kanne Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete kohta ja lisada neid seemneid käsitlev kanne kõnealuse rakendusmääruse II lisasse. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu on lisaks kõrgema rangusastmega ametlikule kontrollile vaja ette näha eritingimused, mida kohaldatakse Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete suhtes. Eelkõige peaks Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete saadetistega olema kaasas ametlik sertifikaat, milles kõigi proovide ja analüüside tulemuste põhjal kinnitatakse, et kõnealuse saadetise 25 grammis ei esine Salmonella’t, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artikli 10 lõike 2 punktis d. Proovide ja analüüside tulemused peaksid olema lisatud kõnealusele sertifikaadile. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta kanne Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete kohta ja lisada neid seemneid käsitlev kanne kõnealuse rakendusmääruse II lisasse.

| (18) | Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) puhul on alates 2017. aasta juulist kohaldatud kõrgema rangusastmega ametlikku kontrolli aflatoksiinide esinemise suhtes. Liikmesriikide poolt nimetatud toiduainete suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemustest on näha, et alates kõrgema rangusastmega ametliku kontrolli kehtestamisest on nõuetele mittevastavuse tase püsinud endiselt kõrge. Kõnealused tulemused tõendavad, et selliste toiduainete liitu toomine kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(18)

Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) puhul on alates 2017. aasta juulist kohaldatud kõrgema rangusastmega ametlikku kontrolli aflatoksiinide esinemise suhtes. Liikmesriikide poolt nimetatud toiduainete suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemustest on näha, et alates kõrgema rangusastmega ametliku kontrolli kehtestamisest on nõuetele mittevastavuse tase püsinud endiselt kõrge. Kõnealused tulemused tõendavad, et selliste toiduainete liitu toomine kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele.

| (19) | Seetõttu on lisaks kõrgema rangusastmega ametlikule kontrollile vaja ette näha eritingimused, mida kohaldatakse Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) suhtes. Eelkõige peaks kõigil Sri Lankast pärit kõnealuse kauba saadetistel olema kaasas ametlik sertifikaat, milles kinnitatakse, et toodetest on võetud proovid ja neid on analüüsitud aflatoksiinide suhtes ning kõigist tulemustest nähtub, et asjaomaseid aflatoksiinide piirnorme ei ole ületatud. Proovide ja analüüside tulemused peaksid olema lisatud kõnealusele sertifikaadile. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta kanne Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik või muud paprikad) kohta ja lisada neid paprikaid käsitlev kanne kõnealuse rakendusmääruse II lisasse. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu on lisaks kõrgema rangusastmega ametlikule kontrollile vaja ette näha eritingimused, mida kohaldatakse Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) suhtes. Eelkõige peaks kõigil Sri Lankast pärit kõnealuse kauba saadetistel olema kaasas ametlik sertifikaat, milles kinnitatakse, et toodetest on võetud proovid ja neid on analüüsitud aflatoksiinide suhtes ning kõigist tulemustest nähtub, et asjaomaseid aflatoksiinide piirnorme ei ole ületatud. Proovide ja analüüside tulemused peaksid olema lisatud kõnealusele sertifikaadile. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta kanne Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik või muud paprikad) kohta ja lisada neid paprikaid käsitlev kanne kõnealuse rakendusmääruse II lisasse.

| (20) | Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisas seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud Ameerika Ühendriikidest pärit pistaatsiapähklid vastavad olemasoleva teabe kohaselt üldiselt rahuldavalt liidu õigusaktides sätestatud asjakohastele ohutusnõuetele. Seepärast ei ole kõrgema rangusastmega ametlik kontroll selle kauba puhul enam põhjendatud ning seda kaupa käsitlev kanne tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(20)

Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisas seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud Ameerika Ühendriikidest pärit pistaatsiapähklid vastavad olemasoleva teabe kohaselt üldiselt rahuldavalt liidu õigusaktides sätestatud asjakohastele ohutusnõuetele. Seepärast ei ole kõrgema rangusastmega ametlik kontroll selle kauba puhul enam põhjendatud ning seda kaupa käsitlev kanne tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I lisast välja jätta.

| (21) | Selleks et tagada tõhus kaitse võimalike terviseohtude eest, mis tulenevad maapähklite aflatoksiiniga saastumisest, tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 II lisa tabeli 1 veergudes „Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve)“ ja „CN-kood“ lisada muul viisil valmistatud või konserveeritud maapähklitele viitavatesse ridadesse sõnad „sealhulgas segud“ ja segude CN-koodid. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada tõhus kaitse võimalike terviseohtude eest, mis tulenevad maapähklite aflatoksiiniga saastumisest, tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/1793 II lisa tabeli 1 veergudes „Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve)“ ja „CN-kood“ lisada muul viisil valmistatud või konserveeritud maapähklitele viitavatesse ridadesse sõnad „sealhulgas segud“ ja segude CN-koodid.

| (22) | On asjakohane näha ette üleminekuperiood Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete saadetiste ja Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) saadetiste jaoks, millega ei ole kaasas ametlikku sertifikaati, kuid mida piiripunktis juba kontrolliti ametlikult vastavalt identsus- ja füüsilise kontrolli ühtlustatud sagedusmääradele kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/1793 enne seda, kui kõnealust määrust muudeti käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(22)

On asjakohane näha ette üleminekuperiood Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete saadetiste ja Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) saadetiste jaoks, millega ei ole kaasas ametlikku sertifikaati, kuid mida piiripunktis juba kontrolliti ametlikult vastavalt identsus- ja füüsilise kontrolli ühtlustatud sagedusmääradele kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/1793 enne seda, kui kõnealust määrust muudeti käesoleva määrusega.

| (23) | Rakendusmääruses (EL) 2019/1793 on sätestatud nõuded seoses ametliku sertifikaadi näidisega kõnealuse rakendusmääruse II lisas loetletud toidu ja sööda saadetiste liitu toomiseks. |
| --- | --- |

(23)

Rakendusmääruses (EL) 2019/1793 on sätestatud nõuded seoses ametliku sertifikaadi näidisega kõnealuse rakendusmääruse II lisas loetletud toidu ja sööda saadetiste liitu toomiseks.

| (24) | Selleks et ühtlustada komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) kehtestatud eri kaubakategooriate liitu toomiseks ettenähtud ametlikke sertifikaate ja tagada kooskõla ametlikes sertifikaatides esitatud uute sertifitseerimisnõuetega, on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) 2019/1793 IV lisas esitatud ametliku sertifikaadi näidist ja kõnealuse sertifikaadi täitmist käsitlevaid märkusi. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et ühtlustada komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) kehtestatud eri kaubakategooriate liitu toomiseks ettenähtud ametlikke sertifikaate ja tagada kooskõla ametlikes sertifikaatides esitatud uute sertifitseerimisnõuetega, on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) 2019/1793 IV lisas esitatud ametliku sertifikaadi näidist ja kõnealuse sertifikaadi täitmist käsitlevaid märkusi.

| (25) | Järjepidevuse ja selguse tagamiseks on asjakohane asendada rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I, II, IIa ja IV lisa tervikuna. |
| --- | --- |

(25)

Järjepidevuse ja selguse tagamiseks on asjakohane asendada rakendusmääruse (EL) 2019/1793 I, II, IIa ja IV lisa tervikuna.

| (26) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/1793 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/1793 vastavalt muuta.

| (27) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2019/1793 muudatused

Rakendusmäärust (EL) 2019/1793 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 punkti 1 alapunkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | kahest või enamast koostisosast koosneva toidu saadetised, mis sisaldavad ükskõik millist II lisa tabelis 1 seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud toitu, kui see sisaldab üle 20 % loetelus osutatud ühest tootest või kõnealuste toodete kogumist ja kuulub nimetatud lisa tabelis 2 sätestatud CN-koodide alla;“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 punkti 1 alapunkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

kahest või enamast koostisosast koosneva toidu saadetised, mis sisaldavad ükskõik millist II lisa tabelis 1 seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud toitu, kui see sisaldab üle 20 % loetelus osutatud ühest tootest või kõnealuste toodete kogumist ja kuulub nimetatud lisa tabelis 2 sätestatud CN-koodide alla;“;

| 2) | artikli 2 lõikesse 1 lisatakse punkt c:






  „c) | „päritoluriik“ –






  i) | riik, kust kaup on pärit, kus see on kasvatatud, kogutud või toodetud ning mille toit ja sööt on loetletud lisades võimaliku mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, või taimsete toksiinidega saastumise ohu tõttu, või pestitsiidijääkide lubatud piirmääradele võimaliku mittevastavuse tõttu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artikli 2 lõikesse 1 lisatakse punkt c:

„c)

„päritoluriik“ –

i)

riik, kust kaup on pärit, kus see on kasvatatud, kogutud või toodetud ning mille toit ja sööt on loetletud lisades võimaliku mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, või taimsete toksiinidega saastumise ohu tõttu, või pestitsiidijääkide lubatud piirmääradele võimaliku mittevastavuse tõttu;

| ii) | riik, kus kaup on toodetud, valmistatud või pakendatud ning mille toit ja sööt on loetletud lisades Salmonella esinemise ohu või muude kui punktis i nimetatud ohtude tõttu.“; |
| --- | --- |

ii)

riik, kus kaup on toodetud, valmistatud või pakendatud ning mille toit ja sööt on loetletud lisades Salmonella esinemise ohu või muude kui punktis i nimetatud ohtude tõttu.“;

Salmonella

| 3) | artikli 8 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   II lisa tabelis 2 loetletud kahest või enamast koostisosast koosneva toidu suhtes, mis sisaldab ainult ühe II lisa tabeli 1 kande alla kuuluvaid tooteid, kohaldatakse identsus- ja füüsilise kontrolli üldist sagedust, mis on kõnealuse kande jaoks esitatud II lisa tabelis 1.


  4.   II lisa tabelis 2 loetletud kahest või enamast koostisosast koosneva toidu suhtes, mis sisaldab II lisa tabelis 1 mitme sama ohtu käsitleva kande alla kuuluvaid tooteid, kohaldatakse identsus- ja füüsilise kontrolli suurimat üldist sagedust, mis on kõnealuste kannete jaoks esitatud II lisa tabelis 1.“; |
| --- | --- |

3)

artikli 8 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   II lisa tabelis 2 loetletud kahest või enamast koostisosast koosneva toidu suhtes, mis sisaldab ainult ühe II lisa tabeli 1 kande alla kuuluvaid tooteid, kohaldatakse identsus- ja füüsilise kontrolli üldist sagedust, mis on kõnealuse kande jaoks esitatud II lisa tabelis 1.

4.   II lisa tabelis 2 loetletud kahest või enamast koostisosast koosneva toidu suhtes, mis sisaldab II lisa tabelis 1 mitme sama ohtu käsitleva kande alla kuuluvaid tooteid, kohaldatakse identsus- ja füüsilise kontrolli suurimat üldist sagedust, mis on kõnealuste kannete jaoks esitatud II lisa tabelis 1.“;

| 4) | artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Lisade ajakohastamine
  Komisjon vaatab I, II ja IIa lisas esitatud loetelud läbi korrapäraselt vähemalt iga kuue kuu järel, et võtta arvesse uut teavet ohtude ja nõuetele mittevastavuse kohta.“; |
| --- | --- |

4)

artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Lisade ajakohastamine

Komisjon vaatab I, II ja IIa lisas esitatud loetelud läbi korrapäraselt vähemalt iga kuue kuu järel, et võtta arvesse uut teavet ohtude ja nõuetele mittevastavuse kohta.“;

| 5) | artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14
  Üleminekuperiood
  Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete ja Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) saadetisi, millega ei ole kaasas ametlikku sertifikaati ning käesoleva määruse kohaselt võetud proovide ja tehtud analüüside tulemusi, lubatakse liitu tuua kuni 13. jaanuarini 2022.“; |
| --- | --- |

5)

artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Üleminekuperiood

Etioopiast pärit seesami (Sesamum) seemnete ja Sri Lankast pärit perekonda Capsicum kuuluvate paprikate (harilik paprika või muud paprikad) saadetisi, millega ei ole kaasas ametlikku sertifikaati ning käesoleva määruse kohaselt võetud proovide ja tehtud analüüside tulemusi, lubatakse liitu tuua kuni 13. jaanuarini 2022.“;

| 6) | I, II, IIa ja IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

I, II, IIa ja IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 22. oktoobri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 669/2009, (EL) nr 884/2014, (EL) 2015/175, (EL) 2017/186 ja (EL) 2018/1660 (ELT L 277, 29.10.2019, lk 89).

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

4

---

LISA

„I LISA

Teatavatest kolmandatest riikidest pärit mitteloomne toit ja sööt, mille suhtes kohaldatakse piiri- ja kontrollpunktides ajutiselt rangemat ametlikku kontrolli

| Rida | Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood
   (1) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsus- ja füüsilise kontrolli sagedus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | Lüdimata maapähklid |

Rida

Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood
   (1)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsus- ja füüsilise kontrolli sagedus (%)

1

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Boliivia (BO)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

2

| — | Must pipar (Piper nigrum) |
| --- | --- |

—

Must pipar (Piper nigrum)

(Toit – purustamata ja jahvatamata)

ex 0904 11 00

10

Brasiilia (BR)

Salmonella
   (2)

50

3

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

10

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

Pestitsiidijäägid (3)

20

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

4

| — | Lüdimata maapähklid lüdimata |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid lüdimata

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Hiina (CN)

Aflatoksiinid

10

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

5

Harilik paprika (Capsicum annuum)

(Toit – purustatud või jahvatatud)

ex 0904 22 00

11

Hiina (CN)

Salmonella
   (6)

20

6

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

(Toit)

0902

Hiina (CN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (7)

20

7

Baklažaanid (Solanum melongena)

(Toit – värske või jahutatud)

0709 30 00

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidijäägid (3)

20

8

| — | Harilik paprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Harilik paprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidijäägid (3)
   (8)

50

| — | Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

| — | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ;

20

ex 0710 80 59

20

| — | Spargeload (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, Vigna unguiculata ssp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Spargeload (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, Vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| — | ex 0708 20 00 ; |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ;

10

ex 0710 22 00

10

9

| — | Harilik paprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Harilik paprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51

Egiptus (EG)

Pestitsiidijäägid (3)
   (9)

20

| — | Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| — | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ;

20

| | ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

ex 0710 80 59

20

10

| — | Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

0802 21 00

Gruusia (GE)

Aflatoksiinid

20

| — | Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

0802 22 00

| — | Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 39 ;

70

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

70

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

70

| — | Sarapuupähklipasta |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklipasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

70

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

40

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

05; 06

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

33

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

23

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

30

| | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 19 ;

30

| | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 92 ;

30

| | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 95 ;

20

| | ex 2008 19 99 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 99 ;

30

| | ex 2008 97 12 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 12 ;

15

| | ex 2008 97 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 14 ;

15

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

15

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

15

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

15

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

15

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

15

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

15

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

15

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

15

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

15

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

15

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

15

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

15

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

15

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

15

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

15

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

15

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

15

| | ex 2008 97 98 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 98 ;

15

| — | Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

40

| — | Sarapuupähkliõli |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkliõli

(Toit)

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

ex 1515 90 99

20

11

Palmiõli

(Toit)

| | 1511 10 90 |
| --- | --- |

1511 10 90

Ghana (GH)

Sudaanvärvained (10)

50

| | 1511 90 11 |
| --- | --- |

1511 90 11

| | ex 1511 90 19 ; |
| --- | --- |

ex 1511 90 19 ;

90

| | 1511 90 99 |
| --- | --- |

1511 90 99

12

Karrilehed (Bergera/Murraya koenigii)

(Toit – värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud)

ex 1211 90 86

10

India (IN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (11)

50

13

Söödav muskushibisk

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 99 90 ; |
| --- | --- |

ex 0709 99 90 ;

20

India (IN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (12)
   (22)

20

| | ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

ex 0710 80 95

30

14

Aeduba (Vigna spp., Phaseolus spp.)

(Toit – värske või jahutatud)

0708 20

Keenia (KE)

Pestitsiidijäägid  (3)

10

15

Lehtseller (Apium graveolens)

(Toit – värsked või jahutatud ürdid)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pestitsiidijäägid (3)
   (13)

50

16

Spargeload (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, Vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| | ex 0708 20 00 ; |
| --- | --- |

ex 0708 20 00 ;

10

Kambodža (KH)

Pestitsiidijäägid (3)
   (14)

50

| | ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

ex 0710 22 00

10

17

Naeris (Brassica rapa ssp. rapa)

(Toit – äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud)

ex 2001 90 97

11; 19

Liibanon (LB)

Rodamiin B

50

18

Naeris (Brassica rapa ssp. rapa)

(Toit – soolvee või sidrunhappega toiduks valmistatud või konserveeritud)

ex 2005 99 80

93

Liibanon (LB)

Rodamiin B

50

19

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Madagaskar (MG)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

20

Jaka (Artocarpus heterophyllus)

(Toit – värske)

ex 0810 90 20

20

Malaisia (MY)

Pestitsiidijäägid  (3)

50

21

Seesami (Sesamum) seemned

(Toit)

| — | 1207 40 90 |
| --- | --- |

—

1207 40 90

Nigeeria (NG)

Salmonella
   (2)

50

| — | ex 2008 19 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

40

22

Vürtsisegud

(Toit)

0910 91 10

0910 91 90

Pakistan (PK)

Aflatoksiinid

50

23

Arbuusi (Egusi, Citrullus spp.) seemned ja nendest saadud tooted

(Toit)

| | ex 1207 70 00 ; |
| --- | --- |

ex 1207 70 00 ;

10

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid

50

| | ex 1208 90 00 ; |
| --- | --- |

ex 1208 90 00 ;

10

| | ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

ex 2008 99 99

50

24

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Senegal (SN)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

25

Naeris (Brassica rapa ssp. rapa)

(Toit – äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud)

ex 2001 90 97

11; 19

Süüria (SY)

Rodamiin B

50

26

Naeris (Brassica rapa ssp. rapa)

(Toit – soolvee või sidrunhappega toiduks valmistatud või konserveeritud)

ex 2005 99 80

93

Süüria (SY)

Rodamiin B

50

27

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

ex 0709 60 99 ;

20

Tai (TH)

Pestitsiidijäägid (3)
   (15)

20

ex 0710 80 59

20

28

| — | Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

0802 21 00

Türgi (TR)

Aflatoksiinid

5

| — | Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

0802 22 00

| — | Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 39 ;

70

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

70

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

70

| — | Sarapuupähklipasta |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklipasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

70

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

40

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

05; 06

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

33

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

23

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

30

| | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 19 ;

30

| | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 92 ;

30

| | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 95 ;

20

| | ex 2008 19 99 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 99 ;

30

| | ex 2008 97 12 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 12 ;

15

| | ex 2008 97 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 14 ;

15

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

15

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

15

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

15

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

15

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

15

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

15

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

15

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

15

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

15

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

15

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

15

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

15

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

15

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

15

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

15

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

15

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

15

| | ex 2008 97 98 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 98 ;

15

| — | Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

40

| — | Sarapuupähkliõli |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkliõli

(Toit)

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

ex 1515 90 99

20

29

Sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum)

(Toit – värske, jahutatud või kuivatatud)

| | 0805 50 10 |
| --- | --- |

0805 50 10

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid  (3)

20

30

Mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid

(Toit – värske või kuivatatud)

0805 21 ;

0805 22 ;

0805 29

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid  (3)

20

31

Apelsinid

(Toit – värske või kuivatatud)

0805 10

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid  (3)

20

32

Granaatõunad

(Toit – värske või jahutatud)

ex 0810 90 75

30

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid (3)
   (16)

20

33

| — | Harilik paprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Harilik paprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 ; |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51 ;

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid (3)
   (17)

20

| — | Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| — | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ;

20

ex 0710 80 59

20

34

Lõpptarbija jaoks turule lastud töötlemata terved, peenestatud, jahvatatud, purustatud või hakitud aprikoosituumad (18)
   (19)

(Toit)

ex 1212 99 95

20

Türgi (TR)

Tsüaniid

50

35

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

ex 0709 60 99 ;

20

Uganda (UG)

Pestitsiidijäägid (3)

50

| | ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

ex 0710 80 59

20

36

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Ameerika Ühendriigid (US)

Aflatoksiinid

20

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

37

| — | Kuivatatud aprikoosid |
| --- | --- |

—

Kuivatatud aprikoosid

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

0813 10 00

Usbekistan (UZ)

Sulfitid  (20)

50

| — | Aprikoosid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

Aprikoosid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud

(Toit)

| — | 2008 50 |
| --- | --- |

—

2008 50

38

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Vietnam (VN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (21)

50

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

30

| — | Petersell |
| --- | --- |

—

Petersell

(Toit – värsked või jahutatud ürdid)

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

40

39

Söödav muskushibisk

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 99 90 ; |
| --- | --- |

ex 0709 99 90 ;

20

Vietnam (VN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (21)

50

| | ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

ex 0710 80 95

30

40

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

ex 0709 60 99 ;

20

Vietnam (VN)

Pestitsiidijäägid (3)
   (21)

50

| | ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

ex 0710 80 59

20

II LISA

Teatavatest kolmandatest riikidest pärit toit ja sööt, mille liitu toomise suhtes kohaldatakse eritingimusi seoses mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, pestitsiidijääkidega, pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastumise ja mikrobioloogilise saastumise ohuga

1.   Artikli 1 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud mitteloomne toit ja sööt

| Rida | Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood
   (23) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsus- ja füüsilise kontrolli sagedus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | Lüdimata maapähklid |

Rida

Toit ja sööt (kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood
   (23)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsus- ja füüsilise kontrolli sagedus (%)

1

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Argentina (AR)

Aflatoksiinid

5

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

2

| — | Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Koorimata sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

0802 21 00

Aserbaidžaan (AZ)

Aflatoksiinid

20

| — | Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.) |
| --- | --- |

—

Kooritud sarapuupähklid (Corylus sp.)

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

0802 22 00

| — | Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 39 ;

70

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

70

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

70

| — | Sarapuupähklipasta |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklipasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

70

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

40

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

05; 06

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

33

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

23

| — | Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud sarapuupähklid, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

30

| | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 19 ;

30

| | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 92 ;

30

| | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 95 ;

20

| | ex 2008 19 99 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 99 ;

30

| | ex 2008 97 12 ;; |
| --- | --- |

ex 2008 97 12 ;;

15

| | ex 2008 97 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 14 ;

15

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

15

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

15

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

15

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

15

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

15

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

15

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

15

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

15

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

15

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

15

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

15

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

15

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

15

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

15

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

15

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

15

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

15

| | ex 2008 97 98 |
| --- | --- |

ex 2008 97 98

15

| — | Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| --- | --- |

—

Sarapuupähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

40

| — | Sarapuupähkliõli |
| --- | --- |

—

Sarapuupähkliõli

(Toit)

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

ex 1515 90 99

20

3

| — | Beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavad või neist koosnevad toiduained |
| --- | --- |

—

Beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavad või neist koosnevad toiduained

(Toit)

ex 1404 90 00  (32)

10

Bangladesh (BD

Salmonella
   (28)

50

4

| — | Koorimata Brasiilia pähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata Brasiilia pähklid

| — | 0801 21 00 |
| --- | --- |

—

0801 21 00

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

50

| — | Koorimata Brasiilia pähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Koorimata Brasiilia pähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

(Toit)

| — | ex 0813 50 31 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 31 ;

20

| | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 39 ;

20

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

20

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

20

5

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Egiptus (EG)

Aflatoksiinid

20

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

6

| — | Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad |
| --- | --- |

—

Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad

| — | 0904 |
| --- | --- |

—

0904

Etioopia (ET)

Aflatoksiinid

50

| — | Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aed-liivatee, loorberilehed, karri ja muud vürtsid |
| --- | --- |

—

Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aed-liivatee, loorberilehed, karri ja muud vürtsid

(Toit — kuivatatud vürtsid)

| — | 0910 |
| --- | --- |

—

0910

7

Seesami (Sesamum) seemned

(Toit)

| — | 1207 40 90 |
| --- | --- |

—

1207 40 90

Etioopia (ET)

Salmonella
   (28)

50

| — | ex 2008 19 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19

40

| | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

ex 2008 19 99

40

8

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Ghana (GH)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

9

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Gambia (GM)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

10

Muskaatpähkel (Myristica fragrans)

(Toit – kuivatatud vürtsid)

| | 0908 11 00 |
| --- | --- |

0908 11 00

| | 0908 12 00 |
| --- | --- |

0908 12 00

Indoneesia (ID)

Aflatoksiinid

20

11

Beetlipipra (Piper betle L.) lehed

(Toit)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Salmonella
   (24)

10

12

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (harilik paprika või muud paprikad)

(Toit – kuivatatud, röstitud, purustatud või jahvatatud)

| | 0904 21 10 |
| --- | --- |

0904 21 10

India (IN)

Aflatoksiinid

20

| | ex 0904 22 00 ; |
| --- | --- |

ex 0904 22 00 ;

11; 19

| | ex 0904 21 90 ; |
| --- | --- |

ex 0904 21 90 ;

20

| | ex 2005 99 10 ; |
| --- | --- |

ex 2005 99 10 ;

10; 90

| | ex 2005 99 80 |
| --- | --- |

ex 2005 99 80

94

13

Muskaatpähkel (Myristica fragrans)

(Toit – kuivatatud vürtsid)

0908 11 00

0908 12 00

India (IN)

Aflatoksiinid

20

14

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

India (IN)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

15

Guarkummi

(Toit ja sööt)

ex 1302 32 90

10

India (IN)

Pentaklorofenool ja dioksiinid (25)

5

16

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

ex 0709 60 99 ;

20

India (IN)

Pestitsiidijäägid (26)
   (27)

10

| | ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

ex 0710 80 59

20

17

Seesami (Sesamum) seemned

(Toit ja sööt)

| — | 1207 40 90 |
| --- | --- |

—

1207 40 90

India (IN)

Salmonella
   (28)

Pestitsiidijäägid (26)
   (33)

20

50

| — | ex 2008 19 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19

40

| | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

ex 2008 19 99

40

18

| — | Koorimata pistaatsiad |
| --- | --- |

—

Koorimata pistaatsiad

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

0802 51 00

Iraan (IR)

Aflatoksiinid

50

| — | Kooritud pistaatsiad |
| --- | --- |

—

Kooritud pistaatsiad

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

0802 52 00

| — | Pistaatsiapähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 39 ;

60

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

60

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

60

| — | Pistaatsiapähklipasta |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähklipasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

60

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

30

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

03; 04

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

32

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

22

| — | Toiduks valmistatud või konserveeritud pistaatsiapähklid, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Toiduks valmistatud või konserveeritud pistaatsiapähklid, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

20

| | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 93 ;

20

| | ex 2008 97 12 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 12 ;

19

| | ex 2008 97 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 14 ;

19

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

19

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

19

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

19

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

19

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

19

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

19

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

19

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

19

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

19

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

19

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

19

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

19

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

19

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

19

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

19

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

19

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

19

| | ex 2008 97 98 |
| --- | --- |

ex 2008 97 98

19

| — | Pistaatsiapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

(Toit)

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

50

19

perekonda Capsicum kuuluvad viljad

(harilik paprika või muud paprikad)

(Toit – kuivatatud, röstitud, purustatud või jahvatatud)

| | 0904 21 10 |
| --- | --- |

0904 21 10

Sri Lanka (LK)

Aflatoksiinid

50

| | ex 0904 21 90 ; |
| --- | --- |

ex 0904 21 90 ;

20

| | ex 0904 22 00 ; |
| --- | --- |

ex 0904 22 00 ;

11; 19

| | ex 2005 99 10 ; |
| --- | --- |

ex 2005 99 10 ;

10; 90

| | ex 2005 99 80 |
| --- | --- |

ex 2005 99 80

94

20

Arbuusi (Egusi, Citrullus spp.) seemned ja nendest saadud tooted

(Toit)

| | ex 1207 70 00 ; |
| --- | --- |

ex 1207 70 00 ;

10

Nigeeria (NG)

Aflatoksiinid

50

| | ex 1208 90 00 ; |
| --- | --- |

ex 1208 90 00 ;

10

| | ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

ex 2008 99 99

50

21

Perekonda Capsicum kuuluvad paprikad (v.a harilik paprika)

(Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

| | ex 0709 60 99 ; |
| --- | --- |

ex 0709 60 99 ;

20

Pakistan (PK)

Pestitsiidijäägid  (26)

20

| | ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

ex 0710 80 59

20

22

| — | Lüdimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüdimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

1202 41 00

Sudaan (SD)

Aflatoksiinid

50

| — | Lüditud maapähklid |
| --- | --- |

—

Lüditud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

1202 42 00

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

2008 11 10

| — | Maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud |
| --- | --- |

—

Maapähklid, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, sh segud

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

40

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

40

| — | ex 2008 19 19 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

50

| — | ex 2008 19 92 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 92 ;

40

| — | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 93 ;

40

| — | ex 2008 19 95 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 95 ;

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

50

| — | Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena |
| --- | --- |

—

Õlikoogid jm maapähkliõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata või graanulitena

| — | 2305 00 00 |
| --- | --- |

—

2305 00 00

| — | Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu |
| --- | --- |

—

Maapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu

(Toit ja sööt)

| — | ex 1208 90 00 |
| --- | --- |

—

ex 1208 90 00

20

23

Seesami (Sesamum) seemned

(Toit)

| — | 1207 40 90 |
| --- | --- |

—

1207 40 90

Sudaan (SD)

Salmonella
   (28)

50

| — | ex 2008 19 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

40

24

| — | Kuivatatud viigimarjad |
| --- | --- |

—

Kuivatatud viigimarjad

| — | 0804 20 90 |
| --- | --- |

—

0804 20 90

Türgi (TR)

Aflatoksiinid

20

| — | Viigimarju sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Viigimarju sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 99

50

| — | Kuivatatud viigimarjadest valmistatud pasta |
| --- | --- |

—

Kuivatatud viigimarjadest valmistatud pasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

50

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

20

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

01; 02

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

31

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

21

| — | Toiduks valmistatud või konserveeritud kuivatatud viigimarjad, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Toiduks valmistatud või konserveeritud kuivatatud viigimarjad, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 12 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 12 ;

11

| | ex 2008 19 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 14 ;

11

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

11

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

11

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

11

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

11

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

11

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

11

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

11

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

11

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

11

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

11

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

11

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

11

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

11

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

11

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

11

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

11

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

11

| | ex 2008 97 98 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 98 ;

11

| | ex 2008 99 28 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 28 ;

10

| | ex 2008 99 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 34 ;

10

| | ex 2008 99 37 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 37 ;

10

| | ex 2008 99 40 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 40 ;

10

| | ex 2008 99 49 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 49 ;

60

| | ex 2008 99 67 ; |
| --- | --- |

ex 2008 99 67 ;

95

| | ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

ex 2008 99 99

60

| — | Kuivatatud viigimarjadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber


  (Toit) |
| --- | --- |

—

Kuivatatud viigimarjadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

(Toit)

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

60

25

| — | Koorimata pistaatsiad |
| --- | --- |

—

Koorimata pistaatsiad

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

0802 51 00

Türgi (TR)

Aflatoksiinid

50

| — | Kooritud pistaatsiad |
| --- | --- |

—

Kooritud pistaatsiad

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

0802 52 00

| — | Pistaatsiapähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähkleid sisaldavad pähklite või kuivatatud puuviljade ja marjade segud

| — | ex 0813 50 39 ; |
| --- | --- |

—

ex 0813 50 39 ;

60

| | ex 0813 50 91 ; |
| --- | --- |

ex 0813 50 91 ;

60

| | ex 0813 50 99 |
| --- | --- |

ex 0813 50 99

60

| — | Pistaatsiapähklipasta |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähklipasta

| — | ex 2007 10 10 ; |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 10 ;

60

| | ex 2007 10 99 ; |
| --- | --- |

ex 2007 10 99 ;

30

| | ex 2007 99 39 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 39 ;

03; 04

| | ex 2007 99 50 ; |
| --- | --- |

ex 2007 99 50 ;

32

| | ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

ex 2007 99 97

22

| — | Toiduks valmistatud või konserveeritud pistaatsiapähklid, sealhulgas segud |
| --- | --- |

—

Toiduks valmistatud või konserveeritud pistaatsiapähklid, sealhulgas segud

| — | ex 2008 19 13 ; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

20

| | ex 2008 19 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 19 93 ;

20

| | ex 2008 97 12 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 12 ;

19

| | ex 2008 97 14 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 14 ;

19

| | ex 2008 97 16 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 16 ;

19

| | ex 2008 97 18 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 18 ;

19

| | ex 2008 97 32 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 32 ;

19

| | ex 2008 97 34 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 34 ;

19

| | ex 2008 97 36 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 36 ;

19

| | ex 2008 97 38 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 38 ;

19

| | ex 2008 97 51 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 51 ;

19

| | ex 2008 97 59 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 59 ;

19

| | ex 2008 97 72 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 72 ;

19

| | ex 2008 97 74 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 74 ;

19

| | ex 2008 97 76 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 76 ;

19

| | ex 2008 97 78 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 78 ;

19

| | ex 2008 97 92 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 92 ;

19

| | ex 2008 97 93 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 93 ;

19

| | ex 2008 97 94 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 94 ;

19

| | ex 2008 97 96 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 96 ;

19

| | ex 2008 97 97 ; |
| --- | --- |

ex 2008 97 97 ;

19

| | ex 2008 97 98 |
| --- | --- |

ex 2008 97 98

19

| — | Pistaatsiapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| --- | --- |

—

Pistaatsiapähklitest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

(Toit)

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

50

26

Viinamarjalehed

(Toit)

ex 2008 99 99

11; 19

Türgi (TR)

Pestitsiidijäägid (26)
   (29)

50

27

Seesami (Sesamum) seemned

(Toit)

| — | 1207 40 90 |
| --- | --- |

—

1207 40 90

Uganda (UG)

Salmonella
   (28)

20

| — | ex 2008 19 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19

40

| — | ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 99

40

28

Pitaia (draakonivili)

(Toit – värske või jahutatud)

ex 0810 90 20

10

Vietnam (VN)

Pestitsiidijäägid  (26)
   (30)

10

2.   Artikli 1 lõike 1 punkti b alapunktis ii nimetatud toit

| Rida | Kahest või enamast koostisosast koosnev toit, mis sisaldab käesoleva lisa punkti 1 tabelis seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud konkreetseid tooteid, kui kogus ületab 20 % ühest tootest või loetletud toodete kogumist |
| --- | --- |
| | CN-kood
   (34) | Kirjeldus
   (35) |
| 1 | ex 1704 90 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a närimiskumm, suhkruga kaetud või mitte |
| 2 | ex 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised |
| 3 | ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota, armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms |

Rida

Kahest või enamast koostisosast koosnev toit, mis sisaldab käesoleva lisa punkti 1 tabelis seoses aflatoksiinidega saastumise ohuga loetletud konkreetseid tooteid, kui kogus ületab 20 % ühest tootest või loetletud toodete kogumist

CN-kood
   (34)

Kirjeldus
   (35)

1

ex 1704 90

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod, v.a närimiskumm, suhkruga kaetud või mitte

2

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

3

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota, armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

IIa LISA

Teatavatest kolmandatest riikidest pärit toit ja sööt, mille liitu toomine on peatatud, nagu on osutatud artiklis 11a

| Rida | Toit ja sööt


  (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | Kuivatatud ubadest koosnevad toiduained |

Rida

Toit ja sööt

(kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

1

—

Kuivatatud ubadest koosnevad toiduained

(Toit)

| — | 0713 35 00 |
| --- | --- |

—

0713 35 00

| — | 0713 39 00 |
| --- | --- |

—

0713 39 00

| — | 0713 90 00 |
| --- | --- |

—

0713 90 00

Nigeeria (NG)

Pestitsiidijäägid

IV LISA

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2019/1793 ARTIKLIS 11 OSUTATUD AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS LIITU TOODAVA TEATAVA TOIDU VÕI SÖÖDA JAOKS

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

MÄRKUSED KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2019/1793 ARTIKLIS 11 OSUTATUD, LIITU TOODAVA TEATAVA TOIDU VÕI SÖÖDA JAOKS ETTE NÄHTUD AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDISE KOOSTAMISE KOHTA

Üldteave

Sobiva variandi valimiseks, tehke rist (X) vastavasse lahtrisse.

Lahtrites I.18 ja I.20 võib valida ainult ühe variandi.

Valige punktide II.2.1, II.2.2, II.2.3 ja II.2.4 hulgast punkt(id), mis vastab (vastavad) toote liigile ja ohule (ohtudele), mille kohta sertifikaat välja antakse.

Kui ei ole teisiti märgitud, on lahtrite täitmine kohustuslik.

Kui kaubasaaja, sisenemise piiripunkt või veo üksikasjad (st transpordivahend ja kuupäev) muutuvad pärast sertifikaadi väljaandmist, peab saadetise eest vastutav ettevõtja teavitama sellest sisenemise liikmesriigi pädevat asutust. Sellise muudatuse puhul ei ole asendussertifikaati vaja taotleda.

Kui sertifikaat esitatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC), kohaldatakse järgmist:

| — | kinnitused, mis ei ole asjakohased, tuleb läbi kriipsutada; |
| --- | --- |

—

kinnitused, mis ei ole asjakohased, tuleb läbi kriipsutada;

| — | I osas märgitud kanded või lahtrid kujutavad endast andmesõnastikke ametliku sertifikaadi elektroonilise versiooni jaoks; |
| --- | --- |

—

I osas märgitud kanded või lahtrid kujutavad endast andmesõnastikke ametliku sertifikaadi elektroonilise versiooni jaoks;

| — | ametliku sertifikaadi näidise I osa lahtrite järjestus ning lahtrite suurus ja kuju on soovituslikud; |
| --- | --- |

—

ametliku sertifikaadi näidise I osa lahtrite järjestus ning lahtrite suurus ja kuju on soovituslikud;

| — | kui tempel on nõutav, käsitatakse selle elektroonilise vastena e-templit. |
| --- | --- |

—

kui tempel on nõutav, käsitatakse selle elektroonilise vastena e-templit.

Kui ametlikku sertifikaati ei edastata IMSOCi vahendusel, peab sertifikaati välja andev ametnik mitteasjakohased kinnitused läbi kriipsutama ning lisama oma nimetähed ja pitseri või sellised kinnitused sertifikaadist täielikult välja jätma.

| I OSA – SAADETISE KIRJELDUS |
| --- |
| Lahter | Kirjeldus |
| | Riik |
| | Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi. |
| I.1 | Kaubasaatja/eksportija |
| | Märkida saadetist lähetava füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood (36). Selle isiku asukoht peab olema kolmandas riigis, välja arvatud liidust pärit saadetiste taassisenemise korral. |
| I.2 | Sertifikaadi viitenumber |
| | Märkida kolmanda riigi pädeva asutuse määratud kordumatu tähtnumbriline kood. See lahter ei ole kohustuslik IMSOCis esitatud sertifikaatide puhul. Kordub lahtris II.a. |
| I.2a | IMSOCi viide |
| | See on ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC) määratud kordumatu tähtnumbriline kood. Kordub lahtris II.b.
  Seda lahtrit ei ole vaja täita sertifikaadi puhul, mida ei edastata IMSOCi vahendusel. |
| I.3 | Pädev keskasutus |
| | Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva keskasutuse nimetus. |
| I.4 | Pädev kohalik asutus |
| | Vajaduse korral märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva kohaliku asutuse nimetus. |
| I.5 | Kaubasaaja/importija |
| | Märkida selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, kellele saadetis on sihtliikmesriigis ette nähtud. |
| I.6 | Saadetise eest vastutav ettevõtja |
| | Märkida liikmesriigi selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kes vastutab piiripunkti jõudnud saadetise eest ja esitab importijana või importija nimel pädevatele asutustele vajalikud deklaratsioonid. See ettevõtja võib olla sama, kes on märgitud lahtris I.5.
  Selle lahtri täitmine on vabatahtlik. |
| I.7 | Päritoluriik |
| | Märkida selle riigi nimi ja ISO-kood, kust kaup on pärit, kus see on kasvatatud, kogutud või toodetud sellise toidu või sööda jaoks, mis on lisades loetletud võimaliku mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, või taimsete toksiinidega saastumise ohu tõttu, või pestitsiidijääkide lubatud piirmääradele võimaliku mittevastavuse tõttu.
  Märkida selle riigi nimi ja ISO-kood, kus kaup on toodetud, valmistatud või pakendatud sellise toidu ja sööda jaoks, mis on lisades loetletud Salmonella esinemise ohu või muude kui esimeses lõigus nimetatud ohtude tõttu. |
| I.8 | Päritolupiirkond |
| | Ei kohaldata. |
| I.9 | Sihtriik |
| | Märkida selle sihtliikmesriigi nimi ja ISO riigikood, kuhu toomiseks on tooted ette nähtud. |
| I.10 | Sihtpiirkond |
| | Ei kohaldata. |
| I.11 | Lähtekoht |
| | Märkida selle ettevõtte (nende ettevõtete) nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kust tooted pärinevad. Kui see on liidu õigusaktidega nõutud, märkida päritoluettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber.
  Muude toodete jaoks: igasugune toidu- või söödasektori üksus. Märkida tuleb üksnes tooteid lähetava ettevõtte nimi.
  Rohkem kui üht kolmandat riiki hõlmava kaubanduse (kolmnurkkaubandus) puhul on lähtekoht ekspordiahela kolmanda riigi viimane ettevõte, kust lõplik saadetis liitu transporditakse. |
| I.12 | Sihtkoht |
| | Märkida selle koha nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kuhu saadetis toimetatakse lõplikuks mahalaadimiseks. Vajaduse korral märkida ka sihtettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber. |
| I.13 | Pealelaadimiskoht |
| | Ei kohaldata. |
| I.14 | Väljumiskuupäev ja -kellaaeg |
| | Transpordivahendi (lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk) väljumise kuupäev. |
| I.15 | Transpordivahend |
| | Valida lähteriigist välja viidavate kaupade jaoks üks või mitu järgmistest transpordivahenditest ja märkida selle (nende) identifitseerimistunnus(ed):






  — | lennuk (märkida lennu number); |

I OSA – SAADETISE KIRJELDUS

Lahter

Kirjeldus

Riik

Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi.

I.1

Kaubasaatja/eksportija

Märkida saadetist lähetava füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood (36). Selle isiku asukoht peab olema kolmandas riigis, välja arvatud liidust pärit saadetiste taassisenemise korral.

I.2

Sertifikaadi viitenumber

Märkida kolmanda riigi pädeva asutuse määratud kordumatu tähtnumbriline kood. See lahter ei ole kohustuslik IMSOCis esitatud sertifikaatide puhul. Kordub lahtris II.a.

I.2a

IMSOCi viide

See on ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC) määratud kordumatu tähtnumbriline kood. Kordub lahtris II.b.

Seda lahtrit ei ole vaja täita sertifikaadi puhul, mida ei edastata IMSOCi vahendusel.

I.3

Pädev keskasutus

Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva keskasutuse nimetus.

I.4

Pädev kohalik asutus

Vajaduse korral märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi pädeva kohaliku asutuse nimetus.

I.5

Kaubasaaja/importija

Märkida selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, kellele saadetis on sihtliikmesriigis ette nähtud.

I.6

Saadetise eest vastutav ettevõtja

Märkida liikmesriigi selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kes vastutab piiripunkti jõudnud saadetise eest ja esitab importijana või importija nimel pädevatele asutustele vajalikud deklaratsioonid. See ettevõtja võib olla sama, kes on märgitud lahtris I.5.

Selle lahtri täitmine on vabatahtlik.

I.7

Päritoluriik

Märkida selle riigi nimi ja ISO-kood, kust kaup on pärit, kus see on kasvatatud, kogutud või toodetud sellise toidu või sööda jaoks, mis on lisades loetletud võimaliku mükotoksiinidega, sealhulgas aflatoksiinidega, või taimsete toksiinidega saastumise ohu tõttu, või pestitsiidijääkide lubatud piirmääradele võimaliku mittevastavuse tõttu.

Märkida selle riigi nimi ja ISO-kood, kus kaup on toodetud, valmistatud või pakendatud sellise toidu ja sööda jaoks, mis on lisades loetletud Salmonella esinemise ohu või muude kui esimeses lõigus nimetatud ohtude tõttu.

I.8

Päritolupiirkond

Ei kohaldata.

I.9

Sihtriik

Märkida selle sihtliikmesriigi nimi ja ISO riigikood, kuhu toomiseks on tooted ette nähtud.

I.10

Sihtpiirkond

Ei kohaldata.

I.11

Lähtekoht

Märkida selle ettevõtte (nende ettevõtete) nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kust tooted pärinevad. Kui see on liidu õigusaktidega nõutud, märkida päritoluettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber.

Muude toodete jaoks: igasugune toidu- või söödasektori üksus. Märkida tuleb üksnes tooteid lähetava ettevõtte nimi.

Rohkem kui üht kolmandat riiki hõlmava kaubanduse (kolmnurkkaubandus) puhul on lähtekoht ekspordiahela kolmanda riigi viimane ettevõte, kust lõplik saadetis liitu transporditakse.

I.12

Sihtkoht

Märkida selle koha nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kuhu saadetis toimetatakse lõplikuks mahalaadimiseks. Vajaduse korral märkida ka sihtettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber.

I.13

Pealelaadimiskoht

Ei kohaldata.

I.14

Väljumiskuupäev ja -kellaaeg

Transpordivahendi (lennuk, laev, raudtee- või maanteesõiduk) väljumise kuupäev.

I.15

Transpordivahend

Valida lähteriigist välja viidavate kaupade jaoks üks või mitu järgmistest transpordivahenditest ja märkida selle (nende) identifitseerimistunnus(ed):

—

lennuk (märkida lennu number);

| — | laev (märkida laeva nimi ja number); |
| --- | --- |

—

laev (märkida laeva nimi ja number);

| — | raudteesõiduk (märkida rongi identifitseerimisandmed ja vaguni number); |
| --- | --- |

—

raudteesõiduk (märkida rongi identifitseerimisandmed ja vaguni number);

| — | maanteesõiduk (märkida registreerimisnumber ja vajaduse korral haagise number). |
| --- | --- |

—

maanteesõiduk (märkida registreerimisnumber ja vajaduse korral haagise number).

Parvlaeva puhul märkida transpordivahendiks „laev“ ning lisada peale liiniparvlaeva nime ja numbri ka asjaomas(t)e maanteesõiduki(te) registreerimisnumber (vajaduse korral ka haagise number).

I.16

Riiki sisenemise piiripunkt

Märkida liitu sisenemise piiripunkti nimi nende sertifikaatide puhul, mis ei ole IMSOCi kaudu esitatud, või valida liitu sisenemise piiripunkti nimi ja piiripunktile IMSOCis määratud kordumatu tähtnumbriline kood.

I.17

Saatedokumendid

Märkida nõutud dokumendi liik: analüüsiaruanne/rakendusmääruse (EL) 2019/1793 artiklis 10 osutatud võetud proovide ja tehtud analüüside tulemused, ning märkida nõutud saatedokumentide kordumatu kood ja väljaandev riik.

Muud dokumendid: kui saadetisele on lisatud mõni muu dokument, nt äridokument (näiteks lennuveokirja või laeva lastikirja number või raudtee- või maanteetranspordi puhul kaubasaatelehe number), märkida selle liik ja viitenumber.

I.18

Veotingimused

Märkida nõutud temperatuurikategooria toodete veo ajal (keskkonnatemperatuur, jahutatud, külmutatud).

I.19

Konteineri number/plommi number

Vajaduse korral märkida konteineri number ja plommi number (võimalik märkida mitu).

Konteineri number tuleb esitada, kui kaupa veetakse suletud konteinerites.

Märkida tuleb üksnes ametliku plommi number. Ametlik plomm kehtib, kui plomm on konteinerile, veoautole või raudteevagunile paigaldatud sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse järelevalve all.

I.20

Sertifitseeritud järgmisena või järgmise jaoks

Valida kauba kavandatud kasutusotstarve, nagu on sätestatud liidu asjaomases õigusaktis.

Sööt: ainult loomasöödaks ettenähtud tooted.

Inimtoiduks ettenähtud tooted: kehtib ainult selliste inimtoiduks ettenähtud toodete kohta, mille puhul nõutakse liidu õigusaktidega ametlikku sertifikaati.

I.21

Transiidiks

Ei kohaldata.

I.22

Siseturu jaoks

Teha sellesse lahtrisse märge, kui saadetis on ette nähtud liidus turule laskmiseks.

I.23

Taassisenemiseks

Ei kohaldata.

I.24

Pakkeüksuste koguarv

Vajaduse korral märkida pakkeüksuste koguarv saadetises.

Lahtise lasti puhul on selle lahtri täitmine vabatahtlik.

I.25

Üldkogus

Ei kohaldata.

I.26

Kogunetomass (kg)/kogubrutomass (kg)

Kogunetomass on kaupade enda mass ilma kontaktpakendite ja muude pakenditeta. IMSOC arvutab selle automaatselt lahtrisse I.27 sisestatud teabe alusel. Glasuuritud toidu deklareeritud netomass ei sisalda glasuuri massi.

Märkida kogubrutomass, st kauba summaarne mass, millele on liidetud kontaktpakendite ja kogu nende pakendite mass, kuid ei ole liidetud transpordikonteinerite ega muude transpordivahendite massi.

I.27

Saadetise kirjeldus

Märkida Maailma Tolliorganisatsiooni määratletud asjaomane harmoneeritud süsteemi (HS) kood ja jaotis, nagu on osutatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (37). Kõnealust tollikirjeldust tuleb vajaduse korral täiendada toodete klassifitseerimiseks vajaliku lisateabega. Märkida lisaks kõik erinõuded, mis on seotud toodete laadi/töötlemisega, nagu on määratletud asjaomastes liidu õigusaktides.

Märkide liik, ettevõtte heakskiidunumber koos ISO riigikoodiga, pakkeüksuste arv, pakendi liik, partii number ning netomass. Kui tooted on pakendatud lõpptarbija jaoks, teha märge kasti „Lõpptarbija“.

Liik: märkida teaduslik nimetus või nagu määratletud kooskõlas liidu õigusaktidega.

Pakendi liik: pakendi liik tuleb kindlaks määrata vastavalt ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT) soovituse nr 21 (38) määratlusele.

| II OSA – Sertifitseerimine |
| --- |
| Lahter | Kirjeldus |
| | Riik |
| | Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi. |
| | Sertifikaadi näidis |
| | Selles lahtris esitatakse iga sertifikaadi näidise konkreetne pealkiri. |
| II. | Terviseteave |
| | Selles lahtris osutatakse toote laadiga seotud liidu tervisealastele erinõuetele, nagu need on määratletud teatavate kolmandate riikidega sõlmitud samaväärsuslepingutes või liidu muudes õigusaktides, milles käsitletakse sertifitseerimist. |
| II.2a | Sertifikaadi viitenumber |
| | See on lahtrisse I.2 märgitud kordumatu tähtnumbriline kood. |
| II.2b | IMSOCi viide |
| | See on lahtrisse I.2a märgitud kordumatu tähtnumbriline kood. |
| | Sertifikaati välja andev ametnik |
| | Sellesse lahtrisse kantakse määruse (EL) 2017/625 artikli 3 punkti 26 kohaselt määratletud sertifikaati välja andva ametniku allkiri.
  Märkida allakirjutaja nimi trükitähtedega, vajaduse korral tema kvalifikatsioon ja ametinimetus, ning selle pädeva asutuse originaaltempel, mille juurde allakirjutaja kuulub, ja allkirja andmise kuupäev. |

II OSA – Sertifitseerimine

Lahter

Kirjeldus

Riik

Märkida sertifikaati välja andva kolmanda riigi nimi.

Sertifikaadi näidis

Selles lahtris esitatakse iga sertifikaadi näidise konkreetne pealkiri.

II.

Terviseteave

Selles lahtris osutatakse toote laadiga seotud liidu tervisealastele erinõuetele, nagu need on määratletud teatavate kolmandate riikidega sõlmitud samaväärsuslepingutes või liidu muudes õigusaktides, milles käsitletakse sertifitseerimist.

II.2a

Sertifikaadi viitenumber

See on lahtrisse I.2 märgitud kordumatu tähtnumbriline kood.

II.2b

IMSOCi viide

See on lahtrisse I.2a märgitud kordumatu tähtnumbriline kood.

Sertifikaati välja andev ametnik

Sellesse lahtrisse kantakse määruse (EL) 2017/625 artikli 3 punkti 26 kohaselt määratletud sertifikaati välja andva ametniku allkiri.

Märkida allakirjutaja nimi trükitähtedega, vajaduse korral tema kvalifikatsioon ja ametinimetus, ning selle pädeva asutuse originaaltempel, mille juurde allakirjutaja kuulub, ja allkirja andmise kuupäev.

---

(1)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvate toodete hulgast on vaja kontrollida üksnes teatavaid tooteid, lisatakse koodile „ex“.

1

(2)  Proovid võetakse ja analüüsid tehakse kooskõlas III lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud proovivõtumeetodite ja analüütiliste standardmeetoditega.

2

(3)  Vähemalt nende pestitsiidide jäägid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta) (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1) artikli 29 lõike 2 kohaselt vastu võetud kontrolliprogrammis ja mida saab analüüsida mitme jäägi samaaegset määramist võimaldava GC-MSil ja LC-MSil põhineva meetodiga (pestitsiidide esinemist tuleb kontrollida ainult taimsetes toodetes või nende pinnal).

3

(4)  Amitraasijäägid.

4

(5)  Nikotiinijäägid.

5

(6)  Proovid võetakse ja analüüsid tehakse kooskõlas III lisa punkti 1 alapunktis b sätestatud proovivõtumeetodite ja analüütiliste standardmeetoditega.

6

(7)  Tolfeenpüraadijäägid.

7

(8)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliinijääki sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), diafentiuroon, dikofool (p,p’- ja o,p’-isomeeri summa), ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam).

8

(9)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: dikofool (p,p’- ja o,p’-isomeeri summa), dinotefuraan, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenooli sisaldavate metaboliitide summa, väljendatud prokloraasina), metüültiofanaat ja triforiin.

9

(10)  Käesolevas lisas tähistab „sudaanvärvained“ järgmisi keemilisi aineid: i) sudaan I (CASi number 842–07-9); ii) sudaan II (CASi number 3118-97–6); iii) sudaan III (CASi number 85–86-9); iv) sarlakpunane või sudaan IV (CASi number 85–83-6).

10

(11)  Atsefaadijäägid.

11

(12)  Diafentiuroonijäägid.

12

(13)  Fentoaadijäägid.

13

(14)  Kloorbufaamijäägid.

14

(15)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: formetanaat (formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaatvesinikkloriidina), protiofoss ja triforiin.

15

(16)  Prokloraasijäägid.

16

(17)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: diafentiuroon, formetanaat (formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaatvesinikkloriidina) ja metüültiofanaat.

17

(18)  Töötlemata tooted on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Turuleviimine [Termin on muutunud. Uus termin on „turulelaskmine“.] ja lõpptarbija on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

19

(20)  Standardmeetodid: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 või ISO 5522:1981.

20

(21)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), fentoaat ja kvinalfoss.

21

(22)  Etüleenoksiidi jäägid (etüleenoksiidi ja 2-klooretanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina).

22

(23)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvate toodete hulgast on vaja kontrollida üksnes teatavaid tooteid, lisatakse koodile „ex“.

23

(24)  Proovid võetakse ja analüüsid tehakse kooskõlas III lisa punkti 1 alapunktis b sätestatud proovivõtumeetodite ja analüütiliste standardmeetoditega.

24

(25)  Artikli 10 lõikes 3 osutatud analüüsiaruande annab välja labor, mis on akrediteeritud vastavalt standardile EN ISO/IEC 17025 pentaklorofenooli analüüsimiseks toidus ja söödas.

25

Analüüsiaruanne peab sisaldama järgmist:

| a) | proovivõtu ja analüüsi tulemused pentaklorofenooli esinemise kohta, mille on teinud päritoluriigi pädev asutus või saadetise lähetanud riigi pädev asutus, kui saadetis on lähetatud teisest riigist; |
| --- | --- |

a)

proovivõtu ja analüüsi tulemused pentaklorofenooli esinemise kohta, mille on teinud päritoluriigi pädev asutus või saadetise lähetanud riigi pädev asutus, kui saadetis on lähetatud teisest riigist;

| b) | analüüsi tulemuse mõõtemääramatus; |
| --- | --- |

b)

analüüsi tulemuse mõõtemääramatus;

| c) | analüüsimeetodi avastamispiir ning |
| --- | --- |

c)

analüüsimeetodi avastamispiir ning

| d) | analüüsimeetodi määramispiir. |
| --- | --- |

d)

analüüsimeetodi määramispiir.

Ekstraheerimine enne analüüsi teostatakse hapestatud lahustiga. Analüüs tehakse vastavalt QuEChERSi meetodi muudetud versioonile, mis on esitatud Euroopa Liidu pestitsiidijääkide referentlaborite veebisaitidel, või vastavalt muule samavõrd usaldusväärsele meetodile.

(26)  Vähemalt nende pestitsiidide jäägid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta) (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1) artikli 29 lõike 2 kohaselt vastu võetud kontrolliprogrammis ja mida saab analüüsida mitme jäägi samaaegset määramist võimaldava GC-MSil ja LC-MSil põhineva meetodiga (pestitsiidide esinemist tuleb kontrollida ainult taimsetes toodetes või nende pinnal).

26

(27)  Karbofuraanijäägid.

27

(28)  Proovid võetakse ja analüüsid tehakse kooskõlas III lisa punkti 1 alapunktis a sätestatud proovivõtumeetodite ja analüütiliste standardmeetoditega.

28

(29)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam) ja metrafenoon.

29

(30)  Järgmiste pestitsiidide jäägid: ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), fentoaat ja kvinalfoss.

30

(31)  Kauba kirjeldus on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa kombineeritud nomenklatuuri kirjelduse veerus (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

31

(32)  Beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavad või neist koosnevad toiduained, sealhulgas, kuid mitte ainult, CN-koodi 1404 90 00 alla kuuluvad toiduained.

32

(33)  Etüleenoksiidi jäägid (etüleenoksiidi ja 2-klooretanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina).

33

(34)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvate toodete hulgast on vaja kontrollida üksnes teatavaid tooteid, lisatakse koodile „ex“.

34

(35)  Kauba kirjeldus on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa kombineeritud nomenklatuuri kirjelduse veerus (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

35

(36)  Riigi ühtne rahvusvaheline kahetäheline kood vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 3166 alpha-2; http://www.iso.org/iso/country_codes/iso-3166-1_decoding_table.htm.

36

(37)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

37

(38)  Viimane versioon: www.unece.org/uncefact/codelistrecs.html

38

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/110

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1901,

29. oktoober 2021,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise statistika osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1 ja II lisa punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusest (EÜ) nr 1338/2008 tuleneb, et tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise andmed ja metaandmed tuleks sätestada rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusest (EÜ) nr 1338/2008 tuleneb, et tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise andmed ja metaandmed tuleks sätestada rakendusmeetmetega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1338/2008 artikli 6 lõikele 2 viis komisjon läbi tasuvusanalüüsi, võttes arvesse tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise andmete kättesaadavuse eeliseid. Tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamisega seotud muutujaid tuleks koguda, et tagada kogu ELi hõlmavate andmete kättesaadavus tervishoiu- ja sotsiaalpoliitiliste otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1338/2008 artikli 6 lõikele 2 viis komisjon läbi tasuvusanalüüsi, võttes arvesse tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise andmete kättesaadavuse eeliseid. Tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamisega seotud muutujaid tuleks koguda, et tagada kogu ELi hõlmavate andmete kättesaadavus tervishoiu- ja sotsiaalpoliitiliste otsuste tegemisel.

| (3) | Komisjon (Eurostat) on koos Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooniga koostanud statistilise käsiraamatu (2011. aasta tervishoiu arvepidamissüsteem), (2) et tagada andmete asjakohasus ja võrreldavus. Kõnealune käsiraamat, milles on ära toodud tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamisega seotud andmete töötlemise põhimõtted, määratlused ja meetodid, peaks koos ühise iga-aastase andmekogumise suunistega olema aluseks üksikasjalikule küsimustikule. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon (Eurostat) on koos Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooniga koostanud statistilise käsiraamatu (2011. aasta tervishoiu arvepidamissüsteem), (2) et tagada andmete asjakohasus ja võrreldavus. Kõnealune käsiraamat, milles on ära toodud tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamisega seotud andmete töötlemise põhimõtted, määratlused ja meetodid, peaks koos ühise iga-aastase andmekogumise suunistega olema aluseks üksikasjalikule küsimustikule.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega (3), |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, mille alusel töötada välja ja koostada ELi statistikat tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise kohta, mis on üks määruse (EÜ) nr 1338/2008 II lisas sätestatud tervishoiustatistika teemadest.

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse I lisas esitatud mõisteid.

Artikkel 3

Liikmesriigid esitavad andmed II lisas nimetatud valdkondade kohta ja seal täpsustatud agregeerimise tasemel.

Artikkel 4

1)   Liikmesriigid esitavad nõutavad andmed ja seonduvad standardikohased metaandmed aastapõhiselt. Vaatlusperiood on kalendriaasta. Esimene vaatlusaasta on 2021.

2)   Vaatlusaastat N käsitlevad andmed ja standardikohased metaandmed edastatakse 30. aprilliks aastal N+2.

3)   Andmed ja standardikohased metaandmed esitatakse komisjonile (Eurostat) ühtse kontaktpunkti kaudu või tehakse kättesaadavaks selliselt, et komisjon (Eurostat) saaks neile juurdepääsu elektrooniliste vahenditega.

Artikkel 5

Liikmesriigid esitavad vajalikud standardikohased metaandmed eelkõige järgmise kohta:

| a) | andmeallikad ja nende ulatus; |
| --- | --- |

a)

andmeallikad ja nende ulatus;

| b) | kasutatud koostamismeetodid; |
| --- | --- |

b)

kasutatud koostamismeetodid;

| c) | teave liikmesriigile eriomaste riiklike tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise iseärasuste kohta ning kõrvalekalded I lisas loetletud määratlustest; |
| --- | --- |

c)

teave liikmesriigile eriomaste riiklike tervishoiukulude ja tervishoiu rahastamise iseärasuste kohta ning kõrvalekalded I lisas loetletud määratlustest;

| d) | viited siseriiklikele õigusaktidele, kui need on tervishoiukulude või tervishoiu rahastamise aluseks; |
| --- | --- |

d)

viited siseriiklikele õigusaktidele, kui need on tervishoiukulude või tervishoiu rahastamise aluseks;

| e) | teave I lisas nimetatud statistiliste mõistete mis tahes muudatuste kohta. |
| --- | --- |

e)

teave I lisas nimetatud statistiliste mõistete mis tahes muudatuste kohta.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

1

(2)  OECD, Eurostat ja Maailma Terviseorganisatsioon, „A System of Health Accounts 2011“ (Tervishoiu arvepidamissüsteem 2011)

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

---

I LISA

Mõisted

1.

„Tervishoid“ – igasugune tegevus, mille esmane eesmärk on tervisevaldkonna kõrgetasemeliste teadmiste rakendamisega parandada ja toetada inimeste terviseseisundit, ennetada selle halvenemist ja leevendada terviseseisundi halvenemise tagajärgi.

2.

„Tervishoiu jooksevkulud“ – residentidest üksuste lõpptarbimiskulutused tervishoiukaupadele ja -teenustele, sealhulgas üksikisikutele otse pakutavatele tervishoiukaupadele ja -teenustele ning kollektiivsetele tervishoiuteenustele.

3.

„Tervishoiufunktsioonid“ – vajadused, mida tervishoiukaupade ja -teenustega püütakse rahuldada, või tervisega seotud eesmärk.

4.

„Statsionaarne aktiivravi ja taastusravi“: „statsionaarne ravi“ – selliste patsientide ravi ja/või hooldus tervishoiuasutuses, kes on tervishoiuasutusse hospitaliseeritud vähemalt üheks ööks. „Aktiivravi“ – tervishoiuteenused, mille peamine eesmärk on leevendada sümptomeid või vähendada haiguse või vigastuse tõsidust või kaitsta haiguse või vigastuse süvenemise või komplikatsioonide tekkimise eest, mis võiks ohustada elu või normaalset talitlusvõimet. „Taastusravi“ – teenused, mis stabiliseerivad, parandavad või taastavad keha ja selle kahjustunud talitlusvõimet, kompenseerivad keha puuduvat või piiratud talitlusvõimet ja struktuure, parandavad tegevusvõimet ja osalemist ning väldivad kahjustuste ja meditsiiniliste komplikatsioonide teket ja riske.

5.

„Päevapatsientide aktiivravi ja taastusravi“: „päevaravi“ – kavandatud meditsiiniteenused ja meditsiinilised tugiteenused, mida osutatakse tervishoiuasutuses patsientidele, kes on diagnoosi määramiseks, raviks või muud liiki tervishoiuteenuste kasutamiseks hospitaliseeritud, kuid kes kirjutatakse välja samal päeval. „Aktiivravi“ – tervishoiuteenused, mille peamine eesmärk on leevendada sümptomeid või vähendada haiguse või vigastuse tõsidust või kaitsta haiguse või vigastuse süvenemise või komplikatsioonide tekkimise eest, mis võiks ohustada elu või normaalset talitlusvõimet. „Taastusravi“ – teenused, mis stabiliseerivad, parandavad või taastavad keha ja selle kahjustunud talitlusvõimet, kompenseerivad keha puuduvat või piiratud talitlusvõimet ja struktuure, parandavad tegevusvõimet ja osalemist ning väldivad kahjustuste ja meditsiiniliste komplikatsioonide teket ja riske.

6.

„Ambulatoorne aktiivravi ja taastusravi“: „ambulatoorne ravi“ – meditsiini- ja tugiteenused, mida osutatakse tervishoiuasutuses patsiendile, kes ei ole asutusse hospitaliseeritud ega ööbi seal. „Aktiivravi“ – tervishoiuteenused, mille peamine eesmärk on leevendada sümptomeid või vähendada haiguse või vigastuse tõsidust või kaitsta haiguse või vigastuse süvenemise või komplikatsioonide tekkimise eest, mis võiks ohustada elu või normaalset talitlusvõimet. „Taastusravi“ – teenused, mis stabiliseerivad, parandavad või taastavad keha ja selle kahjustunud talitlusvõimet, kompenseerivad keha puuduvat või piiratud talitlusvõimet ja struktuure, parandavad tegevusvõimet ja osalemist ning väldivad kahjustuste ja meditsiiniliste komplikatsioonide teket ja riske.

7.

„Kodune aktiivravi ja taastusravi“: „koduhooldus“ – meditsiini-, tugi- ja õendusteenused, mida osutatakse patsientidele nende kodus ja mis eeldavad teenuse osutaja füüsilist kohalolekut. „Aktiivravi“ – tervishoiuteenused, mille peamine eesmärk on leevendada sümptomeid või vähendada haiguse või vigastuse tõsidust või kaitsta haiguse või vigastuse süvenemise või komplikatsioonide tekkimise eest, mis võiks ohustada elu või normaalset talitlusvõimet. „Taastusravi“ – teenused, mis stabiliseerivad, parandavad või taastavad keha ja selle kahjustunud talitlusvõimet, kompenseerivad keha puuduvat või piiratud talitlusvõimet ja struktuure, parandavad tegevusvõimet ja osalemist ning väldivad kahjustuste ja meditsiiniliste komplikatsioonide teket ja riske.

8.

„Pikaajaline statsionaarne ravi (tervis)“: „statsionaarne ravi“ – selliste patsientide ravi ja/või hooldus tervishoiuasutuses, kes on tervishoiuasutusse hospitaliseeritud vähemalt üheks ööks. „Pikaajaline hooldus (tervis)“ – mitmesugused meditsiini- või õendusteenused ja isikuhooldusteenused, mis toetavad igapäevatoiminguid ja mille põhieesmärk on leevendada valu ja kannatusi ning vähendada või ohjeldada terviseseisundi halvenemist patsientidel, kes on teataval määral pikaajaliselt sõltuvad.

9.

„Pikaajaline päevaravi (tervis)“: „päevaravi“ – kavandatud meditsiiniteenused ja meditsiinilised tugiteenused, mida osutatakse tervishoiuasutuses patsientidele, kes on diagnoosi määramiseks, raviks või muud liiki tervishoiuteenuste kasutamiseks hospitaliseeritud, kuid kes kirjutatakse välja samal päeval. „Pikaajaline hooldus (tervis)“ – mitmesugused meditsiini- ja isikuhooldusteenused, mille põhieesmärk on leevendada valu ja kannatusi ning vähendada või ohjeldada terviseseisundi halvenemist patsientidel, kes on teataval määral pikaajaliselt sõltuvad.

10.

„Pikaajaline ambulatoorne ravi (tervis)“: „ambulatoorne ravi“ – meditsiini- ja tugiteenused, mida osutatakse tervishoiuasutuses patsiendile, kes ei ole asutusse hospitaliseeritud ega ööbi seal. „Pikaajaline hooldus (tervis)“ – mitmesugused meditsiini- ja isikuhooldusteenused, mille põhieesmärk on leevendada valu ja kannatusi ning vähendada või ohjeldada terviseseisundi halvenemist patsientidel, kes on teataval määral pikaajaliselt sõltuvad.

11.

„Pikaajaline koduhooldus (tervis)“: „koduhooldus“ – meditsiini-, tugi- ja õendusteenused, mida osutatakse patsientidele nende kodus ja mis eeldavad teenuse osutaja füüsilist kohalolekut. „Pikaajaline hooldus (tervis)“ – mitmesugused meditsiini- ja isikuhooldusteenused, mille põhieesmärk on leevendada valu ja kannatusi ning vähendada või ohjeldada terviseseisundi halvenemist patsientidel, kes on teataval määral pikaajaliselt sõltuvad.

12.

„Tugiteenused (funktsioon täpsustamata)“ – tervishoiu või pikaajalise hooldusega seotud teenused, mille puhul ei ole funktsioon ega pakkumise viis täpsustatud ning mida patsient kasutab otse – eelkõige tervishoiusüsteemiga iseseisva kokkupuutumise käigus – ja mis ei ole raviteenuste paketi lahutamatu osa, näiteks laboriteenused ja meditsiinilised ülesvõtted või patsiendi transportimine ja päästmine hädaolukorras.

13.

„Ravimid ja muud meditsiinilised mittekestvuskaubad (funktsioon täpsustamata)“ – ravimid ja meditsiinilised mittekestvuskaubad, mis on mõeldud kasutamiseks diagnoosi määramisel, haigusest tervenemiseks, haiguse leevendamisel ja ravimisel ning mille puhul ei ole funktsiooni ega pakkumise viisi täpsustatud, sealhulgas retseptiravimid ja käsimüügiravimid.

14.

„Meditsiiniseadmed ja muud meditsiinikaubad (funktsioon täpsustamata)“ – meditsiinilised kestvuskaubad – sealhulgas korrigeerivad lisavahendid –, mis toetavad või korrigeerivad inimorganismi defekte ja/või hälbeid; ortopeedilised abivahendid, proteesid või tehispikendused, mis asendavad puuduvat kehaosa; muud abivahendid, sealhulgas implantaadid, mis asendavad või täiendavad puuduva bioloogilise struktuuri funktsionaalsust, ning meditsiinitehnilised vahendid; funktsioon ja pakkumise viis on täpsustama.

15.

„Ennetavad teenused“ – meetmed, mille eesmärk on vältida või vähendada vigastuste ja haiguste arvu või tõsidust ning nendega seotud järelhaigusi ja komplikatsioone.

16.

„Juhtimine ning tervishoiusüsteemi ja rahastamise haldamine“ – teenused, mis keskenduvad pigem tervishoiusüsteemile kui otsesele tervishoiule ning juhivad ja toetavad tervishoiusüsteemi toimimist ning mida peetakse kollektiivseteks, kuna need ei ole suunatud konkreetsetele üksikisikutele, vaid nendest saavad kasu tervishoiusüsteemi kõik kasutajad.

17.

„Muud mujal liigitamata tervishoiuteenused“ – mis tahes muud tervishoiuteenused, mida ei ole liigitatud kategooriatesse HC.1–HC.7.

18.

„Tervishoiu rahastamismudelid“ – rahastamismehhanismid, mis võimaldavad inimestel kasutada tervishoiuteenuseid ja mis hõlmavad nii olukordi, kus teenuste ja kaupade eest tasuvad otseselt leibkonnad, kui ka kolmandate isikute pakutavat rahastamist.

19.

„Avaliku sektori mudelid“ – tervishoiu rahastamismudelid, mille omadused määrab kindlaks seadus või valitsus ja mille puhul on programmi jaoks nähtud ette eraldi eelarve ja selle eest kokkuvõttes vastutav valitsusüksus.

20.

„Sotsiaalravikindlustusskeem“ – rahastamismehhanism, millega tagatakse seaduse või valitsuse sätestatud kohustusliku osalemise kaudu teatavate elanikkonnarühmade juurdepääs tervishoiule; osalemiskõlblikkus põhineb asjaomaste isikute tehtavatel või asjaomaste isikute nimel tehtavatel tervisekindlustusmaksetel.

21.

„Kohustuslik erakindlustusskeem“ – rahastamismehhanism, millega tagatakse seaduse või valitsuse sätestatud kohustusliku osalemise kaudu teatavate elanikkonnarühmade juurdepääs tervishoiule; osalemiskõlblikkus põhineb tervisekindlustuse ostmisel.

22.

„Vabatahtlikud ravikindlustusskeemid“ – skeemid, mis põhinevad sellise tervisekindlustuse ostmisel, mida valitsus ei ole muutnud kohustuslikuks ja mille kindlustusmakseid võib valitsus otseselt või kaudselt toetada.

23.

„Mittetulundusühenduste rahastamismudelid“ – mittekohustuslikud rahastamismehhanismid ja -programmid, mille puhul on õigus saada sissemaksetega mitte seotud hüvitisi, mis põhinevad üldsuse, valitsuse või ettevõtete toetustel.

24.

„Ettevõtete rahastamismudelid“ – eelkõige mehhanismid, mille puhul ettevõtted osutavad oma töötajatele otse tervishoiuteenuseid või rahastavad neid, kaasamata kindlustusel põhinevat skeemi.

25.

„Leibkondade omaosalus“ – leibkond tasub tervishoiukaupade ja -teenuste eest otse oma esmasest sissetulekust või säästudest; kasutaja maksab kaupade ostmise või teenuste kasutamise ajal.

26.

„Muu maailma rahastamismudelid“ – rahastamismehhanismid, kuhu on kaasatud või mida juhivad välisriigi residendist institutsioonilised üksused, kes koguvad ja koondavad vahendeid ning ostavad tervishoiukaupu ja -teenuseid residentide nimel ja kohalikku mudelit kasutamata.

27.

„Tervishoiuteenuse osutajad“ – asutused ja ettevõtjad, kelle põhitegevus on tervishoiukaupade ja -teenuste pakkumine, samuti need, kelle jaoks tervishoiukaupade ja -teenuste pakkumine on üks mitmest tegevusvaldkonnast.

28.

„Haiglad“ – tegevusloaga asutused, kes eelkõige osutavad meditsiinilisi, diagnostilisi ja raviteenuseid, mis hõlmavad hospitaliseeritud patsientidele osutatavaid arsti-, õendus- ja muid tervishoiuteenuseid ning erimajutusteenuseid, ning kes võivad pakkuda ka päevaravi, ambulatoorset ravi ja koduhooldusteenuseid.

29.

„Pikaajalise hooldusravi asutused“ – asutused, kes eelkõige pakuvad pikaajalist hooldusravi, mis hõlmab õendus-, järelevalve- või muid teenuseid, mida hooldatavad isikud vajavad, kusjuures märkimisväärne osa pakutavatest teenustest ja hooldusest on segu tervishoiu- ja sotsiaalteenustest, kusjuures tervishoiuteenused hõlmavad enamjaolt õendusteenuseid ja isikuhooldusteenuseid.

30.

„Ambulatoorsete tervishoiuteenuste osutajad“ – asutused, kes eelkõige osutavad tervishoiuteenuseid otse ambulatoorsetele patsientidele, kes ei vaja statsionaarset ravi, sealhulgas nii üld- ja eriarstikabinetid kui ka asutused, kes on spetsialiseerunud päevaravile ja koduhooldusteenuste pakkumisele.

31.

„Tugiteenuste osutajad“ – asutused, kes tervishoiutöötajate järelevalve all osutavad konkreetseid tugiteenuseid otse ambulatoorsetele patsientidele olukorras, kus ravi haiglates, hooldusraviasutustes, ambulatoorset ravi pakkuvates asutustes või muudes asutustes selliseid teenuseid ei hõlma.

32.

„Meditsiinikaupade jaemüüjad ja muud pakkujad“ – asutused, kelle põhitegevus on meditsiinikaupade jaemüük üldsusele tarbimiseks või kasutamiseks üksikisikute või leibkondade poolt, sealhulgas müügiga kaasnev paigaldamine ja remont.

33.

„Ennetavate teenuste osutajad“ – asutused, kes eelkõige rakendavad kollektiivseid ennetavaid programme ja kampaaniaid/rahvaterviseprogramme, mis on mõeldud teatavatele isikute rühmadele või kogu rahvastikule, näiteks tervise edendamise ja kaitsmise ametid või rahvatervise instituudid, samuti spetsialiseerunud asutused, kelle põhitegevus on esmaste ennetavate teenuste osutamine.

34.

„Tervishoiusüsteemi haldamise ja rahastamise pakkujad“ – asutused, kes eelkõige tegelevad tervishoiuteenuseid osutavate asutuste tegevuse reguleerimisega ning tervishoiusektori üldise haldamisega, sealhulgas tervishoiu rahastamise haldamisega.

35.

„Muu majandus“ – muud residentidest tervishoiuteenuste osutajad, keda ei ole mujal kajastatud, sealhulgas leibkonnad kui perekonnaliikmetele isiklike koduste tervishoiuteenuste osutajad, juhul kui need vastavad sellel otstarbel antud sotsiaaltoetustele, samuti kõik muud üksused, kes osutavad tervishoiuteenuseid kõrvaltegevusena.

36.

„Muu maailma pakkujad“ – kõik mitteresidentidest üksused, kes pakuvad tervishoiukaupu ja -teenuseid, samuti need, kes on seotud tervist puudutava tegevusega.

---

II LISA

Kajastatavad teemad ja nende karakteristikud, ristklassifikatsiooni andmed ja jaotused

| 1) | Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiu funktsioonide (HC) ja rahastamismudelite (HF) lõikes

  Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites). | Rahastamismudelid | HF.1.1 | HF.1.2.1 | HF.1.2.2 | HF.2.1 | HF.2.2 | HF.2.3 | HF.3 | HF.4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tervishoiu funktsioonid | | Avaliku sektori mudelid | Sotsiaalravikindlustusskeemid | Kohustuslikud erakindlustusskeemid | Vabatahtlikud ravikindlustusskeemid | Mittetulundusühenduste rahastamismudelid | Ettevõtete rahastamismudelid | Leibkondade omaosalus | Muu maailma rahastamismudelid | Tervishoiu jooksevkulud


  HF.1 – HF.4 |
| HC.1.1; HC.2.1 | Statsionaarne aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | |
| HC.1.2; HC.2.2 | Päevapatsientide aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | |
| HC.1.3; HC.2.3 | Ambulatoorne aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | |
| HC.1.4; HC.2.4 | Kodune aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | |
| HC.3.1 | Pikaajaline statsionaarne ravi (tervis) | | | | | | | | | |
| HC.3.2 | Pikaajaline päevaravi (tervis) | | | | | | | | | |
| HC.3.3 | Pikaajaline ambulatoorne ravi (tervis) | | | | | | | | | |
| HC.3.4 | Pikaajaline koduhooldus (tervis) | | | | | | | | | |
| HC.4 | Tugiteenused (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | |
| HC.5.1 | Ravimid ja muud meditsiinilised mittekestvuskaubad (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | |
| HC.5.2 | Meditsiiniseadmed ja muud meditsiinikaubad (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | |
| HC.6 | Ennetavad teenused | | | | | | | | | |
| HC.7 | Juhtimine ning tervishoiusüsteemi ja rahastamise haldamine | | | | | | | | | |
| HC.9 | Muud, mujal kajastamata tervishoiuteenused | | | | | | | | | |
| | Tervishoiu jooksevkulud


  HC.1 – HC.9 | | | | | | | | | |

1)

Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiu funktsioonide (HC) ja rahastamismudelite (HF) lõikes

Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites).

Rahastamismudelid

HF.1.1

HF.1.2.1

HF.1.2.2

HF.2.1

HF.2.2

HF.2.3

HF.3

HF.4

Tervishoiu funktsioonid

Avaliku sektori mudelid

Sotsiaalravikindlustusskeemid

Kohustuslikud erakindlustusskeemid

Vabatahtlikud ravikindlustusskeemid

Mittetulundusühenduste rahastamismudelid

Ettevõtete rahastamismudelid

Leibkondade omaosalus

Muu maailma rahastamismudelid

Tervishoiu jooksevkulud

HF.1 – HF.4

HC.1.1; HC.2.1

Statsionaarne aktiivravi ja taastusravi

HC.1.2; HC.2.2

Päevapatsientide aktiivravi ja taastusravi

HC.1.3; HC.2.3

Ambulatoorne aktiivravi ja taastusravi

HC.1.4; HC.2.4

Kodune aktiivravi ja taastusravi

HC.3.1

Pikaajaline statsionaarne ravi (tervis)

HC.3.2

Pikaajaline päevaravi (tervis)

HC.3.3

Pikaajaline ambulatoorne ravi (tervis)

HC.3.4

Pikaajaline koduhooldus (tervis)

HC.4

Tugiteenused (funktsioon täpsustamata)

HC.5.1

Ravimid ja muud meditsiinilised mittekestvuskaubad (funktsioon täpsustamata)

HC.5.2

Meditsiiniseadmed ja muud meditsiinikaubad (funktsioon täpsustamata)

HC.6

Ennetavad teenused

HC.7

Juhtimine ning tervishoiusüsteemi ja rahastamise haldamine

HC.9

Muud, mujal kajastamata tervishoiuteenused

Tervishoiu jooksevkulud

HC.1 – HC.9

| 2) | Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiu funktsioonide (HC) ja tervishoiuteenuste osutajate (HP) lõikes

  Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites). | Tervishoiuteenuse osutajad | HP.1 | HP.2 | HP.3 | HP.4 | HP.5 | HP.6 | HP.7 | HP.8 | HP.9 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tervishoiu funktsioonid | | Haiglad | Pikaajalise hooldusravi asutused | Ambulatoorsete tervishoiuteenuste osutajad | Tugiteenuste osutajad | Meditsiinikaupade jaemüüjad ja muud pakkujad | Ennetavate teenuste osutajad | Tervishoiusüsteemi haldamise ja rahastamise pakkujad | Muu majandus | Muu maailma pakkujad | Tervishoiu jooksevkulud


  HP.1 – HP.9 |
| HC.1.1; HC.2.1 | Statsionaarne aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | | |
| HC.1.2; HC.2.2 | Päevapatsientide aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | | |
| HC.1.3; HC.2.3 | Ambulatoorne aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | | |
| HC.1.4; HC.2.4 | Kodune aktiivravi ja taastusravi | | | | | | | | | | |
| HC.3.1 | Pikaajaline statsionaarne ravi (tervis) | | | | | | | | | | |
| HC.3.2 | Pikaajaline päevaravi (tervis) | | | | | | | | | | |
| HC.3.3 | Pikaajaline ambulatoorne ravi (tervis) | | | | | | | | | | |
| HC.3.4 | Pikaajaline koduhooldus (tervis) | | | | | | | | | | |
| HC.4 | Tugiteenused (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | | |
| HC.5.1 | Ravimid ja muud meditsiinilised mittekestvuskaubad (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | | |
| HC.5.2 | Meditsiiniseadmed ja muud meditsiinikaubad (funktsioon täpsustamata) | | | | | | | | | | |
| HC.6 | Ennetavad teenused | | | | | | | | | | |
| HC.7 | Juhtimine ning tervishoiusüsteemi ja rahastamise haldamine | | | | | | | | | | |
| HC.9 | Muud, mujal kajastamata tervishoiuteenused | | | | | | | | | | |
| | Tervishoiu jooksevkulud


  HC.1 – HC.9 | | | | | | | | | | |

2)

Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiu funktsioonide (HC) ja tervishoiuteenuste osutajate (HP) lõikes

Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites).

Tervishoiuteenuse osutajad

HP.1

HP.2

HP.3

HP.4

HP.5

HP.6

HP.7

HP.8

HP.9

Tervishoiu funktsioonid

Haiglad

Pikaajalise hooldusravi asutused

Ambulatoorsete tervishoiuteenuste osutajad

Tugiteenuste osutajad

Meditsiinikaupade jaemüüjad ja muud pakkujad

Ennetavate teenuste osutajad

Tervishoiusüsteemi haldamise ja rahastamise pakkujad

Muu majandus

Muu maailma pakkujad

Tervishoiu jooksevkulud

HP.1 – HP.9

HC.1.1; HC.2.1

Statsionaarne aktiivravi ja taastusravi

HC.1.2; HC.2.2

Päevapatsientide aktiivravi ja taastusravi

HC.1.3; HC.2.3

Ambulatoorne aktiivravi ja taastusravi

HC.1.4; HC.2.4

Kodune aktiivravi ja taastusravi

HC.3.1

Pikaajaline statsionaarne ravi (tervis)

HC.3.2

Pikaajaline päevaravi (tervis)

HC.3.3

Pikaajaline ambulatoorne ravi (tervis)

HC.3.4

Pikaajaline koduhooldus (tervis)

HC.4

Tugiteenused (funktsioon täpsustamata)

HC.5.1

Ravimid ja muud meditsiinilised mittekestvuskaubad (funktsioon täpsustamata)

HC.5.2

Meditsiiniseadmed ja muud meditsiinikaubad (funktsioon täpsustamata)

HC.6

Ennetavad teenused

HC.7

Juhtimine ning tervishoiusüsteemi ja rahastamise haldamine

HC.9

Muud, mujal kajastamata tervishoiuteenused

Tervishoiu jooksevkulud

HC.1 – HC.9

| 3) | Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiuteenuse osutajate (HP) ja rahastamismudelite (HF) lõikes

  Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites). | Rahastamismudelid | HF.1.1 | HF.1.2.1 | HF.1.2.2 | HF.2.1 | HF.2.2 | HF.2.3 | HF.3 | HF.4 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tervishoiuteenuse osutajad | | Avaliku sektori mudelid | Sotsiaalravikindlustusskeemid | Kohustuslikud erakindlustusskeemid | Vabatahtlikud ravikindlustusskeemid | Mittetulundusühenduste rahastamismudelid | Ettevõtete rahastamismudelid | Leibkondade omaosalus | Muu maailma rahastamismudelid (mitteresidendid) | Tervishoiu jooksevkulud


  HF.1 – HF.4 |
| HP.1 | Haiglad | | | | | | | | | |
| HP.2 | Pikaajalise hooldusravi asutused | | | | | | | | | |
| HP.3 | Ambulatoorsete tervishoiuteenuste osutajad | | | | | | | | | |
| HP.4 | Tugiteenuste osutajad | | | | | | | | | |
| HP.5 | Meditsiinikaupade jaemüüjad ja muud pakkujad | | | | | | | | | |
| HP.6 | Ennetavate teenuste osutajad | | | | | | | | | |
| HP.7 | Tervishoiusüsteemi haldamise ja rahastamise pakkujad | | | | | | | | | |
| HP.8 | Muu majandus | | | | | | | | | |
| HP.9 | Muu maailma pakkujad | | | | | | | | | |
| | Tervishoiu jooksevkulud


  HP.1 – HP.9 | | | | | | | | | |

3)

Ristklassifikatsioon: tervishoiu jooksevkulud tervishoiuteenuse osutajate (HP) ja rahastamismudelite (HF) lõikes

Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites).

Rahastamismudelid

HF.1.1

HF.1.2.1

HF.1.2.2

HF.2.1

HF.2.2

HF.2.3

HF.3

HF.4

Tervishoiuteenuse osutajad

Avaliku sektori mudelid

Sotsiaalravikindlustusskeemid

Kohustuslikud erakindlustusskeemid

Vabatahtlikud ravikindlustusskeemid

Mittetulundusühenduste rahastamismudelid

Ettevõtete rahastamismudelid

Leibkondade omaosalus

Muu maailma rahastamismudelid (mitteresidendid)

Tervishoiu jooksevkulud

HF.1 – HF.4

HP.1

Haiglad

HP.2

Pikaajalise hooldusravi asutused

HP.3

Ambulatoorsete tervishoiuteenuste osutajad

HP.4

Tugiteenuste osutajad

HP.5

Meditsiinikaupade jaemüüjad ja muud pakkujad

HP.6

Ennetavate teenuste osutajad

HP.7

Tervishoiusüsteemi haldamise ja rahastamise pakkujad

HP.8

Muu majandus

HP.9

Muu maailma pakkujad

Tervishoiu jooksevkulud

HP.1 – HP.9

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/120

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1902,

29. oktoober 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II, III ja V lisa seoses teatavate kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseeritud ainete kasutamisega kosmeetikatoodetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1 ja artikli 15 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (2) on sätestatud kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete (edaspidi „CMR-ained“) ühtlustatud klassifikatsioon, mis põhineb Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee teaduslikul hinnangul. Aine klassifitseeritakse 1A, 1B või 2. kategooria CMR-aineks sõltuvalt selle kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste omaduste tõendusmaterjali raskusastmest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (2) on sätestatud kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete (edaspidi „CMR-ained“) ühtlustatud klassifikatsioon, mis põhineb Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee teaduslikul hinnangul. Aine klassifitseeritakse 1A, 1B või 2. kategooria CMR-aineks sõltuvalt selle kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste omaduste tõendusmaterjali raskusastmest.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 15 on sätestatud, et kosmeetikatoodetes on keelatud kasutada aineid, mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa (CMR-ained) alusel klassifitseeritud 1A, 1B või 2. kategooria CMR-aineks. CMR-ainet võib kosmeetikatoodetes siiski kasutada, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 1 teises lauses või artikli 15 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 15 on sätestatud, et kosmeetikatoodetes on keelatud kasutada aineid, mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa (CMR-ained) alusel klassifitseeritud 1A, 1B või 2. kategooria CMR-aineks. CMR-ainet võib kosmeetikatoodetes siiski kasutada, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 1 teises lauses või artikli 15 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimused.

| (3) | Selleks et ühtselt rakendada CMR-ainete keelustamist siseturul, tagada õiguskindlus, eriti ettevõtjate ja riiklike pädevate asutuste jaoks, ja inimtervise kaitse kõrge tase, tuleks kõik CMR-ained lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisa keelatud ainete loetellu ja, kui see on asjakohane, jätta need välja kõnealuse määruse III–VI lisa piiranguga ainete või lubatud ainete loetelust. Kui määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 1 teise lause või artikli 15 lõike 2 teise lõigu tingimused on täidetud, tuleks kõnealuse määruse III–VI lisa piiratud kasutusega ainete või lubatud ainete loetelu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et ühtselt rakendada CMR-ainete keelustamist siseturul, tagada õiguskindlus, eriti ettevõtjate ja riiklike pädevate asutuste jaoks, ja inimtervise kaitse kõrge tase, tuleks kõik CMR-ained lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisa keelatud ainete loetellu ja, kui see on asjakohane, jätta need välja kõnealuse määruse III–VI lisa piiranguga ainete või lubatud ainete loetelust. Kui määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 1 teise lause või artikli 15 lõike 2 teise lõigu tingimused on täidetud, tuleks kõnealuse määruse III–VI lisa piiratud kasutusega ainete või lubatud ainete loetelu vastavalt muuta.

| (4) | Käesolev määrus hõlmab aineid, mis on klassifitseeritud CMR-aineteks vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/1182 (3), mida hakatakse kohaldama alates 1. märtsist 2022. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus hõlmab aineid, mis on klassifitseeritud CMR-aineteks vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/1182 (3), mida hakatakse kohaldama alates 1. märtsist 2022.

| (5) | Seoses ainega (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink, mille kosmeetikatoodete koostisainete rahvusvahelise nomenklatuuri nimetus on Zinc Pyrithione, mis on klassifitseeritud 1B kategooria CMR-aineks (reproduktiivtoksiline), esitati 11. aprillil 2019 taotlus teha artikli 15 lõike 2 teise lõigu alusel erand, et kasutada seda kõõmavastase koostisainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1 %. Aine Zinc Pyrithione ühegi teise kasutusviisi jaoks ei ole eranditaotlust esitatud. |
| --- | --- |

(5)

Seoses ainega (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κΟ)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink, mille kosmeetikatoodete koostisainete rahvusvahelise nomenklatuuri nimetus on Zinc Pyrithione, mis on klassifitseeritud 1B kategooria CMR-aineks (reproduktiivtoksiline), esitati 11. aprillil 2019 taotlus teha artikli 15 lõike 2 teise lõigu alusel erand, et kasutada seda kõõmavastase koostisainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1 %. Aine Zinc Pyrithione ühegi teise kasutusviisi jaoks ei ole eranditaotlust esitatud.

| (6) | Zinc Pyrithione on loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisa kandes 8 lubatud säilitusainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1,0 % ja muudes mahapestavates toodetes, mis ei ole suuhügieenitooted, kontsentratsioonis kuni 0,5 %. Samuti on Zinc Pyrithione loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa kandes 101 piiranguga ainena, mille kasutamine on lubatud üksnes juhul, kui seda kasutatakse muul eesmärgil kui säilitusainena pealejäetavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

(6)

Zinc Pyrithione on loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisa kandes 8 lubatud säilitusainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1,0 % ja muudes mahapestavates toodetes, mis ei ole suuhügieenitooted, kontsentratsioonis kuni 0,5 %. Samuti on Zinc Pyrithione loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa kandes 101 piiranguga ainena, mille kasutamine on lubatud üksnes juhul, kui seda kasutatakse muul eesmärgil kui säilitusainena pealejäetavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 0,1 %.

| (7) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 2 teise lõiguga võib 1A või 1B kategooria CMR-aineks klassifitseeritud ainet kasutada kosmeetikatoodetes erandkorras, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas tingimused, et alternatiivsete ainete analüüs on näidanud, et sobivaid alternatiivseid aineid ei ole, ning et tarbijaohutuse komitee on kõnealust ainet hinnanud ning pidanud seda ohutuks. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 15 lõike 2 teise lõiguga võib 1A või 1B kategooria CMR-aineks klassifitseeritud ainet kasutada kosmeetikatoodetes erandkorras, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas tingimused, et alternatiivsete ainete analüüs on näidanud, et sobivaid alternatiivseid aineid ei ole, ning et tarbijaohutuse komitee on kõnealust ainet hinnanud ning pidanud seda ohutuks.

| (8) | Tarbijaohutuse komitee jõudis oma 3.–4. märtsi 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et ainet Zinc Pyrithione võib pidada ohutuks, kui seda kasutatakse kõõmavastase koostisainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1 %. Kuna ei ole siiski kindlaks tehtud, et puuduvad kättesaadavad sobivad alternatiivsed ained seoses kõõmavastaste koostisainetega mahapestavates juuksehooldustoodetes, tuleks Zinc Pyrithione määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa piiranguga ainete loetelust ja sama määruse V lisa kosmeetikatoodetes lubatud säilitusainete loetelust välja jätta. Samuti tuleks Zinc Pyrithione lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisa kosmeetikatoodetes keelatud ainete loetellu. |
| --- | --- |

(8)

Tarbijaohutuse komitee jõudis oma 3.–4. märtsi 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et ainet Zinc Pyrithione võib pidada ohutuks, kui seda kasutatakse kõõmavastase koostisainena mahapestavates juuksehooldustoodetes kontsentratsioonis kuni 1 %. Kuna ei ole siiski kindlaks tehtud, et puuduvad kättesaadavad sobivad alternatiivsed ained seoses kõõmavastaste koostisainetega mahapestavates juuksehooldustoodetes, tuleks Zinc Pyrithione määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa piiranguga ainete loetelust ja sama määruse V lisa kosmeetikatoodetes lubatud säilitusainete loetelust välja jätta. Samuti tuleks Zinc Pyrithione lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisa kosmeetikatoodetes keelatud ainete loetellu.

| (9) | Teiste delegeeritud määruse (EL) 2020/1182 alusel määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohasteks CMR-aineteks klassifitseeritud ainete kohta peale aine Zinc Pyrithione ei ole esitatud taotlust neid kosmeetikatoodetes erandkorras kasutada. Seega tuleks CMR-ained, mis ei ole veel loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisas, lisada kõnealuse lisa loetellu ainetest, mille kasutamine kosmeetikatoodetes on keelatud. |
| --- | --- |

(9)

Teiste delegeeritud määruse (EL) 2020/1182 alusel määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohasteks CMR-aineteks klassifitseeritud ainete kohta peale aine Zinc Pyrithione ei ole esitatud taotlust neid kosmeetikatoodetes erandkorras kasutada. Seega tuleks CMR-ained, mis ei ole veel loetletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 II lisas, lisada kõnealuse lisa loetellu ainetest, mille kasutamine kosmeetikatoodetes on keelatud.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1223/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1223/2009 vastavalt muuta.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1223/2009 muudatused põhinevad asjaolul, et asjaomased ained on delegeeritud määrusega (EL) 2020/1182 klassifitseeritud CMR-aineteks ning neid muudatusi tuleks kohaldada samast kuupäevast alates kui kõnealuseid klassifikatsioone. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 muudatused põhinevad asjaolul, et asjaomased ained on delegeeritud määrusega (EL) 2020/1182 klassifitseeritud CMR-aineteks ning neid muudatusi tuleks kohaldada samast kuupäevast alates kui kõnealuseid klassifikatsioone.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 19. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1182, millega muudetakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa selle kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga (ELT L 261, 11.8.2020, lk 2).

3

(4)  Tarbijaohutuse komitee arvamus aine Zinc Pyrithione (ZPT) kohta (CASi nr 13463-41-7) – III esildis – SCCS/1614/19.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 II, III ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisasse lisatakse järgmised kanded:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus / INN | CASi number | EÜ number |
| a | b | c | d |
| „1658 | Ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3 : 1) | 409-21-2
  308076-74-6 | 206-991-8 |
| 1659 | Tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan; 6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan | 1067-53-4 | 213-934-0 |
| 1660 | Dioktüültinadilauraat [1];
  dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2] | 3648-18-8 [1]
  91648-39-4 [2] | 222-883-3 [1]
  293-901-5 [2] |
| 1661 | Dibenso[def,p]krüseen; dibenso[a,l]püreen | 191-30-0 | 205-886-4 |
| 1662 | Ipkonasool (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool | 125225-28-7
  115850-69-6
  115937-89-8 | - |
| 1663 | Bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm | 143-24-8 | 205-594-7 |
| 1664 | Paklobutrasool (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool | 76738-62-0 | - |
| 1665 | 2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool | 3296-90-0 | 221-967-7 |
| 1666 | 2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd | 80-54-6 | 201-289-8 |
| 1667 | Diisooktüülftalaat | 27554-26-3 | 248-523-5 |
| 1668 | 2-metoksüetüülakrülaat | 3121-61-7 | 221-499-3 |
| 1669 | Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat [naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd]
  kui turule lastavas segus on vabaneva formaldehüüdi teoreetiline maksimumkontsentratsioon allikast olenemata ≥ 0,1 massiprotsenti | 70161-44-3 | 274-357-8 |
| 1670 | Tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κO)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink | 13463-41-7 | 236-671-3 |
| 1671 | Flurokloridoon (ISO); 3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon | 61213-25-0 | 262-661-3 |
| 1672 | 3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3',4',5'-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid; fluksapüroksaad | 907204-31-3 | - |
| 1673 | N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA] | 924-42-5 | 213-103-2 |
| 1674 | 5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2'-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid; penflufeen | 494793-67-8 | - |
| 1675 | Iprovalikarb (ISO); isopropüül[(2S)-3-metüül-1-[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat | 140923-17-7 | - |
| 1676 | Diklorodioktüülstannaan | 3542-36-7 | 222-583-2 |
| 1677 | Mesotrioon (ISO); 2-[4-(metüülsulfonüül)2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon | 104206-82-8 | - |
| 1678 | Hümeksasool (ISO); 3-hüdroksü-5-metüülisoksasool | 10004-44-1 | 233-000-6 |
| 1679 | Imiprotriin (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat | 72963-72-5 | 428-790-6 |
| 1680 | Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid | 80-43-3; | 201-279-3“; |

1)

II lisasse lisatakse järgmised kanded:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus / INN

CASi number

EÜ number

a

b

c

d

„1658

Ränikarbiidkiud (läbimõõduga < 3 μm, pikkusega > 5 μm ning pikkuse ja läbimõõdu suhtega ≥ 3 : 1)

409-21-2

308076-74-6

206-991-8

1659

Tris(2-metoksüetoksü)vinüülsilaan; 6-(2-metoksüetoksü)-6-vinüül-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan

1067-53-4

213-934-0

1660

Dioktüültinadilauraat [1];

dioktüülbis(kookosatsüüloksü)stannaani derivaadid [2]

3648-18-8 [1]

91648-39-4 [2]

222-883-3 [1]

293-901-5 [2]

1661

Dibenso[def,p]krüseen; dibenso[a,l]püreen

191-30-0

205-886-4

1662

Ipkonasool (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-klorobensüül)-5-isopropüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

-

1663

Bis(2-(2-metoksüetoksü)etüül)eeter; tetraglüüm

143-24-8

205-594-7

1664

Paklobutrasool (ISO); (2RS,3RS)-1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)pentaan-3-ool

76738-62-0

-

1665

2,2-bis(bromometüül)propaan-1,3-diool

3296-90-0

221-967-7

1666

2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd

80-54-6

201-289-8

1667

Diisooktüülftalaat

27554-26-3

248-523-5

1668

2-metoksüetüülakrülaat

3121-61-7

221-499-3

1669

Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat [naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaadist vabanev formaldehüüd]

kui turule lastavas segus on vabaneva formaldehüüdi teoreetiline maksimumkontsentratsioon allikast olenemata ≥ 0,1 massiprotsenti

70161-44-3

274-357-8

1670

Tsinkpüritioon; (T-4)-bis[1-(hüdroksü-κO)püridiin-2(1H)-tionato-κS]tsink

13463-41-7

236-671-3

1671

Flurokloridoon (ISO); 3-kloro-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon

61213-25-0

262-661-3

1672

3-(difluorometüül)-1-metüül-N-(3',4',5'-trifluorobifenüül-2-üül)pürasool-4-karboksamiid; fluksapüroksaad

907204-31-3

-

1673

N-(hüdroksümetüül)akrüülamiid; metüloolakrüülamiid; [NMA]

924-42-5

213-103-2

1674

5-fluoro-1,3-dimetüül-N-[2-(4-metüülpentaan-2-üül)fenüül]-1H-pürasool-4-karboksamiid; 2'-[(RS)-1,3-dimetüülbutüül]-5-fluoro-1,3-dimetüülpürasool-4-karboksaniliid; penflufeen

494793-67-8

-

1675

Iprovalikarb (ISO); isopropüül[(2S)-3-metüül-1-[1-(4-metüülfenüül)etüül]amino-1-oksobutaan-2-üül]karbamaat

140923-17-7

-

1676

Diklorodioktüülstannaan

3542-36-7

222-583-2

1677

Mesotrioon (ISO); 2-[4-(metüülsulfonüül)2-nitrobensoüül]-1,3-tsükloheksaandioon

104206-82-8

-

1678

Hümeksasool (ISO); 3-hüdroksü-5-metüülisoksasool

10004-44-1

233-000-6

1679

Imiprotriin (ISO); järgmiste ainete reaktsioonimass: [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-cis-krüsantemaat; [2,4-diokso-(2-propüün-1-üül)imidasolidiin-3-üül]metüül(1R)-trans-krüsantemaat

72963-72-5

428-790-6

1680

Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid

80-43-3;

201-279-3“;

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne 24 asendatakse järgmisega:













  Viitenumber | Aine määratlus | Piirangud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus / INN | Nimetus koostisainete ühtses nimestikus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „24 | Vees lahustuvad tsinksoolad, v.a tsink-4-hüdroksübenseensulfonaat (kanne 25) ja tsinkpüritioon ( II lisa, kanne X) | Zinc acetate,
  zinc chloride, zinc gluconate, zinc glutamate | | | | 1 % (tsingina)“ | | |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne 24 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Piirangud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus / INN

Nimetus koostisainete ühtses nimestikus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„24

Vees lahustuvad tsinksoolad, v.a tsink-4-hüdroksübenseensulfonaat (kanne 25) ja tsinkpüritioon ( II lisa, kanne X)

Zinc acetate,

zinc chloride, zinc gluconate, zinc glutamate

1 % (tsingina)“

| b) | kanded 83 ja 101 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

kanded 83 ja 101 jäetakse välja;

| 3) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne 8 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne 8 jäetakse välja;

| b) | kanne 51 asendatakse järgmisega:













  Viitenumber | Aine määratlus | Tingimused | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus / INN | Nimetus koostisainete ühtses nimestikus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „51 | Naatriumhüdroksümetüülaminoatsetaat | Sodium Hydroxymethylglycinate | 70161-44-3 | 274-357-8 | | 0,5 % | Mitte kasutada, kui turule lastavas segus on vabaneva formaldehüüdi teoreetiline maksimumkontsentratsioon allikast olenemata ≥ 0,1 massiprotsenti“ | |

b)

kanne 51 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Tingimused

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus / INN

Nimetus koostisainete ühtses nimestikus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„51

Naatriumhüdroksümetüülaminoatsetaat

Sodium Hydroxymethylglycinate

70161-44-3

274-357-8

0,5 %

Mitte kasutada, kui turule lastavas segus on vabaneva formaldehüüdi teoreetiline maksimumkontsentratsioon allikast olenemata ≥ 0,1 massiprotsenti“

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/126

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1903,

29. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, (1) eriti selle artikli 80 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/764 (2) on sätestatud lõivud ja tasud, mida makstakse Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) määruses (EL) 2016/796 osutatud teatavate toimingute tegemise ja muude teenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/764 (2) on sätestatud lõivud ja tasud, mida makstakse Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) määruses (EL) 2016/796 osutatud teatavate toimingute tegemise ja muude teenuste osutamise eest.

| (2) | Kuigi enamik ameti tegevuskuludest kaetakse ELi eelarvest, on määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud, et amet nõuab lõive ja tasusid veeremiüksuste (tüübi) lubade, ühtsete ohutustunnistuste ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) heakskiitvate otsuste eest ning muude teenuste osutamise eest. Vastavalt määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõikele 3 tuleb lõivude ja tasude suurus kindlaks määrata tasemel, mis tagab, et sellekohane tulu on piisav kõikide ameti täidetavate ülesannete ja osutatud teenuste täieliku maksumuse katmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi enamik ameti tegevuskuludest kaetakse ELi eelarvest, on määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud, et amet nõuab lõive ja tasusid veeremiüksuste (tüübi) lubade, ühtsete ohutustunnistuste ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) heakskiitvate otsuste eest ning muude teenuste osutamise eest. Vastavalt määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõikele 3 tuleb lõivude ja tasude suurus kindlaks määrata tasemel, mis tagab, et sellekohane tulu on piisav kõikide ameti täidetavate ülesannete ja osutatud teenuste täieliku maksumuse katmiseks.

| (3) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/764 artiklile 10 peab komisjon hindama lõivude ja tasude süsteemi üks kord eelarveaasta jooksul. Hindamisel võetakse aluseks ameti varasemad hinnangulised majandustulemused ning tulevaste tulude ja kulude eelarvestus. Vajaduse korral vaatab komisjon ameti majandustulemuste ja finantsprognooside hinnangu alusel lõivud ja tasud läbi. Komisjon peab kõnealuse määruse hiljemalt 16. juuniks 2022 uuesti läbi vaatama, et järk-järgult kehtestada kindlasummalised lõivud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/764 artiklile 10 peab komisjon hindama lõivude ja tasude süsteemi üks kord eelarveaasta jooksul. Hindamisel võetakse aluseks ameti varasemad hinnangulised majandustulemused ning tulevaste tulude ja kulude eelarvestus. Vajaduse korral vaatab komisjon ameti majandustulemuste ja finantsprognooside hinnangu alusel lõivud ja tasud läbi. Komisjon peab kõnealuse määruse hiljemalt 16. juuniks 2022 uuesti läbi vaatama, et järk-järgult kehtestada kindlasummalised lõivud.

| (4) | Aastal 2018, kui rakendusmäärus (EL) 2018/764 vastu võeti, puudusid usaldusväärsed finantsandmed, sest amet ei olnud taotlusi veel menetlema hakanud. Alates 2019. aastast näitavad ameti tegevuse kohta esitatud aastaaruanded, millele on osutatud määruse (EL) 2016/796 artikli 51 lõike 1 punktis a, et ameti kui määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud tunnistuste, lubade ja heakskiitude väljaandmisega seotud ülesannete eest vastutava liidu asutuse eelarvet iseloomustab märkimisväärne ja korduv puudujääk. Puudujäägi põhjus on see, et lõivud ja tasud, mida võetakse kooskõlas (EL) 2016/796 artikli 80 lõikega 2 taotluste menetlemise ja teenuste osutamisega seotud kulude hüvitamiseks, ei ole piisavalt suured. |
| --- | --- |

(4)

Aastal 2018, kui rakendusmäärus (EL) 2018/764 vastu võeti, puudusid usaldusväärsed finantsandmed, sest amet ei olnud taotlusi veel menetlema hakanud. Alates 2019. aastast näitavad ameti tegevuse kohta esitatud aastaaruanded, millele on osutatud määruse (EL) 2016/796 artikli 51 lõike 1 punktis a, et ameti kui määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud tunnistuste, lubade ja heakskiitude väljaandmisega seotud ülesannete eest vastutava liidu asutuse eelarvet iseloomustab märkimisväärne ja korduv puudujääk. Puudujäägi põhjus on see, et lõivud ja tasud, mida võetakse kooskõlas (EL) 2016/796 artikli 80 lõikega 2 taotluste menetlemise ja teenuste osutamisega seotud kulude hüvitamiseks, ei ole piisavalt suured.

| (5) | Amet oli sunnitud taotluste menetlemisega seotud kulud osaliselt katma liidu eelarvest. Lisaks pidi amet oma eelarve tasakaalustamiseks oluliselt piirama toiminguid, mida lõivudest ja tasudest ei rahastata. Ameti iga-aastastes ühtsetes programmidokumentides 2021. ja 2022. aastaks esitatud prognoosid näitavad, et samasugune finantsolukord jääb kestma ka tulevikus. Seepärast tuleks ameti lõivude ja tasude süsteem läbi vaadata. |
| --- | --- |

(5)

Amet oli sunnitud taotluste menetlemisega seotud kulud osaliselt katma liidu eelarvest. Lisaks pidi amet oma eelarve tasakaalustamiseks oluliselt piirama toiminguid, mida lõivudest ja tasudest ei rahastata. Ameti iga-aastastes ühtsetes programmidokumentides 2021. ja 2022. aastaks esitatud prognoosid näitavad, et samasugune finantsolukord jääb kestma ka tulevikus. Seepärast tuleks ameti lõivude ja tasude süsteem läbi vaadata.

| (6) | Paistab, et on vaja suurendada tunnitasu, mis on praegu väiksem kui tunnikulud, mida amet peab kandma lubade, tunnistuste või heakskiitude kohta otsuseid tehes. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/764 kohaselt kehtestatud tasumäärad läbi vaadata, et need kataksid kulud, mida amet peab taotlusi menetledes ja ühtse kontaktpunkti teenuseid kõigile Euroopa veeremiüksuste lubade, ühtsete ohutustunnistuste ja ERTMSi projektide heakskiidu taotlejatele kättesaadavaks tehes igal aastal kandma. |
| --- | --- |

(6)

Paistab, et on vaja suurendada tunnitasu, mis on praegu väiksem kui tunnikulud, mida amet peab kandma lubade, tunnistuste või heakskiitude kohta otsuseid tehes. Seega tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/764 kohaselt kehtestatud tasumäärad läbi vaadata, et need kataksid kulud, mida amet peab taotlusi menetledes ja ühtse kontaktpunkti teenuseid kõigile Euroopa veeremiüksuste lubade, ühtsete ohutustunnistuste ja ERTMSi projektide heakskiidu taotlejatele kättesaadavaks tehes igal aastal kandma.

| (7) | Amet on lõivude ja tasude kehtestamisel lähtunud üksnes tunnitasust, mis on arvutatud otsuste tegemiseks ja teenuste osutamiseks kulunud aja põhjal. Kõigi asjaosaliste huvides on kasutusele võtta kindlasummaliste lõivude süsteem, et veelgi vähendada halduskoormust ja muuta iga taotluse jaoks ette nähtud kulud paremini prognoositavaks. Lisaks on amet alates 2019. aastast omandanud uusi kogemusi ja võtnud kasutusele piisavalt töökindla metoodika, et välja arvutada konkreetse taotluse menetlemise keskmine kulu. Seepärast tuleks kehtestada kindlasummalised lõivud sellise taotluse menetlemise eest, mis on seotud loa andmisega lubatud veeremiüksuse tüübile vastavale veeremiüksusele või veeremiüksuse seeriale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (3) artikli 25 lõikele 1. |
| --- | --- |

(7)

Amet on lõivude ja tasude kehtestamisel lähtunud üksnes tunnitasust, mis on arvutatud otsuste tegemiseks ja teenuste osutamiseks kulunud aja põhjal. Kõigi asjaosaliste huvides on kasutusele võtta kindlasummaliste lõivude süsteem, et veelgi vähendada halduskoormust ja muuta iga taotluse jaoks ette nähtud kulud paremini prognoositavaks. Lisaks on amet alates 2019. aastast omandanud uusi kogemusi ja võtnud kasutusele piisavalt töökindla metoodika, et välja arvutada konkreetse taotluse menetlemise keskmine kulu. Seepärast tuleks kehtestada kindlasummalised lõivud sellise taotluse menetlemise eest, mis on seotud loa andmisega lubatud veeremiüksuse tüübile vastavale veeremiüksusele või veeremiüksuse seeriale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (3) artikli 25 lõikele 1.

| (8) | Tasuta ühtse kontaktpunktiga kaasnevad märkimisväärsed hooldus- ja arenduskulud. Seepärast tuleks lõivu tasuda ka ühtse kontaktpunkti kasutamise eest, kui ühtsele kontaktpunktile esitatud taotlus on adresseeritud ametile. Taotlejad peaksid lõive tasuma kindlasummalise määra alusel, võttes arvesse ametile üles laaditud ja salvestatud dokumentide, kasutatud funktsioonide ja teabevahetuse kaudu tekitatud kulusid ning nende osakaalu asjaomase otsuse hinnangulisest kogumaksumusest. Kui veeremiüksuse tüübilevastavuse taotlus on adresseeritud ametile, peaks ühtse kontaktpunkti kasutamise tasu olema veeremiüksuse loa väljaandmise eest kehtestatud kindlasummalise lõivu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(8)

Tasuta ühtse kontaktpunktiga kaasnevad märkimisväärsed hooldus- ja arenduskulud. Seepärast tuleks lõivu tasuda ka ühtse kontaktpunkti kasutamise eest, kui ühtsele kontaktpunktile esitatud taotlus on adresseeritud ametile. Taotlejad peaksid lõive tasuma kindlasummalise määra alusel, võttes arvesse ametile üles laaditud ja salvestatud dokumentide, kasutatud funktsioonide ja teabevahetuse kaudu tekitatud kulusid ning nende osakaalu asjaomase otsuse hinnangulisest kogumaksumusest. Kui veeremiüksuse tüübilevastavuse taotlus on adresseeritud ametile, peaks ühtse kontaktpunkti kasutamise tasu olema veeremiüksuse loa väljaandmise eest kehtestatud kindlasummalise lõivu lahutamatu osa.

| (9) | Lõivude ja tasude puhul tuleks arvesse võtta mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eriolukorda. Seetõttu tuleks nende puhul kohaldada konkreetset vähendamist. |
| --- | --- |

(9)

Lõivude ja tasude puhul tuleks arvesse võtta mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eriolukorda. Seetõttu tuleks nende puhul kohaldada konkreetset vähendamist.

| (10) | Vastavalt määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõike 3 esimesele lõigule peab lõivude ja tasude suuruse kindlaksmääramise kriteeriumide ja metoodika puhul lähtuma põhimõttest, et sellekohane tulu on piisav osutatud teenuste täieliku maksumuse katmiseks, ilma et tekiks puudujääki või märkimisväärset ülejääki. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõike 3 esimesele lõigule peab lõivude ja tasude suuruse kindlaksmääramise kriteeriumide ja metoodika puhul lähtuma põhimõttest, et sellekohane tulu on piisav osutatud teenuste täieliku maksumuse katmiseks, ilma et tekiks puudujääki või märkimisväärset ülejääki.

| (11) | Rakendusmääruse (EL) 2018/764 kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et lõivude ja tasude maksetingimusi tuleks ajakohastada ja kohandada, vähendamaks riski, et taotlejad, kelle finantssuutlikkus on ohus, ja kolmandates riikides asuvad taotlejad, kelle suhtes amet ei saa kohaldada piisavaid õigusliku jõustamise kaitsemeetmeid, jätavad asjaomased summad tasumata. On asjakohane, et amet esitaks maksmisele kuuluvate summade kohta arve juba taotlemise alguses, et vähendada maksega hilinemise või maksmata jätmise riski. Amet loob võimalused veebipõhiste maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmääruse (EL) 2018/764 kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et lõivude ja tasude maksetingimusi tuleks ajakohastada ja kohandada, vähendamaks riski, et taotlejad, kelle finantssuutlikkus on ohus, ja kolmandates riikides asuvad taotlejad, kelle suhtes amet ei saa kohaldada piisavaid õigusliku jõustamise kaitsemeetmeid, jätavad asjaomased summad tasumata. On asjakohane, et amet esitaks maksmisele kuuluvate summade kohta arve juba taotlemise alguses, et vähendada maksega hilinemise või maksmata jätmise riski. Amet loob võimalused veebipõhiste maksete tegemiseks.

| (12) | Kuna lõivud ja tasud kajastavad suures osas ameti personalikulusid ja määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõikes 2 osutatud tegevusega seotud otseseid kulusid, peaks amet indekseerima asjaomased summad üks kord eelarveaasta jooksul, et võtta usaldusväärsetele andmetele tuginedes arvesse inflatsioonimäära ja ameti töötajate töötasude iga-aastast ajakohastamist. |
| --- | --- |

(12)

Kuna lõivud ja tasud kajastavad suures osas ameti personalikulusid ja määruse (EL) 2016/796 artikli 80 lõikes 2 osutatud tegevusega seotud otseseid kulusid, peaks amet indekseerima asjaomased summad üks kord eelarveaasta jooksul, et võtta usaldusväärsetele andmetele tuginedes arvesse inflatsioonimäära ja ameti töötajate töötasude iga-aastast ajakohastamist.

| (13) | Amet peaks täielikult omaks võtma kulutõhususe põhimõtte ja seetõttu püüdma pidevalt täiustada protsesse, mida ta järgib määruse (EL) 2016/796 kohaste ülesannete täitmisel, viies eelkõige tasakaalu oma ülesannete ulatuse ja olemasolevad vahendid. See peaks aitama ametil luua tõeliselt ühtse Euroopa raudteepiirkonna, võttes arvesse ELi raudteepoliitika eesmärke, milleks on säästvam ja arukam liikuvus ning innovaatiline, ohutu, tugev ja täielikult koostalitlusvõimeline raudteesektor. |
| --- | --- |

(13)

Amet peaks täielikult omaks võtma kulutõhususe põhimõtte ja seetõttu püüdma pidevalt täiustada protsesse, mida ta järgib määruse (EL) 2016/796 kohaste ülesannete täitmisel, viies eelkõige tasakaalu oma ülesannete ulatuse ja olemasolevad vahendid. See peaks aitama ametil luua tõeliselt ühtse Euroopa raudteepiirkonna, võttes arvesse ELi raudteepoliitika eesmärke, milleks on säästvam ja arukam liikuvus ning innovaatiline, ohutu, tugev ja täielikult koostalitlusvõimeline raudteesektor.

| (14) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/764 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/764 vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2018/764 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõivud ja tasud, mis tuleb maksta Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud taotluste menetlemise eest, sealhulgas taotleja poolt kõnealuse määruse artiklis 12 sätestatud ühtse kontaktpunkti kasutamise eest taotluste esitamiseks ametile või pädevatele riiklikele ohutusasutustele, ning muude ameti asutamise eesmärkidega kooskõlas olevate teenuste osutamise eest. Kehtestatakse ka kõnealuste lõivude ja tasude arvutamise meetod ja maksmise tingimused.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõivud ja tasud, mis tuleb maksta Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud taotluste menetlemise eest, sealhulgas taotleja poolt kõnealuse määruse artiklis 12 sätestatud ühtse kontaktpunkti kasutamise eest taotluste esitamiseks ametile või pädevatele riiklikele ohutusasutustele, ning muude ameti asutamise eesmärkidega kooskõlas olevate teenuste osutamise eest. Kehtestatakse ka kõnealuste lõivude ja tasude arvutamise meetod ja maksmise tingimused.“

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Ameti võetavate lõivude ja tasude liigid

  1.   Amet võtab lõivu






  a) | ühtse kontaktpunkti kaudu ametile esitatavate taotluste eest, juhul kui see ei sisaldu taotluste menetlemise eest kehtestatud kindlasummalises lõivus; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Ameti võetavate lõivude ja tasude liigid

1.   Amet võtab lõivu

a)

ühtse kontaktpunkti kaudu ametile esitatavate taotluste eest, juhul kui see ei sisaldu taotluste menetlemise eest kehtestatud kindlasummalises lõivus;

| b) | ametile esitatud taotluste menetlemise eest, sealhulgas artiklis 4 osutatud kalkulatsioonide koostamise eest, kaasa arvatud juhul, kui taotleja oma taotluse hiljem tagasi võtab; |
| --- | --- |

b)

ametile esitatud taotluste menetlemise eest, sealhulgas artiklis 4 osutatud kalkulatsioonide koostamise eest, kaasa arvatud juhul, kui taotleja oma taotluse hiljem tagasi võtab;

| c) | juhul kui amet uuendab, piirab või muudab direktiivi (EL) 2016/798 või direktiivi (EL) 2016/797 kohaselt tehtud otsust, samuti juhul, kui ta selle läbi vaatab. |
| --- | --- |

c)

juhul kui amet uuendab, piirab või muudab direktiivi (EL) 2016/798 või direktiivi (EL) 2016/797 kohaselt tehtud otsust, samuti juhul, kui ta selle läbi vaatab.

Amet võib lõivu võtta ka siis, kui ta tunnistab turule laskmise loa kehtetuks, kuna tagantjärele tehakse kindlaks, et kasutusel olev veeremiüksus või veeremitüüp ei vasta olulistele nõuetele kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 26, või kuna ühtse ohutustunnistuse omanik ei vasta enam ohutustunnistuse väljaandmise tingimustele kooskõlas direktiivi 2016/798 artikli 17 lõigetega 5 ja 6.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b osutatud taotlused hõlmavad järgmist:

| a) | veeremiüksuste ja veeremiüksuse tüüpide turule laskmise load kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21, välja arvatud käesoleva lõike punktis b nimetatud load; |
| --- | --- |

a)

veeremiüksuste ja veeremiüksuse tüüpide turule laskmise load kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21, välja arvatud käesoleva lõike punktis b nimetatud load;

| b) | lubatud veeremiüksuse tüübile vastava veeremiüksuse või veeremiüksuseseeria turule laskmise load kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 25 lõikega 1; |
| --- | --- |

b)

lubatud veeremiüksuse tüübile vastava veeremiüksuse või veeremiüksuseseeria turule laskmise load kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 25 lõikega 1;

| c) | ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14; |
| --- | --- |

c)

ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14;

| d) | ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22; |
| --- | --- |

d)

ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22;

| e) | eelneva tegevuse taotlused kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikliga 22 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/763 artikli 2 lõikega 3 ja artikli 4 lõikega 5; |
| --- | --- |

e)

eelneva tegevuse taotlused kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikliga 22 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/763 artikli 2 lõikega 3 ja artikli 4 lõikega 5;

| f) | määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7. |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7.

3.   Amet võtab tasu ka muude kui lõikes 1 osutatud teenuste eest, mida taotleja või muu isik või üksus soovib.

4.   Amet avaldab teenuste loetelu oma veebisaidil.“

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Ameti võetavate lõivude, tasude ja kindlasummaliste lõivude arvutamine

  1.   Lõiv, mida nõutakse kontaktpunkti kasutamise eest seoses artikli 2 lõike 2 punktides a, c, d ja e osutatud taotluste esitamisega ametile, on lisa punkti 2 tabelis A kindlaks määratud summa. See kindlasummaline lõiv tuleb tasuda taotluse esitamise ajal.


  2.   Artikli 2 lõike 2 punktides a, c, d ja e osutatud taotluste menetlemise, sealhulgas artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis c ja teises lõigus osutatud toimingute eest võetava lõivusumma kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõike alljärgnevat:






  a) | töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, mis on kindlaks määratud lisa punktis 1; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Ameti võetavate lõivude, tasude ja kindlasummaliste lõivude arvutamine

1.   Lõiv, mida nõutakse kontaktpunkti kasutamise eest seoses artikli 2 lõike 2 punktides a, c, d ja e osutatud taotluste esitamisega ametile, on lisa punkti 2 tabelis A kindlaks määratud summa. See kindlasummaline lõiv tuleb tasuda taotluse esitamise ajal.

2.   Artikli 2 lõike 2 punktides a, c, d ja e osutatud taotluste menetlemise, sealhulgas artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis c ja teises lõigus osutatud toimingute eest võetava lõivusumma kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõike alljärgnevat:

a)

töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, mis on kindlaks määratud lisa punktis 1;

| b) | ameti võetavale lõivusummale lisandub riiklike ohutusasutuste esitatud asjakohane summa, mis sisaldab taotluse riikliku osa menetlemisel tekkinud kulusid. |
| --- | --- |

b)

ameti võetavale lõivusummale lisandub riiklike ohutusasutuste esitatud asjakohane summa, mis sisaldab taotluse riikliku osa menetlemisel tekkinud kulusid.

3.   Lõiv, mida nõutakse seoses taotluse esitamisega artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud lubade saamiseks ning seoses asjaomaste taotluste menetlemise ja lubade väljaandmisega, on lisa punkti 3 tabelis B kindlaks määratud summa, mis sisaldab lõikes 1 osutatud ühtse kontaktpunkti kasutamise eest makstavat lõivu. See kindlasummaline lõiv tuleb tasuda taotluse esitamise ajal.

4.   Artikli 2 lõikes 3 osutatud teenuste eest makstav tasu on ameti töötajate ja välisekspertide töötundide arv korrutatuna ameti tunnitasuga, mis on kindlaks määratud lisa punktis 1.

5.   Taotleja nõudmise korral vähendatakse mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate puhul ameti poolt taotluse esitamise eest võetavat summat 20 %. Kindlasummaliste lõivude kohaldamise korral tuleb asjaomane nõue esitada koos taotlusega ja kõigil muudel juhtudel hiljemalt enne seda, kui amet väljastab arve.

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtja autonoomset raudteeveo-ettevõtjat, taristuettevõtjat või tootjat, kes on asutatud või kelle asukoht on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ja kes vastab komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (4) sätestatud tingimustele.

Taotleja esitab ühtse kontaktpunkti kaudu tõendid, et ta vastab mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtjana määratlemise tingimustele. Amet hindab esitatud tõendeid ja juhul, kui tekib kahtlusi või puuduvad piisavad põhjendused, võtab vastu otsuse mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja staatuse taotluse tagasilükkamise kohta.“

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Amet väljastab lõivu- ja tasusummade arve 30 kalendripäeva jooksul alates






  a) | otsuse tegemise kuupäevast, välja arvatud selliste otsuste puhul, mille suhtes kohaldatakse kindlasummaliste lõivude süsteemi või artikli 6 lõiget 3; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Amet väljastab lõivu- ja tasusummade arve 30 kalendripäeva jooksul alates

a)

otsuse tegemise kuupäevast, välja arvatud selliste otsuste puhul, mille suhtes kohaldatakse kindlasummaliste lõivude süsteemi või artikli 6 lõiget 3;

| b) | apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast; |
| --- | --- |

b)

apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast;

| c) | teenuseosutamise lõppemisest; |
| --- | --- |

c)

teenuseosutamise lõppemisest;

| d) | taotluse tagasivõtmisest; |
| --- | --- |

d)

taotluse tagasivõtmisest;

| e) | mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine.
  Artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud kindlasummaliste lõivude puhul, mis tuleb tasuda taotluse esitamise ajal, võib amet enne, kui ta taotluse menetlemist alustab, konkreetse taotlejaga kokku leppida erinevas maksetähtpäevas või arvete esitamise erikorras.“; |
| --- | --- |

e)

mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine.

Artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud kindlasummaliste lõivude puhul, mis tuleb tasuda taotluse esitamise ajal, võib amet enne, kui ta taotluse menetlemist alustab, konkreetse taotlejaga kokku leppida erinevas maksetähtpäevas või arvete esitamise erikorras.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Arvel esitatakse vajaduse korral järgmine teave:






  a) | lõivude või tasude eristused; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Arvel esitatakse vajaduse korral järgmine teave:

a)

lõivude või tasude eristused;

| b) | summad, mille suhtes kohaldatakse kindlasummalisi lõive; |
| --- | --- |

b)

summad, mille suhtes kohaldatakse kindlasummalisi lõive;

| c) | kui kindlasummalisi lõive ei kohaldata, siis ameti poolt taotluse menetlemiseks kulunud töötundide arv ja kohaldatav tunnitasu; |
| --- | --- |

c)

kui kindlasummalisi lõive ei kohaldata, siis ameti poolt taotluse menetlemiseks kulunud töötundide arv ja kohaldatav tunnitasu;

| d) | asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulunud aeg või esitatakse kindlasummaline määr, mida asjaomane riiklik ohutusasutus kohaldab riikliku taotluseosa menetlemisel.“; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulunud aeg või esitatakse kindlasummaline määr, mida asjaomane riiklik ohutusasutus kohaldab riikliku taotluseosa menetlemisel.“;

| c) | lisatakse lõige 4a:

  „4a.   Kui taotleja suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 3, on ametil õigus väljastada makseteatisi, milles nõutakse juba menetletud taotluseosade eest osamaksu tasumist. Kui nõutavat makset ei tehta ameti kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis peab olema vähemalt kümme kalendripäeva, võib amet peatada taotluse menetlemise ja teavitada sellest taotlejat. Amet jätkab taotluse menetlemist, kui taotletud makse tehakse 20 kalendripäeva jooksul pärast menetluse peatamisest teatamist. Kui makset ei tehta 20 kalendripäeva jooksul pärast menetluse peatamisest teatamist, on ametil õigus taotlus tagasi lükata.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 4a:

„4a.   Kui taotleja suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 3, on ametil õigus väljastada makseteatisi, milles nõutakse juba menetletud taotluseosade eest osamaksu tasumist. Kui nõutavat makset ei tehta ameti kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis peab olema vähemalt kümme kalendripäeva, võib amet peatada taotluse menetlemise ja teavitada sellest taotlejat. Amet jätkab taotluse menetlemist, kui taotletud makse tehakse 20 kalendripäeva jooksul pärast menetluse peatamisest teatamist. Kui makset ei tehta 20 kalendripäeva jooksul pärast menetluse peatamisest teatamist, on ametil õigus taotlus tagasi lükata.“;

| d) | lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Kui taotleja on mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtja, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Kui taotleja on mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtja, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi.“

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tasumisele kuuluvate summade maksmata jätmise korral võib amet nõuda viivist iga täiendava kalendripäeva eest, mille võrra makse hilineb, ning kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 I osa IV jaotise 6. peatüki 5. jaos sätestatud sissenõudmiseeskirju, mida kohaldatakse Euroopa ametite suhtes, eelkõige kõnealuse määruse artiklit 101, ning ameti finantsreegleid, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklile 66.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tasumisele kuuluvate summade maksmata jätmise korral võib amet nõuda viivist iga täiendava kalendripäeva eest, mille võrra makse hilineb, ning kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 I osa IV jaotise 6. peatüki 5. jaos sätestatud sissenõudmiseeskirju, mida kohaldatakse Euroopa ametite suhtes, eelkõige kõnealuse määruse artiklit 101, ning ameti finantsreegleid, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklile 66.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, või kui taotleja on asutatud või tegutseb mujal kui Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, võib amet 15 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist nõuda taotlejalt pangatagatise või tagatishoiuse esitamist. Kui taotleja seda ei tee, võib amet tema taotluse tagasi lükata.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, või kui taotleja on asutatud või tegutseb mujal kui Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, võib amet 15 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist nõuda taotlejalt pangatagatise või tagatishoiuse esitamist. Kui taotleja seda ei tee, võib amet tema taotluse tagasi lükata.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib amet uue taotluse tagasi lükata või peatada poolelioleva taotluse menetlemise, kui taotleja või tema õigusjärglane ei ole täitnud oma maksekohustusi, mis on seotud eelmise loa, tunnistuse või heakskiitmistoiminguga või ameti osutatud teenusega, välja arvatud juhul, kui taotleja tasub kõik maksmata jäänud summad. Kui taotluse menetlemine tuleb peatada, kohaldatakse artikli 5 lõikes 4a osutatud menetlust.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib amet uue taotluse tagasi lükata või peatada poolelioleva taotluse menetlemise, kui taotleja või tema õigusjärglane ei ole täitnud oma maksekohustusi, mis on seotud eelmise loa, tunnistuse või heakskiitmistoiminguga või ameti osutatud teenusega, välja arvatud juhul, kui taotleja tasub kõik maksmata jäänud summad. Kui taotluse menetlemine tuleb peatada, kohaldatakse artikli 5 lõikes 4a osutatud menetlust.“

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 3 osutatud tunnitasu ja kindlasummalise määra suuruse.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 3 osutatud tunnitasu ja kindlasummalise määra suuruse.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Riiklik ohutusasutus avaldab määrad, mille alusel määratakse kindlaks artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud kulud, mis nõutakse sisse ametilt. Kui riiklik ohutusasutus kohaldab kindlasummalist määra, täpsustab ta, milliste lubade ja tunnistuste suhtes seda kohaldatakse. Riiklik ohutusasutus edastab ametile lingi oma veebisaidile, mis sisaldab teavet ameti lõivude ja tasude kohta.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Riiklik ohutusasutus avaldab määrad, mille alusel määratakse kindlaks artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud kulud, mis nõutakse sisse ametilt. Kui riiklik ohutusasutus kohaldab kindlasummalist määra, täpsustab ta, milliste lubade ja tunnistuste suhtes seda kohaldatakse. Riiklik ohutusasutus edastab ametile lingi oma veebisaidile, mis sisaldab teavet ameti lõivude ja tasude kohta.“

| 7) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Amet indekseerib lisas osutatud summasid esimest korda 2023. aastal ja seejärel üks kord eelarveaasta jooksul alates 1. jaanuarist, võttes aluseks






  a) | Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastase ajakohastamise, nagu see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, vastavalt ameti haldusnõukogus kokkulepitavale arvutusmeetodile ning tuginedes ameti ühtses programmidokumendis ja iga-aastastes konsolideeritud tegevusaruannetes kasutatud asjakohastele iga-aastastele finantsandmetele ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Amet indekseerib lisas osutatud summasid esimest korda 2023. aastal ja seejärel üks kord eelarveaasta jooksul alates 1. jaanuarist, võttes aluseks

a)

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastase ajakohastamise, nagu see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, vastavalt ameti haldusnõukogus kokkulepitavale arvutusmeetodile ning tuginedes ameti ühtses programmidokumendis ja iga-aastastes konsolideeritud tegevusaruannetes kasutatud asjakohastele iga-aastastele finantsandmetele ja/või

| b) | liidu inflatsioonimäära, kasutades lisa punktis 4 sätestatud meetodit.“; |
| --- | --- |

b)

liidu inflatsioonimäära, kasutades lisa punktis 4 sätestatud meetodit.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Pidades silmas ameti poolt aastaaruandes esitatud teavet, vaadatakse käesolev määrus uuesti läbi hiljemalt 16. juuniks 2024, seades eesmärgiks kehtestada järk-järgult uued kindlasummalised lõivud.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Pidades silmas ameti poolt aastaaruandes esitatud teavet, vaadatakse käesolev määrus uuesti läbi hiljemalt 16. juuniks 2024, seades eesmärgiks kehtestada järk-järgult uued kindlasummalised lõivud.“

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse rakendusmäärusesse (EL) 2018/764 lisana.

Artikkel 3

Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotluste suhtes ei kohaldata artikli 1 punkti 3.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

3

(4)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

4

---

LISA

| 1. | Amet kohaldab tunnitasu 239 eurot. |
| --- | --- |

1.

Amet kohaldab tunnitasu 239 eurot.

| 2. | Ametile ühtse kontaktpunkti kasutamise eest makstavad kindlasummalised lõivud on järgmised.

  Tabel A | Ühtne kontaktpunkt/Hinnarühm | Summa
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taotluse esitamine ametile järgmiste dokumentide kohta: |
| 1. | Ühtne ohutustunnistus | 400 |
| 2. | Veeremiüksuse tüübiluba | 400 |
| 3. | Veeremiüksuse luba, v.a tüübile vastavuse luba | 400 |
| 4. | ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmine | 400 |
| 5. | Eelneva tegevuse menetlemine | 400 |

2.

Ametile ühtse kontaktpunkti kasutamise eest makstavad kindlasummalised lõivud on järgmised.

Tabel A

Ühtne kontaktpunkt/Hinnarühm

Summa
  (eurodes)

Taotluse esitamine ametile järgmiste dokumentide kohta:

1.

Ühtne ohutustunnistus

400

2.

Veeremiüksuse tüübiluba

400

3.

Veeremiüksuse luba, v.a tüübile vastavuse luba

400

4.

ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmine

400

5.

Eelneva tegevuse menetlemine

400

| 3. | Kindlasummalised lõivud lubatud veeremiüksuse tüübile vastava veeremiüksuse või veeremiüksuseseeria turule laskmise loa taotluse esitamise ja selle menetlemise eest on järgmised.

  Tabel B | Hinnarühm | Summa
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ametile taotluse esitamine ja selle menetlemine, et teha otsus tüübinõuetele vastavatele veeremiüksustele loa andmise kohta: |
| 1. | kaubavagunid ja kõik veeremiüksused, millele on osutatud komisjoni määruse (EL) nr 321/2013  (1) lisa punktis 2 | 775 |
| 2. | a) | diisel- ja elektrivedurid; |

3.

Kindlasummalised lõivud lubatud veeremiüksuse tüübile vastava veeremiüksuse või veeremiüksuseseeria turule laskmise loa taotluse esitamise ja selle menetlemise eest on järgmised.

Tabel B

Hinnarühm

Summa
  (eurodes)

Ametile taotluse esitamine ja selle menetlemine, et teha otsus tüübinõuetele vastavatele veeremiüksustele loa andmise kohta:

1.

kaubavagunid ja kõik veeremiüksused, millele on osutatud komisjoni määruse (EL) nr 321/2013  (1) lisa punktis 2

775

2.

a)

diisel- ja elektrivedurid;

| b) | reisijatevagunid; |
| --- | --- |

b)

reisijatevagunid;

| c) | mobiilsed raudteetaristu ehitamise ja hooldamise seadmed |
| --- | --- |

c)

mobiilsed raudteetaristu ehitamise ja hooldamise seadmed

970

3.

iseliikuvad diisel- ja elektrirongid,

1 115

| 4. | Artikli 10 lõikes 1a osutatud aastane inflatsioonimäär arvutatakse järgmiselt.






  Aastane inflatsioonimäär: | „Eurostat HICP (kõik komponendid) – Euroopa Liidu kõik riigid“ (2015 = 100) Muutus protsentides/12 kuu keskmine |
| --- | --- | --- |
| Arvesse võetava inflatsioonimäära väärtus | Inflatsioonimäära väärtus indekseerimisele eelneval kolmel kuul |

4.

Artikli 10 lõikes 1a osutatud aastane inflatsioonimäär arvutatakse järgmiselt.

Aastane inflatsioonimäär:

„Eurostat HICP (kõik komponendid) – Euroopa Liidu kõik riigid“ (2015 = 100) Muutus protsentides/12 kuu keskmine

Arvesse võetava inflatsioonimäära väärtus

Inflatsioonimäära väärtus indekseerimisele eelneval kolmel kuul

---

(1)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

---

| 3.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 387/133 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 387/133

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1904,

29. oktoober 2021,

millega võetakse vastu kaugmüügi teel veterinaarravimite jaemüügi ühise logo kujundus

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ, (1) eriti selle artikli 104 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Isikud, kellel on lubatud tarnida veterinaarravimeid vastavalt määruse (EL) 2019/6 artiklile 103, võivad teatavatel tingimustel pakkuda selliseid tooteid kaugmüügi teel. Ühine logo, mis sisaldab hüperlinki asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse loetelule jaemüüjate kohta, kellel on lubatud pakkuda veterinaarravimeid kaugmüügi teel, võetakse vastu eesmärgiga aidata üldsusel välja selgitada, kas selliseid tooteid kaugmüügi teel pakkuval veebisaidil on seaduslik õigus seda teha. |
| --- | --- |

(1)

Isikud, kellel on lubatud tarnida veterinaarravimeid vastavalt määruse (EL) 2019/6 artiklile 103, võivad teatavatel tingimustel pakkuda selliseid tooteid kaugmüügi teel. Ühine logo, mis sisaldab hüperlinki asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse loetelule jaemüüjate kohta, kellel on lubatud pakkuda veterinaarravimeid kaugmüügi teel, võetakse vastu eesmärgiga aidata üldsusel välja selgitada, kas selliseid tooteid kaugmüügi teel pakkuval veebisaidil on seaduslik õigus seda teha.

| (2) | Veterinaarravimite kaugmüügi ühise logo kujundus peab sisaldama nii graafilist kujundit kui ka hüperlinki nende jaemüüjate loetelule asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse veebisaidil, kellel on lubatud veterinaarravimeid kaugmüügi teel pakkuda. |
| --- | --- |

(2)

Veterinaarravimite kaugmüügi ühise logo kujundus peab sisaldama nii graafilist kujundit kui ka hüperlinki nende jaemüüjate loetelule asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse veebisaidil, kellel on lubatud veterinaarravimeid kaugmüügi teel pakkuda.

| (3) | Vastavalt veterinaarravimite alalise komitee 2. detsembri 2019. aasta koosolekul avaldatud enamuse arvamustele ja 26. novembril 2019 e-posti teel sidusrühmadega peetud sihipärasele konsulteerimisele tuleks ühine logo kujundada inimtervishoius kasutatavate ravimite samaväärse logo (2) alusel. See logo on praktikas osutunud tõhusaks, võimaldades üldsusel kontrollida, kas jaemüüjal on seaduslik õigus ravimeid internetis müüa. Selleks et eristada graafilist kujundit inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul kasutatavast logost, tuleks kasutada teistsugust värvust ja lisada veterinaariale viitavad tähed „vet“. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt veterinaarravimite alalise komitee 2. detsembri 2019. aasta koosolekul avaldatud enamuse arvamustele ja 26. novembril 2019 e-posti teel sidusrühmadega peetud sihipärasele konsulteerimisele tuleks ühine logo kujundada inimtervishoius kasutatavate ravimite samaväärse logo (2) alusel. See logo on praktikas osutunud tõhusaks, võimaldades üldsusel kontrollida, kas jaemüüjal on seaduslik õigus ravimeid internetis müüa. Selleks et eristada graafilist kujundit inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul kasutatavast logost, tuleks kasutada teistsugust värvust ja lisada veterinaariale viitavad tähed „vet“.

| (4) | Kooskõlas määruse (EL) 2019/6 artikli 153 lõikega 1 tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EL) 2019/6 artikli 153 lõikega 1 tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. jaanuarist 2022.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/6 artikli 104 lõikes 6 osutatud ühise logo kujundus peab vastama lisas esitatud näidisele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 28. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 4, 7.1.2019, lk 43.

1

(2)  Komisjoni 24. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 699/2014 üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta (ELT L 184, 25.6.2014, lk 5).

2

---

LISA

| 1) | Artiklis 1 osutatud ühise logo näidis on järgmine: |
| --- | --- |

1)

Artiklis 1 osutatud ühise logo näidis on järgmine:

Image 13

| 2) | Kasutatud värvused:
  PANTONE 647; neljavärvitükk (CMYK) 88/50/12/0; RGB 63/107/162; PANTONE 2925; neljavärvitükk (CMYK) 78/28/0/0; RGB 78/138/224; PANTONE 2905; neljavärvitükk (CMYK) 45/10/0/0; RGB 159/195/239; PANTONE 421; neljavärvitükk (CMYK) 13/11/8/26; RGB 204/204/204. |
| --- | --- |

2)

Kasutatud värvused:

PANTONE 647; neljavärvitükk (CMYK) 88/50/12/0; RGB 63/107/162; PANTONE 2925; neljavärvitükk (CMYK) 78/28/0/0; RGB 78/138/224; PANTONE 2905; neljavärvitükk (CMYK) 45/10/0/0; RGB 159/195/239; PANTONE 421; neljavärvitükk (CMYK) 13/11/8/26; RGB 204/204/204.

| 3) | Selle liikmesriigi lipp, kus infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid tarniv jaemüüja asub, paigutatakse valge ristküliku sisse ühise logo vasakpoolse osa keskele. |
| --- | --- |

3)

Selle liikmesriigi lipp, kus infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid tarniv jaemüüja asub, paigutatakse valge ristküliku sisse ühise logo vasakpoolse osa keskele.

| 4) | Ühise logo teksti keele kehtestab infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid tarniva jaemüüja asukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

4)

Ühise logo teksti keele kehtestab infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele kaugmüügi teel veterinaarravimeid tarniva jaemüüja asukohaliikmesriik.

| 5) | Ühise logo laius on vähemalt 90 pikslit. |
| --- | --- |

5)

Ühise logo laius on vähemalt 90 pikslit.

| 6) | Ühine logo on staatiline. |
| --- | --- |

6)

Ühine logo on staatiline.

| 7) | Kui logo kasutatakse värvilisel taustal, mistõttu seda on raske eristada, võib logo ümbritseda joonega, et suurendada selle kontrasti taustavärvusega. |
| --- | --- |

7)

Kui logo kasutatakse värvilisel taustal, mistõttu seda on raske eristada, võib logo ümbritseda joonega, et suurendada selle kontrasti taustavärvusega.

Image 14

| 8) | Määruse (EL) 2019/6 artikli 104 lõike 5 punktis c osutatud hüperlink, mis seob selle jaemüüja veebisaiti, kellel on luba tarnida üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügi teel veterinaarravimeid, ning veebisaiti, kus on esitatud kõnealuse määruse artikli 104 lõike 8 punktis c osutatud riiklik loetelu, on alaline ja kasutatav ka vastupidises suunas. |
| --- | --- |

8)

Määruse (EL) 2019/6 artikli 104 lõike 5 punktis c osutatud hüperlink, mis seob selle jaemüüja veebisaiti, kellel on luba tarnida üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügi teel veterinaarravimeid, ning veebisaiti, kus on esitatud kõnealuse määruse artikli 104 lõike 8 punktis c osutatud riiklik loetelu, on alaline ja kasutatav ka vastupidises suunas.

---