# Eiropas Savienības L 354/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 354 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 6. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 354

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 6. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2021/1757 (2020. gada 4. decembris) par atbalsta shēmu SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ko īstenojusi Itālija – Uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošana ostām Itālijā (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1758 (2021. gada 21. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2007/7 par TARGET2-ECB noteikumiem un nosacījumiem (ECB/2021/43) | 29 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/1759 (2021. gada 20. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (ECB/2021/30) | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2021/1757 (2020. gada 4. decembris) par atbalsta shēmu SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ko īstenojusi Itālija – Uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošana ostām Itālijā (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2021/1758 (2021. gada 21. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2007/7 par TARGET2-ECB noteikumiem un nosacījumiem (ECB/2021/43)

TARGET2

29

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/1759 (2021. gada 20. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (ECB/2021/30)

TARGET2

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 6.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/1757

(2020. gada 4. decembris)

par atbalsta shēmu SA.38399 – 2019/C (ex 2018/E), ko īstenojusi Itālija – Uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošana ostām Itālijā

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2013. gada 3. jūlija vēstulē nosūtīja visām dalībvalstīm visaptverošu anketu, lai ievāktu informāciju par ostu aplikšanu ar uzņēmumu ienākuma nodokli, kā arī par iespējamiem citiem veidiem, kā valstis atbalsta dažādus ieguldījumus vai ostu darbību. Itālijas iestādes nosūtīja savas atbildes uz minētās anketas jautājumiem 2013. gada 12. septembra un 1. oktobra vēstulē. Komisija 2014. gada 24. janvāra un 2. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Itālijas iestādes iesniedza 2014. gada 14. februāra, 11. septembra un 29. septembra vēstulē. Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2014. gada 14. novembra vēstulē. Komisija 2017. gada 27. aprīļa vēstulē nosūtīja Itālijas iestādēm papildu informācijas pieprasījumu, uz ko Itālijas iestādes atbildēja 2017. gada 24. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2013. gada 3. jūlija vēstulē nosūtīja visām dalībvalstīm visaptverošu anketu, lai ievāktu informāciju par ostu aplikšanu ar uzņēmumu ienākuma nodokli, kā arī par iespējamiem citiem veidiem, kā valstis atbalsta dažādus ieguldījumus vai ostu darbību. Itālijas iestādes nosūtīja savas atbildes uz minētās anketas jautājumiem 2013. gada 12. septembra un 1. oktobra vēstulē. Komisija 2014. gada 24. janvāra un 2. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Itālijas iestādes iesniedza 2014. gada 14. februāra, 11. septembra un 29. septembra vēstulē. Itālijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2014. gada 14. novembra vēstulē. Komisija 2017. gada 27. aprīļa vēstulē nosūtīja Itālijas iestādēm papildu informācijas pieprasījumu, uz ko Itālijas iestādes atbildēja 2017. gada 24. maijā.

| (2) | Komisija 2018. gada 30. aprīļa vēstulē saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2) (“Procedūras regula”) 21. pantu informēja Itāliju par savu sākotnējo novērtējumu, kas attiecas uz valsts atbalstu saistībā ar noteikumiem par ostu aplikšanu ar uzņēmumu ienākuma nodokli, un aicināja Itālijas iestādes iesniegt savus apsvērumus. 2018. gada 22. maijā un 27. jūnijā notika sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas un Itālijas iestāžu pārstāvji. Komisija 2018. gada 30. aprīlī nosūtīja Itālijas iestādēm vēstuli, uz kuru Itālijas iestādes atbildēja vēstulē, kas datēta ar 2018. gada 3. jūliju. Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju 2018. gada 10. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2018. gada 30. aprīļa vēstulē saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2) (“Procedūras regula”) 21. pantu informēja Itāliju par savu sākotnējo novērtējumu, kas attiecas uz valsts atbalstu saistībā ar noteikumiem par ostu aplikšanu ar uzņēmumu ienākuma nodokli, un aicināja Itālijas iestādes iesniegt savus apsvērumus. 2018. gada 22. maijā un 27. jūnijā notika sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas un Itālijas iestāžu pārstāvji. Komisija 2018. gada 30. aprīlī nosūtīja Itālijas iestādēm vēstuli, uz kuru Itālijas iestādes atbildēja vēstulē, kas datēta ar 2018. gada 3. jūliju. Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju 2018. gada 10. septembra vēstulē.

2

| (3) | Komisija 2019. gada 8. janvārī ierosināja veikt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Procedūras regulas 22. pantu. Komisija aicināja Itāliju pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka ostu sistēmas iestādes, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi. Turklāt Komisija aicināja Itālijas iestādes divos mēnešos pēc priekšlikuma saņemšanas rakstiski informēt Komisiju par to, ka tās saskaņā ar Procedūras regulas 23. panta 1. punktu bez ierunām, nepārprotami un pilnībā akceptē priekšlikumu par atbilstīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2019. gada 8. janvārī ierosināja veikt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Procedūras regulas 22. pantu. Komisija aicināja Itāliju pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka ostu sistēmas iestādes, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi. Turklāt Komisija aicināja Itālijas iestādes divos mēnešos pēc priekšlikuma saņemšanas rakstiski informēt Komisiju par to, ka tās saskaņā ar Procedūras regulas 23. panta 1. punktu bez ierunām, nepārprotami un pilnībā akceptē priekšlikumu par atbilstīgiem pasākumiem.

| (4) | Itālija 2019. gada 7. marta vēstulē oficiāli noraidīja Komisijas priekšlikumu. 2019. gada 2. aprīlī un 7. maijā notika Itālijas iestāžu un Komisijas pārstāvju papildu sanāksmes. Šajās sanāksmēs Itālija atkārtoja savu nostāju. |
| --- | --- |

(4)

Itālija 2019. gada 7. marta vēstulē oficiāli noraidīja Komisijas priekšlikumu. 2019. gada 2. aprīlī un 7. maijā notika Itālijas iestāžu un Komisijas pārstāvju papildu sanāksmes. Šajās sanāksmēs Itālija atkārtoja savu nostāju.

| (5) | Tā kā Itālijas iestādes neakceptēja priekšlikumu par atbilstīgiem pasākumiem, Komisija 2019. gada 15. novembra vēstulē paziņoja par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru saskaņā ar Procedūras regulas 23. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja Itāliju un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Itālijas iestādes neakceptēja priekšlikumu par atbilstīgiem pasākumiem, Komisija 2019. gada 15. novembra vēstulē paziņoja par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru saskaņā ar Procedūras regulas 23. panta 2. punktu. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja Itāliju un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (6) | Itālija nosūtīja Komisijai savus apsvērumus 2020. gada 4. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Itālija nosūtīja Komisijai savus apsvērumus 2020. gada 4. februāra vēstulē.

| (7) | Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:






  1. | Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:

1.

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija);

Confetra – Confederazione Generale Italiana dei Trasporti e della Logistica

| 2. | Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija); |
| --- | --- |

2.

Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija);

Conftrasporto-Confcommercio

| 3. | Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); |
| --- | --- |

3.

Assoporti (Itālijas Ostu asociācija);

Assoporti

| 4. | Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL,
  Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti
  UILTRASPORTI (Itālijas Transporta nozares darbinieku federācija, Itālijas Transporta nozares federācija, Itālijas Transporta nozares darbinieku savienība); |
| --- | --- |

4.

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL,
  Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti
  UILTRASPORTI (Itālijas Transporta nozares darbinieku federācija, Itālijas Transporta nozares federācija, Itālijas Transporta nozares darbinieku savienība);

Federazione Italiana Lavoratori Trasporti FILT-CGIL, Federazione Italiana Trasporti FIT-CISL,

Unione Italiana dei Lavoratori dei Trasporti

UILTRASPORTI

| 5. | Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Ostas uzņēmumu valsts asociācija). |
| --- | --- |

5.

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP (Ostas uzņēmumu valsts asociācija).

Associazione Nazionale Imprese Portuali ANCIP

| (8) | Komisija saņēma apsvērumus arī no tā dēvētā Triestes brīvās teritorijas starptautiskā pagaidu pārstāvja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēma apsvērumus arī no tā dēvētā Triestes brīvās teritorijas starptautiskā pagaidu pārstāvja.

| (9) | Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Itālijai, dodot tai iespēju iesniegt par tiem piezīmes. Itālija neiesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Itālijai, dodot tai iespēju iesniegt par tiem piezīmes. Itālija neiesniedza piezīmes.

2.   PĀRBAUDĀMĀ PASĀKUMA APRAKSTS UN IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

PĀRBAUDĀMĀ PASĀKUMA APRAKSTS UN IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

| (10) | Itālijas ostu sistēmas iestādēm (OSI) netiek piemērots uzņēmumu ienākuma nodoklis (IRES). Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pasākums, uz kuru attiecas šis lēmums. |
| --- | --- |

(10)

Itālijas ostu sistēmas iestādēm (OSI) netiek piemērots uzņēmumu ienākuma nodoklis (IRES). Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pasākums, uz kuru attiecas šis lēmums.

IRES

2.1.   Itālijas ostu organizācija un reglamentēšana

Itālijas ostu organizācija un reglamentēšana

2.1.1.   Likums 84/1994 un ostu sistēmas iestāžu izveide

Likums 84/1994 un ostu sistēmas iestāžu izveide

| (11) | Ar grozīto Likumu 84/1994 (4) (“Likums 84/1994”) tiek regulētas ostas darbības un reglamentēti ostu sistēmas iestāžu, Jūrniecības pārvaldes un citu ar ostu darbību saistītu uzņēmumu uzdevumi un funkcijas. |
| --- | --- |

(11)

Ar grozīto Likumu 84/1994 (4) (“Likums 84/1994”) tiek regulētas ostas darbības un reglamentēti ostu sistēmas iestāžu, Jūrniecības pārvaldes un citu ar ostu darbību saistītu uzņēmumu uzdevumi un funkcijas.

4

| (12) | Ostas, kurās atrodas OSI, apzīmē kā “ostas vai īpašas ostu teritorijas ar valsts un starptautisku ekonomisko nozīmi” (II kategorijas I un II klases ostas). |
| --- | --- |

(12)

Ostas, kurās atrodas OSI, apzīmē kā “ostas vai īpašas ostu teritorijas ar valsts un starptautisku ekonomisko nozīmi” (II kategorijas I un II klases ostas).

| (13) | “Ostas vai īpašās ostu teritorijas ar valsts un starptautisku ekonomisko nozīmi” (II kategorijas I un II klase) izpilda funkcijas šādās jomās:






  1) | tirdzniecība un loģistika; |
| --- | --- | --- |

(13)

“Ostas vai īpašās ostu teritorijas ar valsts un starptautisku ekonomisko nozīmi” (II kategorijas I un II klase) izpilda funkcijas šādās jomās:

1)

tirdzniecība un loģistika;

| 2) | rūpniecība un naftas produktu transportēšana; |
| --- | --- |

2)

rūpniecība un naftas produktu transportēšana;

| 3) | pasažieru, tostarp kruīza pasažieru, apkalpošana; |
| --- | --- |

3)

pasažieru, tostarp kruīza pasažieru, apkalpošana;

| 4) | zvejniecība; |
| --- | --- |

4)

zvejniecība;

| 5) | tūrisms un atpūta. |
| --- | --- |

5)

tūrisms un atpūta.

| (14) | Pēc Likumdošanas dekrēta 169/2016 stāšanās spēkā Itālijā ir izveidotas 16 OSI, kas aptver 57 lielākās ostas. OSI pārvaldītās ostas ir uzskaitītas A pielikumā, kas ir Likuma 84/1994 neatņemama daļa. A pielikumu var grozīt, lai, ievērojot nosacījumus, ostu varētu iekļaut OSI vai pārcelt uz citu OSI. |
| --- | --- |

(14)

Pēc Likumdošanas dekrēta 169/2016 stāšanās spēkā Itālijā ir izveidotas 16 OSI, kas aptver 57 lielākās ostas. OSI pārvaldītās ostas ir uzskaitītas A pielikumā, kas ir Likuma 84/1994 neatņemama daļa. A pielikumu var grozīt, lai, ievērojot nosacījumus, ostu varētu iekļaut OSI vai pārcelt uz citu OSI.

| (15) | Saskaņā ar Likumu 84/1994 OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir īpašs juridiskais statuss un administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija. Tās uzrauga infrastruktūras un transporta ministrs. To budžetu un bilanci apstiprina infrastruktūras un transporta ministrs, vienojoties ar ekonomikas un finanšu ministru. OSI finanšu pārvaldību pārbauda Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Likumu 84/1994 OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir īpašs juridiskais statuss un administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija. Tās uzrauga infrastruktūras un transporta ministrs. To budžetu un bilanci apstiprina infrastruktūras un transporta ministrs, vienojoties ar ekonomikas un finanšu ministru. OSI finanšu pārvaldību pārbauda Revīzijas palāta.

| (16) | Saskaņā ar Likumu 84/1994 visām OSI ir jāizstrādā stratēģiskās plānošanas programma, kurā noteikti to attīstības mērķi. Tām ir jāveicina pasākumi energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu izmantošanas uzlabošanai ostās un ir jāsagatavo attiecīgs plānošanas dokuments. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Likumu 84/1994 visām OSI ir jāizstrādā stratēģiskās plānošanas programma, kurā noteikti to attīstības mērķi. Tām ir jāveicina pasākumi energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu izmantošanas uzlabošanai ostās un ir jāsagatavo attiecīgs plānošanas dokuments.

| (17) | Saskaņā ar Likumu 84/1994 par lielu infrastruktūras darbu veikšanu (jūras kanālu, aizsargdambju, doku un aprīkotu piestātņu būvniecību, bagarēšanu, jūras gultnes padziļināšanu) II kategorijas (I un II klase) ostās atbild valsts. Reģioni, pašvaldības vai OSI var iesaistīties ar saviem resursiem, savukārt nolūkā segt viņu veikto darbu izmaksas OSI var uzlikt piemaksas par iekrautajām vai izkrautajām precēm vai palielināt koncesijas maksu apmēru. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Likumu 84/1994 par lielu infrastruktūras darbu veikšanu (jūras kanālu, aizsargdambju, doku un aprīkotu piestātņu būvniecību, bagarēšanu, jūras gultnes padziļināšanu) II kategorijas (I un II klase) ostās atbild valsts. Reģioni, pašvaldības vai OSI var iesaistīties ar saviem resursiem, savukārt nolūkā segt viņu veikto darbu izmaksas OSI var uzlikt piemaksas par iekrautajām vai izkrautajām precēm vai palielināt koncesijas maksu apmēru.

2.1.2.   Ostu sistēmas iestāžu uzdevumi un Jūrniecības pārvaldes uzdevumi

Ostu sistēmas iestāžu uzdevumi un Jūrniecības pārvaldes uzdevumi

| (18) | Saskaņā ar Likuma 84/1994 6. pantu OSI ir jāveic šādi uzdevumi:






  1) | ostas darbību un pakalpojumu pārvaldība, plānošana, koordinēšana, reglamentēšana, veicināšana un kontrole, atļauju piešķiršanas un koncesijas darbības, kas minētas Likuma 84/1994 16. (sk. 2.1.4. punktu), 17. un 18. pantā (sk. 2.1.5. punktu), un citas ar tirdzniecību un rūpniecību saistītas darbības, ko veic ostās; |
| --- | --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Likuma 84/1994 6. pantu OSI ir jāveic šādi uzdevumi:

1)

ostas darbību un pakalpojumu pārvaldība, plānošana, koordinēšana, reglamentēšana, veicināšana un kontrole, atļauju piešķiršanas un koncesijas darbības, kas minētas Likuma 84/1994 16. (sk. 2.1.4. punktu), 17. un 18. pantā (sk. 2.1.5. punktu), un citas ar tirdzniecību un rūpniecību saistītas darbības, ko veic ostās;

| 2) | ostas teritorijas kopējo daļu regulāra un ārkārtas uzturēšana, tostarp jūras gultnes uzturēšana; |
| --- | --- |

2)

ostas teritorijas kopējo daļu regulāra un ārkārtas uzturēšana, tostarp jūras gultnes uzturēšana;

| 3) | attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, ko sniedz ostas lietotājiem un kas nav cieši saistīti ar 16. pantā minētajām ostas darbībām (sk. 2.1.4. punktu), – tiesību piešķiršana sniegt šādus pakalpojumus un to sniegšanas kontrole; |
| --- | --- |

3)

attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, ko sniedz ostas lietotājiem un kas nav cieši saistīti ar 16. pantā minētajām ostas darbībām (sk. 2.1.4. punktu), – tiesību piešķiršana sniegt šādus pakalpojumus un to sniegšanas kontrole;

| 4) | to administratīvo darbību koordinēšana, kuras ostas teritorijā veic valsts iestādes un struktūras; |
| --- | --- |

4)

to administratīvo darbību koordinēšana, kuras ostas teritorijā veic valsts iestādes un struktūras;

| 5) | ekskluzīva zemes un jūras aprīkojuma lietošana saskaņā ar Likuma 84/1994 un Navigācijas kodeksa noteikumiem; |
| --- | --- |

5)

ekskluzīva zemes un jūras aprīkojuma lietošana saskaņā ar Likuma 84/1994 un Navigācijas kodeksa noteikumiem;

| 6) | tādu savienojumu koordinēšana un veicināšana, kas izveidoti ar loģistikas sistēmām ārpus ostas, kā arī starp ostām. |
| --- | --- |

6)

tādu savienojumu koordinēšana un veicināšana, kas izveidoti ar loģistikas sistēmām ārpus ostas, kā arī starp ostām.

| (19) | Saskaņā ar Likumu 84/1994 Jūrniecības pārvalde atbild par to, lai tiktu veiktas policijas un apsardzes funkcijas, kas paredzētas Navigācijas kodeksā un īpašos likumos. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Likumu 84/1994 Jūrniecības pārvalde atbild par to, lai tiktu veiktas policijas un apsardzes funkcijas, kas paredzētas Navigācijas kodeksā un īpašos likumos.

| (20) | Saskaņā ar Likuma 84/1994 6. pantu OSI nav atļauts tieši vai ar ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu starpniecību veikt ostas darbības (5) un ar tām cieši saistītas darbības. Turklāt OSI nevar sniegt tehniskos jūras pakalpojumus – loču, velkoņu, pietauvotāju un lihtera iekrāvēju un izkrāvēju pakalpojumus. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Likuma 84/1994 6. pantu OSI nav atļauts tieši vai ar ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu starpniecību veikt ostas darbības (5) un ar tām cieši saistītas darbības. Turklāt OSI nevar sniegt tehniskos jūras pakalpojumus – loču, velkoņu, pietauvotāju un lihtera iekrāvēju un izkrāvēju pakalpojumus.

5

| (21) | Ir jāizveido konsultatīva komiteja, kuras sastāvā būtu pieci dalībnieki, kuri pārstāv ostā strādājošo uzņēmumu darbiniekus, viens dalībnieks, kurš pārstāv OSI darbiniekus, kā arī pa vienam pārstāvim no katras to uzņēmumu kategorijas, kuri darbojas ostā: kuģu īpašnieki; rūpniecības uzņēmumi; uzņēmumi, kas minēti 16. (sk. 2.1.4. punktu) un 18. pantā (sk. 2.1.5. punktu); kravu ekspeditori; jūrnieki un aģenti; pārvadātāji, kas darbojas ostu nozarē. Šai komitejai ir jāpilda padomdevēja funkcijas saistībā ar atļauju un koncesiju piešķiršanu, apturēšanu vai atsaukšanu. |
| --- | --- |

(21)

Ir jāizveido konsultatīva komiteja, kuras sastāvā būtu pieci dalībnieki, kuri pārstāv ostā strādājošo uzņēmumu darbiniekus, viens dalībnieks, kurš pārstāv OSI darbiniekus, kā arī pa vienam pārstāvim no katras to uzņēmumu kategorijas, kuri darbojas ostā: kuģu īpašnieki; rūpniecības uzņēmumi; uzņēmumi, kas minēti 16. (sk. 2.1.4. punktu) un 18. pantā (sk. 2.1.5. punktu); kravu ekspeditori; jūrnieki un aģenti; pārvadātāji, kas darbojas ostu nozarē. Šai komitejai ir jāpilda padomdevēja funkcijas saistībā ar atļauju un koncesiju piešķiršanu, apturēšanu vai atsaukšanu.

| (22) | OSI izveido savus teritoriālos birojus, kuros OSI ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis citstarp atbild par koncesiju piešķiršanu uz laiku līdz četriem gadiem un attiecīgo koncesijas maksu noteikšanu, ņemot vērā konsultatīvās komitejas un pārvaldības komitejas viedokli. |
| --- | --- |

(22)

OSI izveido savus teritoriālos birojus, kuros OSI ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis citstarp atbild par koncesiju piešķiršanu uz laiku līdz četriem gadiem un attiecīgo koncesijas maksu noteikšanu, ņemot vērā konsultatīvās komitejas un pārvaldības komitejas viedokli.

2.1.3.   Ostu sistēmas iestāžu finanšu līdzekļi

Ostu sistēmas iestāžu finanšu līdzekļi

| (23) | OSI ieņēmumus veido:






  1) | Likuma 84/1994 18. pantā minētās koncesijas maksas (sk. 2.1.5. punktu) par valstij piederošām teritorijām un piestātnēm ostas teritorijā un teritoriālajās robežās; |
| --- | --- | --- |

(23)

OSI ieņēmumus veido:

1)

Likuma 84/1994 18. pantā minētās koncesijas maksas (sk. 2.1.5. punktu) par valstij piederošām teritorijām un piestātnēm ostas teritorijā un teritoriālajās robežās;

| 2) | atļaujas maksas par ostas darbībām, kas minētas Likuma 84/1994 16. pantā (sk. 2.1.4. punktu); |
| --- | --- |

2)

atļaujas maksas par ostas darbībām, kas minētas Likuma 84/1994 16. pantā (sk. 2.1.4. punktu);

| 3) | enkurvietas nodevas (“tassa di ancoraggio”); |
| --- | --- |

3)

enkurvietas nodevas (“tassa di ancoraggio”);

tassa di ancoraggio

| 4) | nodevas, ko iekasē par izkrautām un iekrautām precēm (“tassa portuale”); |
| --- | --- |

4)

nodevas, ko iekasē par izkrautām un iekrautām precēm (“tassa portuale”);

tassa portuale

| 5) | reģionu, vietējo pašvaldību un citu valsts struktūru ieguldījums; |
| --- | --- |

5)

reģionu, vietējo pašvaldību un citu valsts struktūru ieguldījums;

| 6) | citi ieņēmumi. |
| --- | --- |

6)

citi ieņēmumi.

| (24) | Saskaņā ar Itālijas Infrastruktūras un transporta ministrijas ziņojumu “ostas maksas” (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas, t. i., attiecīgi tassa portuale un tassa di ancoraggio) kopā ar koncesijas maksām bija divi galvenie komponenti, kas veidoja Itālijas ostu ieņēmumus 2017. gadā – attiecīgi 53,2 % un 27,1 % apmērā no pamatdarbības ieņēmumiem (6). |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Itālijas Infrastruktūras un transporta ministrijas ziņojumu “ostas maksas” (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas, t. i., attiecīgi tassa portuale un tassa di ancoraggio) kopā ar koncesijas maksām bija divi galvenie komponenti, kas veidoja Itālijas ostu ieņēmumus 2017. gadā – attiecīgi 53,2 % un 27,1 % apmērā no pamatdarbības ieņēmumiem (6).

tassa portuale

tassa di ancoraggio

6

2.1.4.   Ostas darbības (Likuma 84/1994 16. pants)

Ostas darbības (Likuma 84/1994 16. pants)

| (25) | Ostas darbības ir iekraušana, izkraušana, pārkraušana citā kuģī, uzglabāšana, preču un citu priekšmetu pārvietošana ostas teritorijā. Ostas pakalpojumi ir specializēti, papildinoši un papildu pakalpojumi, kas saistīti ar ostas darbību ciklu. OSI var identificēt šos pakalpojumus ar īpašiem noteikumiem, kuri ir jāizdod ar transporta un navigācijas ministra dekrētu. |
| --- | --- |

(25)

Ostas darbības ir iekraušana, izkraušana, pārkraušana citā kuģī, uzglabāšana, preču un citu priekšmetu pārvietošana ostas teritorijā. Ostas pakalpojumi ir specializēti, papildinoši un papildu pakalpojumi, kas saistīti ar ostas darbību ciklu. OSI var identificēt šos pakalpojumus ar īpašiem noteikumiem, kuri ir jāizdod ar transporta un navigācijas ministra dekrētu.

| (26) | OSI reglamentē un pārrauga ostas darbības, ostas pakalpojumus un katra uzņēmuma publiskoto tarifu piemērošanu, kā arī regulāri ziņo par to transporta un navigācijas ministram. |
| --- | --- |

(26)

OSI reglamentē un pārrauga ostas darbības, ostas pakalpojumus un katra uzņēmuma publiskoto tarifu piemērošanu, kā arī regulāri ziņo par to transporta un navigācijas ministram.

| (27) | Lai varētu veikt ostas darbības un sniegt ostas pakalpojumus uz sava rēķina vai iesaistot trešās personas, ir vajadzīga OSI atļauja. Šī atļauja attiecas uz ostas darbību veikšanu vai viena vai vairāku ostas pakalpojumu sniegšanu, kas ir jāidentificē pašā atļaujā. |
| --- | --- |

(27)

Lai varētu veikt ostas darbības un sniegt ostas pakalpojumus uz sava rēķina vai iesaistot trešās personas, ir vajadzīga OSI atļauja. Šī atļauja attiecas uz ostas darbību veikšanu vai viena vai vairāku ostas pakalpojumu sniegšanu, kas ir jāidentificē pašā atļaujā.

| (28) | Uzņēmumiem, kas saņēmuši atļauju, ir jāreģistrējas atsevišķos reģistros, kurus uztur OSI, kā arī ir jāmaksā gada maksa un jāsniedz nodrošinājums. |
| --- | --- |

(28)

Uzņēmumiem, kas saņēmuši atļauju, ir jāreģistrējas atsevišķos reģistros, kurus uztur OSI, kā arī ir jāmaksā gada maksa un jāsniedz nodrošinājums.

| (29) | Attiecībā uz atļauju izsniegšanu transporta un navigācijas ministram, pieņemot dekrētu, ir jānosaka:






  1) | personiskās, finansiālās un profesionālās prasības, kas ir jāizpilda operatoriem un uzņēmumiem, kuri iesniedz pieteikumu; |
| --- | --- | --- |

(29)

Attiecībā uz atļauju izsniegšanu transporta un navigācijas ministram, pieņemot dekrētu, ir jānosaka:

1)

personiskās, finansiālās un profesionālās prasības, kas ir jāizpilda operatoriem un uzņēmumiem, kuri iesniedz pieteikumu;

| 2) | kritēriji, procedūras un termiņi attiecībā uz atļaujas piešķiršanu, apturēšanu un anulēšanu, kā arī saistītās pārbaudes; |
| --- | --- |

2)

kritēriji, procedūras un termiņi attiecībā uz atļaujas piešķiršanu, apturēšanu un anulēšanu, kā arī saistītās pārbaudes;

| 3) | parametri, ko izmanto gada maksu un nodrošinājuma minimālās un maksimālās summas noteikšanai atkarībā no atļaujas ilguma un īpašajām iezīmēm, ņemot vērā ieguldījumu apjomu un veicamās darbības. |
| --- | --- |

3)

parametri, ko izmanto gada maksu un nodrošinājuma minimālās un maksimālās summas noteikšanai atkarībā no atļaujas ilguma un īpašajām iezīmēm, ņemot vērā ieguldījumu apjomu un veicamās darbības.

| (30) | OSI ir jāpublisko tarifi attiecībā uz ostas darbībām. Uzņēmumiem, kas saņēmuši atļauju, ir jāpaziņo OSI tarifi, kurus tie plāno iekasēt no lietotājiem, kā arī ir jāziņo par visām turpmākajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(30)

OSI ir jāpublisko tarifi attiecībā uz ostas darbībām. Uzņēmumiem, kas saņēmuši atļauju, ir jāpaziņo OSI tarifi, kurus tie plāno iekasēt no lietotājiem, kā arī ir jāziņo par visām turpmākajām izmaiņām.

| (31) | Atļaujas termiņam ir jābūt atkarīgam no uzņēmuma ierosinātās darbības programmas vai – gadījumā, ja apstiprinātais uzņēmums ir arī koncesijas turētājs Likuma 84/1994 18. panta nozīmē (sk. 2.1.5. punktu), – vienādam ar pašas koncesijas termiņu. Atļauju var atjaunot saistībā ar jaunām darbības programmām vai pēc koncesijas atjaunošanas. |
| --- | --- |

(31)

Atļaujas termiņam ir jābūt atkarīgam no uzņēmuma ierosinātās darbības programmas vai – gadījumā, ja apstiprinātais uzņēmums ir arī koncesijas turētājs Likuma 84/1994 18. panta nozīmē (sk. 2.1.5. punktu), – vienādam ar pašas koncesijas termiņu. Atļauju var atjaunot saistībā ar jaunām darbības programmām vai pēc koncesijas atjaunošanas.

| (32) | Pēc apspriešanās ar vietējo padomdevēju komiteju OSI ir jānosaka maksimālais izsniedzamo atļauju skaits, ņemot vērā darbības prasības un ostas satiksmi, jebkurā gadījumā nodrošinot maksimālu konkurences līmeni nozarē. |
| --- | --- |

(32)

Pēc apspriešanās ar vietējo padomdevēju komiteju OSI ir jānosaka maksimālais izsniedzamo atļauju skaits, ņemot vērā darbības prasības un ostas satiksmi, jebkurā gadījumā nodrošinot maksimālu konkurences līmeni nozarē.

2.1.5.   Zemes platību un piestātņu koncesijas (Likuma 84/1994 18. pants)

Zemes platību un piestātņu koncesijas (Likuma 84/1994 18. pants)

| (33) | OSI piešķir koncesijā zemes platības un piestātnes ostas teritorijā uzņēmumiem, kas minēti Likuma 84/1994 16. pantā, ostas darbību veikšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(33)

OSI piešķir koncesijā zemes platības un piestātnes ostas teritorijā uzņēmumiem, kas minēti Likuma 84/1994 16. pantā, ostas darbību veikšanas vajadzībām.

| (34) | Koncesijas ir jāpiešķir, pamatojoties uz piemērotiem reklāmas veidiem, kas noteikti transporta un navigācijas ministra dekrētā, vienojoties ar finanšu ministru. Tajā pašā dekrētā norāda arī:






  1) | koncesijas ilgumu, koncesijas piešķīrēju iestāžu uzraudzības un pārbaudes pilnvaras, koncesijas atjaunošanas noteikumus un iekārtu koncesiju jaunam koncesionāram; |
| --- | --- | --- |

(34)

Koncesijas ir jāpiešķir, pamatojoties uz piemērotiem reklāmas veidiem, kas noteikti transporta un navigācijas ministra dekrētā, vienojoties ar finanšu ministru. Tajā pašā dekrētā norāda arī:

1)

koncesijas ilgumu, koncesijas piešķīrēju iestāžu uzraudzības un pārbaudes pilnvaras, koncesijas atjaunošanas noteikumus un iekārtu koncesiju jaunam koncesionāram;

| 2) | minimālās koncesijas maksas, kas koncesionāriem ir jāmaksā. |
| --- | --- |

2)

minimālās koncesijas maksas, kas koncesionāriem ir jāmaksā.

| (35) | Lai tiktu piešķirtas koncesijas:






  1) | pretendentiem ir jāiesniedz uzņēmējdarbības plāns, ko atbalsta attiecīgas garantijas un kas izstrādāts ar mērķi palielināt ostu satiksmi un produktivitāti; |
| --- | --- | --- |

(35)

Lai tiktu piešķirtas koncesijas:

1)

pretendentiem ir jāiesniedz uzņēmējdarbības plāns, ko atbalsta attiecīgas garantijas un kas izstrādāts ar mērķi palielināt ostu satiksmi un produktivitāti;

| 2) | pretendentu rīcībā ir jābūt attiecīgiem tehniskiem un organizatoriskiem rīkiem, arī attiecībā uz drošību, lai apmierinātu gan sava, gan trešo personu nepārtraukta un integrēta ražošanas un darbības cikla vajadzības; |
| --- | --- |

2)

pretendentu rīcībā ir jābūt attiecīgiem tehniskiem un organizatoriskiem rīkiem, arī attiecībā uz drošību, lai apmierinātu gan sava, gan trešo personu nepārtraukta un integrēta ražošanas un darbības cikla vajadzības;

| 3) | pretendentiem ir jāizstrādā uzņēmējdarbības plānam atbilstošs personāla plāns. |
| --- | --- |

3)

pretendentiem ir jāizstrādā uzņēmējdarbības plānam atbilstošs personāla plāns.

| (36) | Katrā ostā valstij piederošas zemes platības koncesionāram ir tieši jāveic darbība, kurai piešķirta koncesija. Koncesionārs vienlaikus var būt citas valsts teritorijas koncesionārs tajā pašā ostā tikai tad, ja darbība, kurai nepieciešama jauna koncesija, atšķiras no tās, uz kuru attiecas esošās koncesijas tajā pašā valsts teritorijā, un nevar veikt ostas darbības jomās, kurām nav piešķirta koncesija. |
| --- | --- |

(36)

Katrā ostā valstij piederošas zemes platības koncesionāram ir tieši jāveic darbība, kurai piešķirta koncesija. Koncesionārs vienlaikus var būt citas valsts teritorijas koncesionārs tajā pašā ostā tikai tad, ja darbība, kurai nepieciešama jauna koncesija, atšķiras no tās, uz kuru attiecas esošās koncesijas tajā pašā valsts teritorijā, un nevar veikt ostas darbības jomās, kurām nav piešķirta koncesija.

| (37) | OSI ir jāveic ikgadējas pārbaudes, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas prasības, kas tika noteiktas koncesijas piešķiršanas laikā, un vai ieguldījumi tiek īstenoti atbilstīgi tam, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(37)

OSI ir jāveic ikgadējas pārbaudes, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas prasības, kas tika noteiktas koncesijas piešķiršanas laikā, un vai ieguldījumi tiek īstenoti atbilstīgi tam, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā.

| (38) | Ja koncesionārs nepamatoti nepilda saistības, kuras uzņēmies, un ja netiek sasniegti uzņēmējdarbības plānā noteiktie mērķi, OSI ir jāatsauc koncesija. |
| --- | --- |

(38)

Ja koncesionārs nepamatoti nepilda saistības, kuras uzņēmies, un ja netiek sasniegti uzņēmējdarbības plānā noteiktie mērķi, OSI ir jāatsauc koncesija.

2.2.   Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Itālijā un atbrīvojums, kas piešķirts OSI

Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Itālijā un atbrīvojums, kas piešķirts OSI

| (39) | Itālijā ienākuma nodoklis tiek reglamentēts ar prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Konsolidētais nodokļu likums, “TUIR”) (7). TUIR II sadaļā ir izklāstīti noteikumi par uzņēmumu ienākuma aplikšanu ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(39)

Itālijā ienākuma nodoklis tiek reglamentēts ar prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu 917: Testo Unico delle Imposte sui Redditi (Konsolidētais nodokļu likums, “TUIR”) (7). TUIR II sadaļā ir izklāstīti noteikumi par uzņēmumu ienākuma aplikšanu ar nodokļiem.

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

TUIR

7

TUIR

| (40) | Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa (Imposta sul reddito sulle società IRES, “IRES”) galvenie elementi ir izklāstīti tālāk (8). |
| --- | --- |

(40)

Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa (Imposta sul reddito sulle società IRES, “IRES”) galvenie elementi ir izklāstīti tālāk (8).

Imposta sul reddito sulle società IRES

IRES

8

2.2.1.   Ar nodokli apliekamās personas (TUIR 73. un 74. pants)

Ar nodokli apliekamās personas (TUIR 73. un 74. pants)

| (41) | Saskaņā ar TUIR 73. panta 1. punktu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek šādas struktūras:






  1) | akciju sabiedrības un komandītsabiedrības, sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kooperatīvās sabiedrības un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, Eiropas uzņēmējsabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2157/2001 (9) un Eiropas kooperatīvās sabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1435/2003 (10), kas ir attiecīgās valsts rezidenti; |
| --- | --- | --- |

(41)

Saskaņā ar TUIR 73. panta 1. punktu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek šādas struktūras:

TUIR

1)

akciju sabiedrības un komandītsabiedrības, sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kooperatīvās sabiedrības un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, Eiropas uzņēmējsabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2157/2001 (9) un Eiropas kooperatīvās sabiedrības saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1435/2003 (10), kas ir attiecīgās valsts rezidenti;

9

10

| 2) | valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, kā arī tresti, kas ir attiecīgās valsts rezidenti un kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana; |
| --- | --- |

2)

valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, kā arī tresti, kas ir attiecīgās valsts rezidenti un kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana;

| 3) | valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, tresti, kuru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana, kā arī uzkrājumu kolektīvo ieguldījumu sabiedrības, kas ir attiecīgās valsts rezidenti; |
| --- | --- |

3)

valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, tresti, kuru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana, kā arī uzkrājumu kolektīvo ieguldījumu sabiedrības, kas ir attiecīgās valsts rezidenti;

| 4) | jebkāda veida sabiedrības un iestādes, tostarp tresti, ar juridiskas personas statusu vai bez tā, kas nav attiecīgās valsts rezidenti. |
| --- | --- |

4)

jebkāda veida sabiedrības un iestādes, tostarp tresti, ar juridiskas personas statusu vai bez tā, kas nav attiecīgās valsts rezidenti.

| (42) | Ar TUIR 74. pantu tika ieviesti īpaši noteikumi attiecībā uz valsts un sabiedriskām struktūrām un tika definēts, kuras darbības nav uzskatāmas par komercdarbībām. |
| --- | --- |

(42)

Ar TUIR 74. pantu tika ieviesti īpaši noteikumi attiecībā uz valsts un sabiedriskām struktūrām un tika definēts, kuras darbības nav uzskatāmas par komercdarbībām.

TUIR

| (43) | Saskaņā ar TUIR 74. panta 1. punktu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp autonomām pārvaldēm, un, ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda valsts īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Saskaņā ar TUIR 74. panta 2. punktu gadījumā, ja valsts funkcijas pilda valsts struktūras, tā nav komercdarbība. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar TUIR 74. panta 1. punktu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp autonomām pārvaldēm, un, ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda valsts īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Saskaņā ar TUIR 74. panta 2. punktu gadījumā, ja valsts funkcijas pilda valsts struktūras, tā nav komercdarbība.

TUIR

TUIR

2.2.2.   Ar nodokli apliekamie ienākumi

Ar nodokli apliekamie ienākumi

| (44) | Visi ienākumi, ko gūst sabiedrības, kuras veic komercdarbību, ir uzskatāmi par ienākumiem no uzņēmējdarbības, un tos apliek ar IRES (TUIR 81. pants). Nodokļu bāze visā pasaulē ir ienākumi, kas uzrādīti peļņas un zaudējumu pārskatā, kurš sagatavots par attiecīgo fiskālo gadu saskaņā ar uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumiem un koriģēts saskaņā ar nodokļu tiesību aktu noteikumiem par ienākumiem no uzņēmējdarbības. |
| --- | --- |

(44)

Visi ienākumi, ko gūst sabiedrības, kuras veic komercdarbību, ir uzskatāmi par ienākumiem no uzņēmējdarbības, un tos apliek ar IRES (TUIR 81. pants). Nodokļu bāze visā pasaulē ir ienākumi, kas uzrādīti peļņas un zaudējumu pārskatā, kurš sagatavots par attiecīgo fiskālo gadu saskaņā ar uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumiem un koriģēts saskaņā ar nodokļu tiesību aktu noteikumiem par ienākumiem no uzņēmējdarbības.

IRES

TUIR

| (45) | Uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošana ienākumam no nekustamā īpašuma ir atkarīga no nekustamā īpašuma aktīvu veida. Ja nekustamā īpašuma aktīvus faktiski izmanto vienīgi komercdarbības veikšanai (vai arī to raksturlielumu dēļ tos var izmantot vienīgi komercdarbības veikšanai), ienākumi no nekustamā īpašuma ir uzskatāmi par ienākumiem no uzņēmējdarbības. Tāpēc šādi ienākumi ir iekļauti uzņēmuma apliekamajos ienākumos. |
| --- | --- |

(45)

Uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošana ienākumam no nekustamā īpašuma ir atkarīga no nekustamā īpašuma aktīvu veida. Ja nekustamā īpašuma aktīvus faktiski izmanto vienīgi komercdarbības veikšanai (vai arī to raksturlielumu dēļ tos var izmantot vienīgi komercdarbības veikšanai), ienākumi no nekustamā īpašuma ir uzskatāmi par ienākumiem no uzņēmējdarbības. Tāpēc šādi ienākumi ir iekļauti uzņēmuma apliekamajos ienākumos.

2.2.3.   Taksācijas periods

Taksācijas periods

| (46) | Uzņēmumu ienākuma nodokļa taksācijas periods ir uzņēmuma fiskālais gads, kā noteikts likumā vai statūtos. Ja fiskālais gads nav tā noteikts vai ja tas ir ilgāks par diviem gadiem, taksācijas periods ir kalendārais gads (TUIR 76. pants). |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmumu ienākuma nodokļa taksācijas periods ir uzņēmuma fiskālais gads, kā noteikts likumā vai statūtos. Ja fiskālais gads nav tā noteikts vai ja tas ir ilgāks par diviem gadiem, taksācijas periods ir kalendārais gads (TUIR 76. pants).

TUIR

2.2.4.   Likmes

Likmes

| (47) | IRES likme ir 24 % (TUIR 77. pants) (11). |
| --- | --- |

(47)

IRES likme ir 24 % (TUIR 77. pants) (11).

IRES

TUIR

11

| (48) | Ar 2019. gada 27. decembra Likuma Nr. 160 1. panta 716. punktu tika ieviests jauns IRES papildnodoklis 3,5 procentpunktu apmērā no ienākumiem, kas gūti no darbībām, kuras veiktas, pamatojoties uz ostu atļaujām un koncesijām, kas izsniegtas saskaņā ar Likuma 84/1994 16. un 18. pantu (12). Šis ir pagaidu pasākums, kas būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz 2019. līdz 2021. fiskālo gadu. |
| --- | --- |

(48)

Ar 2019. gada 27. decembra Likuma Nr. 160 1. panta 716. punktu tika ieviests jauns IRES papildnodoklis 3,5 procentpunktu apmērā no ienākumiem, kas gūti no darbībām, kuras veiktas, pamatojoties uz ostu atļaujām un koncesijām, kas izsniegtas saskaņā ar Likuma 84/1994 16. un 18. pantu (12). Šis ir pagaidu pasākums, kas būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz 2019. līdz 2021. fiskālo gadu.

IRES

12

2.2.5.   Ostu sistēmas iestāžu aplikšana ar nodokli Itālijā

Ostu sistēmas iestāžu aplikšana ar nodokli Itālijā

| (49) | Itālijā OSI neapliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli (IRES). Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pasākums, uz kuru attiecas šis lēmums. Šis atbrīvojums jo īpaši balstās uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes. |
| --- | --- |

(49)

Itālijā OSI neapliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli (IRES). Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pasākums, uz kuru attiecas šis lēmums. Šis atbrīvojums jo īpaši balstās uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes.

IRES

TUIR

| (50) | Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp ar autonomu organizāciju, pat ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda kolektīvu īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp ar autonomu organizāciju, pat ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda kolektīvu īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis.

TUIR

| (51) | Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir valsts struktūras, kurām uzticētas vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc uz tām attiecas TUIR 74. pants. Itālijas iestādes norādīja, ka TUIR 73. pantā, gluži pretēji, ir paredzēts, ka attiecīgā struktūra veic komercdarbību, kaut arī kā sekundāru darbību, un tāpēc tas neattiecas uz OSI. |
| --- | --- |

(51)

Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir valsts struktūras, kurām uzticētas vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc uz tām attiecas TUIR 74. pants. Itālijas iestādes norādīja, ka TUIR 73. pantā, gluži pretēji, ir paredzēts, ka attiecīgā struktūra veic komercdarbību, kaut arī kā sekundāru darbību, un tāpēc tas neattiecas uz OSI.

TUIR

TUIR

| (52) | TUIR 73. un 74. panta piemērošana, kā tos interpretē Itālijas iestādes, rada situāciju, kurā OSI Itālijā ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, tostarp attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no ostu infrastruktūras izmantošanas. |
| --- | --- |

(52)

TUIR 73. un 74. panta piemērošana, kā tos interpretē Itālijas iestādes, rada situāciju, kurā OSI Itālijā ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, tostarp attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no ostu infrastruktūras izmantošanas.

TUIR

2.3.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (53) | Komisija 2019. gada 8. janvārī ierosināja veikt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Procedūras regulas 22. pantu un aicināja Itāliju pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi. Taču 2019. gada 7. marta vēstulē Itālija oficiāli noraidīja Komisijas priekšlikumu un atteicās pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi. |
| --- | --- |

(53)

Komisija 2019. gada 8. janvārī ierosināja veikt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Procedūras regulas 22. pantu un aicināja Itāliju pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi. Taču 2019. gada 7. marta vēstulē Itālija oficiāli noraidīja Komisijas priekšlikumu un atteicās pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, tiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tāpat kā citi uzņēmumi.

| (54) | Tā kā Komisija joprojām uzskatīja, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, atbrīvošana no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pastāvoša valsts atbalsta shēma, un tai bija šaubas par šīs atbalsta shēmas saderību ar iekšējo tirgu, tā nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, piemērojot Reglamenta 23. panta 2. punktu. Minētajā lēmumā Komisija provizoriski secināja, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir tāds pastāvošs valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, kuru nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā Komisija joprojām uzskatīja, ka OSI, kuras veic saimniecisko darbību, atbrīvošana no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pastāvoša valsts atbalsta shēma, un tai bija šaubas par šīs atbalsta shēmas saderību ar iekšējo tirgu, tā nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, piemērojot Reglamenta 23. panta 2. punktu. Minētajā lēmumā Komisija provizoriski secināja, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir tāds pastāvošs valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, kuru nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

3.   ITĀLIJAS IESTĀŽU UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

ITĀLIJAS IESTĀŽU UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (55) | Itālijas iestādes un citas ieinteresētās personas apgalvo, ka, tā kā nav Savienības tiesību aktu par ostām un Savienības tiesību aktos nav vienota ostu pārvaldes iestāžu jēdziena, dalībvalstu kompetencē ir identificēt un reglamentēt ostu pārvaldes struktūru būtību un funkcijas, un ka par to liecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (13). |
| --- | --- |

(55)

Itālijas iestādes un citas ieinteresētās personas apgalvo, ka, tā kā nav Savienības tiesību aktu par ostām un Savienības tiesību aktos nav vienota ostu pārvaldes iestāžu jēdziena, dalībvalstu kompetencē ir identificēt un reglamentēt ostu pārvaldes struktūru būtību un funkcijas, un ka par to liecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (13).

13

| (56) | Itālijas iestādes un minētās personas uzskata, ka nav pamatoti piemērot Itālijai principus, kas noteikti Komisijas pieņemtajos lēmumos īpašos gadījumos attiecībā uz citām dalībvalstīm. Tās norādīja, ka situācija Itālijā nav salīdzināma ar situāciju citās dalībvalstīs (14). |
| --- | --- |

(56)

Itālijas iestādes un minētās personas uzskata, ka nav pamatoti piemērot Itālijai principus, kas noteikti Komisijas pieņemtajos lēmumos īpašos gadījumos attiecībā uz citām dalībvalstīm. Tās norādīja, ka situācija Itālijā nav salīdzināma ar situāciju citās dalībvalstīs (14).

14

3.2.   Uzņēmumi / saimnieciskās darbības

Uzņēmumi / saimnieciskās darbības

3.2.1.   Ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, ko veic sabiedrības interesēs

Ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, ko veic sabiedrības interesēs

| (57) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju un viedokli, ko ieinteresētās personas pauda lielākajā daļā piezīmju, OSI nav uzņēmumi un neveic saimniecisko darbību (15). Itālijas tiesību sistēmā ir noteikts, ka OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju un viedokli, ko ieinteresētās personas pauda lielākajā daļā piezīmju, OSI nav uzņēmumi un neveic saimniecisko darbību (15). Itālijas tiesību sistēmā ir noteikts, ka OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija.

15

| (58) | OSI darbību pārrauga Infrastruktūras un transporta ministrija, pārskatus par to finanšu pārvaldību pārbauda Revīzijas palāta – tāpat kā visu citu to struktūru gadījumā, kas veido valsts pārvaldi. OSI ir iekļautas Itālijas Statistikas institūta sastādītajā sarakstā, ko izmanto, lai izstrādātu valsts konsolidēto finanšu pārskatu. Tāpēc OSI ne tikai pieder valstij, bet patiešām ir ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras (16). |
| --- | --- |

(58)

OSI darbību pārrauga Infrastruktūras un transporta ministrija, pārskatus par to finanšu pārvaldību pārbauda Revīzijas palāta – tāpat kā visu citu to struktūru gadījumā, kas veido valsts pārvaldi. OSI ir iekļautas Itālijas Statistikas institūta sastādītajā sarakstā, ko izmanto, lai izstrādātu valsts konsolidēto finanšu pārskatu. Tāpēc OSI ne tikai pieder valstij, bet patiešām ir ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras (16).

16

| (59) | Itālijas iestādes un lielākā daļa ieinteresēto personu norādīja, ka OSI pašas nesniedz ostas pakalpojumus vai tehniskos jūras pakalpojumus (17). Reglamentējošas pilnvaras attiecībā uz tehniskajiem jūras pakalpojumiem – loču, velkoņu, pietauvotāju un lihtera iekrāvēju un izkrāvēju pakalpojumiem – ir Jūrniecības pārvaldei, kas ir Infrastruktūras un transporta ministrijas decentralizēta struktūra. Noteikumi par to, kā tiek piešķirtas tiesības veikt šādus pakalpojumus, ir paredzēti Itālijas Navigācijas kodeksā un īstenošanas noteikumos. Pašas OSI neveic arī citas darbības, piemēram, bunkurēšanu un atkritumu savākšanu. |
| --- | --- |

(59)

Itālijas iestādes un lielākā daļa ieinteresēto personu norādīja, ka OSI pašas nesniedz ostas pakalpojumus vai tehniskos jūras pakalpojumus (17). Reglamentējošas pilnvaras attiecībā uz tehniskajiem jūras pakalpojumiem – loču, velkoņu, pietauvotāju un lihtera iekrāvēju un izkrāvēju pakalpojumiem – ir Jūrniecības pārvaldei, kas ir Infrastruktūras un transporta ministrijas decentralizēta struktūra. Noteikumi par to, kā tiek piešķirtas tiesības veikt šādus pakalpojumus, ir paredzēti Itālijas Navigācijas kodeksā un īstenošanas noteikumos. Pašas OSI neveic arī citas darbības, piemēram, bunkurēšanu un atkritumu savākšanu.

17

| (60) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu un lielākās daļas ieinteresēto personu sniegto informāciju OSI sabiedrības interesēs nodrošina nediskriminējošu piekļuvi ostas pakalpojumu tirgiem brīvas konkurences apstākļos un garantē, ka valsts īpašumi tiek pārvaldīti pilnīgi pārredzamā un objektīvā veidā (18). Likumā 84/1994 identificētās OSI darbības tiek veiktas sabiedrības interesēs, lai ostu teritorijas darbotos pienācīgi. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu un lielākās daļas ieinteresēto personu sniegto informāciju OSI sabiedrības interesēs nodrošina nediskriminējošu piekļuvi ostas pakalpojumu tirgiem brīvas konkurences apstākļos un garantē, ka valsts īpašumi tiek pārvaldīti pilnīgi pārredzamā un objektīvā veidā (18). Likumā 84/1994 identificētās OSI darbības tiek veiktas sabiedrības interesēs, lai ostu teritorijas darbotos pienācīgi.

18

3.2.2.   Koncesijas, ko neīsteno peļņas nolūkā

Koncesijas, ko neīsteno peļņas nolūkā

| (61) | Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas uzskata, ka ostu koncesiju piešķiršana, ko veic OSI, ir regulatīva darbība, kuras mērķis ir produktīvāka ostas infrastruktūras sadale ostas kopienas un ostas lietotāju interesēs. OSI nodrošina, ka tiek piešķirtas koncesijas valsts īpašumā esošo ostas teritoriju izmantošanai, lai uzlabotu ostas un visu ar to saistīto darbību pārvaldību. Koncesiju piešķiršana nekādā gadījumā netiek veikta peļņas nolūkā. Tas nenotiek konkurences tirgū (19). |
| --- | --- |

(61)

Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas uzskata, ka ostu koncesiju piešķiršana, ko veic OSI, ir regulatīva darbība, kuras mērķis ir produktīvāka ostas infrastruktūras sadale ostas kopienas un ostas lietotāju interesēs. OSI nodrošina, ka tiek piešķirtas koncesijas valsts īpašumā esošo ostas teritoriju izmantošanai, lai uzlabotu ostas un visu ar to saistīto darbību pārvaldību. Koncesiju piešķiršana nekādā gadījumā netiek veikta peļņas nolūkā. Tas nenotiek konkurences tirgū (19).

19

| (62) | Itālijas iestādes un citas ieinteresētās personas norāda, ka koncesionāri tiek izvēlēti, izmantojot pārredzamas un nediskriminējošas procedūras (20). To atlase ne vienmēr ir atkarīga no lielākā ienesīguma izredzēm augstākas atlīdzības veidā par zemes izmantošanu. Mērķis drīzāk ir palielināt ostas teritoriju lietderību un vērtību sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(62)

Itālijas iestādes un citas ieinteresētās personas norāda, ka koncesionāri tiek izvēlēti, izmantojot pārredzamas un nediskriminējošas procedūras (20). To atlase ne vienmēr ir atkarīga no lielākā ienesīguma izredzēm augstākas atlīdzības veidā par zemes izmantošanu. Mērķis drīzāk ir palielināt ostas teritoriju lietderību un vērtību sabiedrības interesēs.

20

3.2.3.   Koncesijas maksas nav tirgus cenas

Koncesijas maksas nav tirgus cenas

| (63) | Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas uzskata, ka maksa par koncesiju un atļauju piešķiršanu privātiem uzņēmumiem, ko veic OSI, saistībā ar ostas pamatinfrastruktūras komerciālu izmantošanu un pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par atlīdzību par sniegto pakalpojumu vai piedāvāto preci. Tās norādīja, ka attiecīgos pakalpojumus nevar uzskatīt par saimnieciskām darbībām (21). |
| --- | --- |

(63)

Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas uzskata, ka maksa par koncesiju un atļauju piešķiršanu privātiem uzņēmumiem, ko veic OSI, saistībā ar ostas pamatinfrastruktūras komerciālu izmantošanu un pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par atlīdzību par sniegto pakalpojumu vai piedāvāto preci. Tās norādīja, ka attiecīgos pakalpojumus nevar uzskatīt par saimnieciskām darbībām (21).

21

| (64) | OSI piešķir koncesijas, pamatojoties uz pārredzamām, konkurenci veicinošām un nediskriminējošām procedūrām. Piešķiršanas procedūra, kurā tiek izvēlēts koncesionārs, ir pilnībā nodalīta no maksas apmēra. OSI ir pienākums uzraudzīt koncesionāru un pārliecināties, ka tas pilda koncesijas nosacījumus. Tās veic atbilstības pārbaudes, un tām ir īpašas pilnvaras piemērot sankcijas koncesionāram, piemēram, pilnvaras atsaukt koncesiju saistību neizpildes gadījumā. OSI nav tiešu līgumattiecību ar kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem, tādas ir vienīgi koncesionāriem. |
| --- | --- |

(64)

OSI piešķir koncesijas, pamatojoties uz pārredzamām, konkurenci veicinošām un nediskriminējošām procedūrām. Piešķiršanas procedūra, kurā tiek izvēlēts koncesionārs, ir pilnībā nodalīta no maksas apmēra. OSI ir pienākums uzraudzīt koncesionāru un pārliecināties, ka tas pilda koncesijas nosacījumus. Tās veic atbilstības pārbaudes, un tām ir īpašas pilnvaras piemērot sankcijas koncesionāram, piemēram, pilnvaras atsaukt koncesiju saistību neizpildes gadījumā. OSI nav tiešu līgumattiecību ar kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem, tādas ir vienīgi koncesionāriem.

| (65) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu un vairāku citu ieinteresēto personu iesūtītajām piezīmēm pastāv būtiska atšķirība starp valstij piederoša īpašuma piešķiršanu koncesionāriem (kā Itālijas gadījumā) un šāda īpašuma iznomāšanu (22). Tiesības, ko OSI piešķir koncesionāram, nav tik svarīgas kā tradicionālos ostu īpašnieku modeļos, salīdzinot ar parastām nomnieku nomas attiecībām. Par to liecina šādas Itālijas sistēmas īpatnības:






  1) | tas, ka vienīgi koncesionārs izmanto valsts īpašumu, nedrīkst būt pretrunā sabiedrības interesēm; |
| --- | --- | --- |

(65)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu un vairāku citu ieinteresēto personu iesūtītajām piezīmēm pastāv būtiska atšķirība starp valstij piederoša īpašuma piešķiršanu koncesionāriem (kā Itālijas gadījumā) un šāda īpašuma iznomāšanu (22). Tiesības, ko OSI piešķir koncesionāram, nav tik svarīgas kā tradicionālos ostu īpašnieku modeļos, salīdzinot ar parastām nomnieku nomas attiecībām. Par to liecina šādas Itālijas sistēmas īpatnības:

22

1)

tas, ka vienīgi koncesionārs izmanto valsts īpašumu, nedrīkst būt pretrunā sabiedrības interesēm;

| 2) | OSI jebkurā laikā var atsaukt koncesijas īpašu iemeslu dēļ, kas saistīti ar jūras izmantošanu, vai citu iemeslu dēļ, kas ir sabiedrības interesēs; šādā gadījumā koncesionāram nebūs tiesību uz kompensāciju; |
| --- | --- |

2)

OSI jebkurā laikā var atsaukt koncesijas īpašu iemeslu dēļ, kas saistīti ar jūras izmantošanu, vai citu iemeslu dēļ, kas ir sabiedrības interesēs; šādā gadījumā koncesionāram nebūs tiesību uz kompensāciju;

| 3) | maksu iekasēšanu veic ar izpildes procedūrām, kas līdzīgas nodokļu parādu iekasēšanas procedūrām; |
| --- | --- |

3)

maksu iekasēšanu veic ar izpildes procedūrām, kas līdzīgas nodokļu parādu iekasēšanas procedūrām;

| 4) | pēc koncesiju termiņa beigām valstij piederošs īpašums ir pieejams OSI un visi veiktie darbi vai uzlabojumi paliek valsts īpašumā; koncesionārs par šādiem darbiem un uzlabojumiem nesaņems nekādu samaksu vai atlīdzību. |
| --- | --- |

4)

pēc koncesiju termiņa beigām valstij piederošs īpašums ir pieejams OSI un visi veiktie darbi vai uzlabojumi paliek valsts īpašumā; koncesionārs par šādiem darbiem un uzlabojumiem nesaņems nekādu samaksu vai atlīdzību.

| (66) | Tāpēc saskaņā ar Itālijas iestāžu un vairāku ieinteresēto personu sniegto informāciju koncesijas maksas, kuras koncesionāri maksā OSI, nav nomas maksa vai tirgus cena, jo starp sarunu dalībniekiem nepastāv rīcības brīvība. Tās ir noteiktas ar likumu, un tām ir pazīmes, kas raksturīgas nodoklim, kuru koncesionārs maksā valstij ar OSI starpniecību apmaiņā pret piekļuvi ostas saimnieciskās darbības tirgum, jo īpaši tādēļ, lai veiktu darbības un sniegtu pakalpojumus, izmantojot publisku īpašumu (23). |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc saskaņā ar Itālijas iestāžu un vairāku ieinteresēto personu sniegto informāciju koncesijas maksas, kuras koncesionāri maksā OSI, nav nomas maksa vai tirgus cena, jo starp sarunu dalībniekiem nepastāv rīcības brīvība. Tās ir noteiktas ar likumu, un tām ir pazīmes, kas raksturīgas nodoklim, kuru koncesionārs maksā valstij ar OSI starpniecību apmaiņā pret piekļuvi ostas saimnieciskās darbības tirgum, jo īpaši tādēļ, lai veiktu darbības un sniegtu pakalpojumus, izmantojot publisku īpašumu (23).

23

| (67) | No tā var secināt, ka OSI neveic saimniecisko darbību, jo tās nevar ietekmēt saskaņā ar tirgus nosacījumiem veikta tirgus darījuma galveno elementu, proti, pakalpojuma cenu (24). |
| --- | --- |

(67)

No tā var secināt, ka OSI neveic saimniecisko darbību, jo tās nevar ietekmēt saskaņā ar tirgus nosacījumiem veikta tirgus darījuma galveno elementu, proti, pakalpojuma cenu (24).

24

| (68) | Dažas ieinteresētās personas (25) norādīja, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru saimnieciska darbība netiek veikta, ja konkrētas preču vai pakalpojumu piedāvāšanas metodes ir noteiktas tieši ar likumu un tāpēc nav balstītas konkursa dalībnieku veiktajos saimnieciskajos novērtējumos (26). Tāpēc tas, ka eksistē komercmaksa, ko noteicis uzņēmums, kurš ekspluatē infrastruktūru, būtu nosacījums šā uzņēmuma klasificēšanai par uzņēmumu (27). |
| --- | --- |

(68)

Dažas ieinteresētās personas (25) norādīja, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru saimnieciska darbība netiek veikta, ja konkrētas preču vai pakalpojumu piedāvāšanas metodes ir noteiktas tieši ar likumu un tāpēc nav balstītas konkursa dalībnieku veiktajos saimnieciskajos novērtējumos (26). Tāpēc tas, ka eksistē komercmaksa, ko noteicis uzņēmums, kurš ekspluatē infrastruktūru, būtu nosacījums šā uzņēmuma klasificēšanai par uzņēmumu (27).

25

26

27

3.2.4.   Koncesijas maksu saimnieciskais komponents

Koncesijas maksu saimnieciskais komponents

| (69) | Itālijas iestādes un dažas ieinteresētās personas savās piezīmēs norādīja, ka OSI veiktās darbības ostas īpašuma pārvaldībā neattiecas uz publisko īpašumu. Tas nozīmē, ka, kaut arī daži OSI darbību elementi ir saimnieciski, tas nebūt nenozīmē, ka OSI ir uzņēmumi (28). Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Tiesas judikatūra izslēdz to, ka struktūras, kas izveidotas un reglamentētas, lai pildītu sabiedriskas un ar saimniecisko darbību nesaistītas funkcijas un darbības, bet vienlaikus veic noteiktas saimnieciskās darbības, tiek klasificētas kā uzņēmumi (29). |
| --- | --- |

(69)

Itālijas iestādes un dažas ieinteresētās personas savās piezīmēs norādīja, ka OSI veiktās darbības ostas īpašuma pārvaldībā neattiecas uz publisko īpašumu. Tas nozīmē, ka, kaut arī daži OSI darbību elementi ir saimnieciski, tas nebūt nenozīmē, ka OSI ir uzņēmumi (28). Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Tiesas judikatūra izslēdz to, ka struktūras, kas izveidotas un reglamentētas, lai pildītu sabiedriskas un ar saimniecisko darbību nesaistītas funkcijas un darbības, bet vienlaikus veic noteiktas saimnieciskās darbības, tiek klasificētas kā uzņēmumi (29).

28

29

| (70) | Itālijas iestādes atzīst, ka koncesionāru samaksātās maksas ietver saimniecisku komponentu. Maksas ir fiksētas saskaņā ar valsts līmenī noteiktiem kritērijiem. Tomēr, nosakot maksas, ņem vērā arī koncesionāra saistības attiecībā uz kravu apjomu, ieguldījumu veidu un satiksmes apjomu. Tāpēc pamatmaksu var samazināt, piemēram, ja koncesionāri veic ieguldījumus nozīmīgos infrastruktūras darbos vai veic OSI jurisdikcijā esošu sabiedrisko labumu ārkārtas uzturēšanu. |
| --- | --- |

(70)

Itālijas iestādes atzīst, ka koncesionāru samaksātās maksas ietver saimniecisku komponentu. Maksas ir fiksētas saskaņā ar valsts līmenī noteiktiem kritērijiem. Tomēr, nosakot maksas, ņem vērā arī koncesionāra saistības attiecībā uz kravu apjomu, ieguldījumu veidu un satiksmes apjomu. Tāpēc pamatmaksu var samazināt, piemēram, ja koncesionāri veic ieguldījumus nozīmīgos infrastruktūras darbos vai veic OSI jurisdikcijā esošu sabiedrisko labumu ārkārtas uzturēšanu.

| (71) | Kopumā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju koncesijas maksas veido gan fiksētais, gan mainīgais komponents. Fiksētais komponents ir proporcionāls attiecīgo teritoriju platībai, un tajā ir ņemti vērā vairāki citi parametri (infrastruktūras atrašanās vieta un līmenis attiecīgajās teritorijās). Mainīgo komponentu aprēķina, pamatojoties uz stimulēšanas mehānismiem, kas paredzēti, lai sasniegtu labāku produktivitāti, labākus energoefektivitātes un vides aizsardzības rādītājus, kā arī pakalpojumu līmeņa uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz transportu un ostu intermodālo integrāciju. Stimulējošajos parametros, ko izmanto koncesijas maksas mainīgajā komponentā, parasti ņem vērā satiksmes apjomu – gan kuģu skaitu, gan preču daudzumu un veidu, – un izmaiņas konkrētos tirgus un pakalpojumu kvalitātes rādītājos (preču vidējais uzglabāšanas laiks noliktavu teritorijās; kravu novirzīšanas darbību efektivitātes līmenis; energoefektivitātes un vides aizsardzības efektivitātes līmenis visā ostas ciklā; produktivitātes līmenis uz ostas teritorijas vienību, uz kuru attiecas koncesija). |
| --- | --- |

(71)

Kopumā saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju koncesijas maksas veido gan fiksētais, gan mainīgais komponents. Fiksētais komponents ir proporcionāls attiecīgo teritoriju platībai, un tajā ir ņemti vērā vairāki citi parametri (infrastruktūras atrašanās vieta un līmenis attiecīgajās teritorijās). Mainīgo komponentu aprēķina, pamatojoties uz stimulēšanas mehānismiem, kas paredzēti, lai sasniegtu labāku produktivitāti, labākus energoefektivitātes un vides aizsardzības rādītājus, kā arī pakalpojumu līmeņa uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz transportu un ostu intermodālo integrāciju. Stimulējošajos parametros, ko izmanto koncesijas maksas mainīgajā komponentā, parasti ņem vērā satiksmes apjomu – gan kuģu skaitu, gan preču daudzumu un veidu, – un izmaiņas konkrētos tirgus un pakalpojumu kvalitātes rādītājos (preču vidējais uzglabāšanas laiks noliktavu teritorijās; kravu novirzīšanas darbību efektivitātes līmenis; energoefektivitātes un vides aizsardzības efektivitātes līmenis visā ostas ciklā; produktivitātes līmenis uz ostas teritorijas vienību, uz kuru attiecas koncesija).

| (72) | Tādējādi koncesijas maksa (fiksētais un mainīgais komponents), no vienas puses, sedz ostas vadības atalgojuma komponentu un izmaksas par ostas īpašuma kā pamata infrastruktūras izmantošanu, kam nav saimniecisks raksturs, un, no otras puses, sedz darbības un valsts īpašuma izmantošanas izmaksas, ļaujot koncesionāriem veikt savu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(72)

Tādējādi koncesijas maksa (fiksētais un mainīgais komponents), no vienas puses, sedz ostas vadības atalgojuma komponentu un izmaksas par ostas īpašuma kā pamata infrastruktūras izmantošanu, kam nav saimniecisks raksturs, un, no otras puses, sedz darbības un valsts īpašuma izmantošanas izmaksas, ļaujot koncesionāriem veikt savu uzņēmējdarbību.

| (73) | Itālijas iestādes uzskata, ka atšķirību starp koncesijas maksas ar saimniecisko darbību nesaistīto daļu (fiksēto komponentu) un saimniecisko daļu (mainīgo komponentu) netieši apstiprina Regula (ES) 2017/352. Minētajā regulā noteikts, ka ostas infrastruktūras lietošanas maksas var diferencēt saskaņā ar ostas ekonomisko stratēģiju un zemes plānošanas politiku, lai veicinātu ostas infrastruktūras efektīvāku izmantošanu (30). |
| --- | --- |

(73)

Itālijas iestādes uzskata, ka atšķirību starp koncesijas maksas ar saimniecisko darbību nesaistīto daļu (fiksēto komponentu) un saimniecisko daļu (mainīgo komponentu) netieši apstiprina Regula (ES) 2017/352. Minētajā regulā noteikts, ka ostas infrastruktūras lietošanas maksas var diferencēt saskaņā ar ostas ekonomisko stratēģiju un zemes plānošanas politiku, lai veicinātu ostas infrastruktūras efektīvāku izmantošanu (30).

30

| (74) | Itālijas iestādes arī uzskata, ka, novērtējot koncesijas maksas veidu, ir jāņem vērā darbības, ko OSI veic kā valsts iestādes, kuras pārvalda valsts īpašumu. Judikatūrā ir sniegti norādījumi, ka, ciktāl valsts iestāde veic saimniecisko darbību, kuru var nodalīt no valsts pilnvaru īstenošanas, tā rīkojas kā uzņēmums attiecībā uz šādu darbību. Tomēr, ja šī saimnieciskā darbība nav atdalāma no valsts pilnvaru īstenošanas, šīs struktūras veiktās darbības kopumā ir saistītas ar šo pilnvaru izmantošanu (31). |
| --- | --- |

(74)

Itālijas iestādes arī uzskata, ka, novērtējot koncesijas maksas veidu, ir jāņem vērā darbības, ko OSI veic kā valsts iestādes, kuras pārvalda valsts īpašumu. Judikatūrā ir sniegti norādījumi, ka, ciktāl valsts iestāde veic saimniecisko darbību, kuru var nodalīt no valsts pilnvaru īstenošanas, tā rīkojas kā uzņēmums attiecībā uz šādu darbību. Tomēr, ja šī saimnieciskā darbība nav atdalāma no valsts pilnvaru īstenošanas, šīs struktūras veiktās darbības kopumā ir saistītas ar šo pilnvaru izmantošanu (31).

31

| (75) | OSI gadījumā darbības, kurām varētu būt saimnieciska nozīme ostas īpašuma pārvaldīšanā un kurām var būt nozīme koncesijas maksas noteikšanā, jebkurā gadījumā nav atdalāmas no tādām publiskajām darbībām, kuru īstenošana ar likumu ir uzdota OSI, kā, piemēram, ostas īpašuma kontrole un pārvaldība un visu darbību plānošana saistībā ar ostas teritoriju izmantošanu. Tāpēc OSI iekasētās koncesijas maksas nevajadzētu uzskatīt par uzņēmuma ienākumiem. |
| --- | --- |

(75)

OSI gadījumā darbības, kurām varētu būt saimnieciska nozīme ostas īpašuma pārvaldīšanā un kurām var būt nozīme koncesijas maksas noteikšanā, jebkurā gadījumā nav atdalāmas no tādām publiskajām darbībām, kuru īstenošana ar likumu ir uzdota OSI, kā, piemēram, ostas īpašuma kontrole un pārvaldība un visu darbību plānošana saistībā ar ostas teritoriju izmantošanu. Tāpēc OSI iekasētās koncesijas maksas nevajadzētu uzskatīt par uzņēmuma ienākumiem.

| (76) | Itālijas iestādes atzīst, ka koncesijas maksas mainīgajam komponentam ir saimniecisks raksturs un tas teorētiski pamatotu tā iekļaušanu iespējamās ar nodokli apliekamās uzņēmuma ienākuma bāzes novērtējumā. |
| --- | --- |

(76)

Itālijas iestādes atzīst, ka koncesijas maksas mainīgajam komponentam ir saimniecisks raksturs un tas teorētiski pamatotu tā iekļaušanu iespējamās ar nodokli apliekamās uzņēmuma ienākuma bāzes novērtējumā.

| (77) | Tomēr Itālijas iestādes uzskata, ka koncesijas maksu mainīgā komponenta stimulējošie parametri ietekmē to, ka iegūtās maksas apmērs tiek pakāpeniski samazināts, kad koncesionāri sasniedz saimnieciskos mērķus. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tas izraisa pašas koncesijas maksas vispārēju samazināšanu. Tādējādi OSI ieņēmumus pilnībā vai gandrīz pilnībā veido fiksētais komponents, kura apmērs ir ierobežots līdz summai, kas sedz atlīdzību OSI vadībai un izmaksas par OSI veiktajām reglamentējošajām darbībām. Tāpēc Itālija uzskata, ka OSI neveic nekādu saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr Itālijas iestādes uzskata, ka koncesijas maksu mainīgā komponenta stimulējošie parametri ietekmē to, ka iegūtās maksas apmērs tiek pakāpeniski samazināts, kad koncesionāri sasniedz saimnieciskos mērķus. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tas izraisa pašas koncesijas maksas vispārēju samazināšanu. Tādējādi OSI ieņēmumus pilnībā vai gandrīz pilnībā veido fiksētais komponents, kura apmērs ir ierobežots līdz summai, kas sedz atlīdzību OSI vadībai un izmaksas par OSI veiktajām reglamentējošajām darbībām. Tāpēc Itālija uzskata, ka OSI neveic nekādu saimniecisko darbību.

3.3.   Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (78) | Saskaņā ar piezīmēm, ko izteikušas dažas ieinteresētās personas, OSI atbrīvošana no pienākuma maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli neradītu nodokļu ieņēmumu zaudējumus, jo OSI ir valsts daļa. Tāpēc netiktu patērēti valsts resursi fiskālu vai budžeta izdevumu veidā (32). |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar piezīmēm, ko izteikušas dažas ieinteresētās personas, OSI atbrīvošana no pienākuma maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli neradītu nodokļu ieņēmumu zaudējumus, jo OSI ir valsts daļa. Tāpēc netiktu patērēti valsts resursi fiskālu vai budžeta izdevumu veidā (32).

32

| (79) | Dažas ieinteresētās personas arī piebilda, ka summas, ko OSI samaksātu valstij, ja OSI ienākumi tiktu aplikti ar nodokli, novirzītu līdzekļus no OSI, kas tad nebūtu pieejami OSI institucionālo uzdevumu veikšanai. Tādā gadījumā būtu sagaidāms, ka valsts palielinātu savus maksājumus OSI. |
| --- | --- |

(79)

Dažas ieinteresētās personas arī piebilda, ka summas, ko OSI samaksātu valstij, ja OSI ienākumi tiktu aplikti ar nodokli, novirzītu līdzekļus no OSI, kas tad nebūtu pieejami OSI institucionālo uzdevumu veikšanai. Tādā gadījumā būtu sagaidāms, ka valsts palielinātu savus maksājumus OSI.

3.4.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (80) | Attiecībā uz OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa (IRES) Itālijas iestādes un lielākā daļa ieinteresēto personu savās piezīmēs norādīja, ka Itālijas Konsolidētajā nodokļu likumā TUIR paredzētā OSI klasifikācija ar saimniecisko darbību nesaistītu valsts struktūru kategorijā obligāti nozīmē to atbrīvošanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa (33). Tas nebūtu izņēmums no sistēmas vai īpašs pasākums par labu OSI, jo tas pilnībā atbilst Itālijas nodokļu sistēmas principiem (34). |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa (IRES) Itālijas iestādes un lielākā daļa ieinteresēto personu savās piezīmēs norādīja, ka Itālijas Konsolidētajā nodokļu likumā TUIR paredzētā OSI klasifikācija ar saimniecisko darbību nesaistītu valsts struktūru kategorijā obligāti nozīmē to atbrīvošanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa (33). Tas nebūtu izņēmums no sistēmas vai īpašs pasākums par labu OSI, jo tas pilnībā atbilst Itālijas nodokļu sistēmas principiem (34).

IRES

TUIR

33

34

| (81) | Itālijas TUIR noteiktā nodokļu sistēma pilnībā atbilst arī OSI raksturam un funkcijām, jo tās ir valsts iestādes, kurām uzdots veikt vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc tām ir jāpiemēro TUIR 74. pants. TUIR 73. pantā, gluži pretēji, ir paredzēts, ka attiecīgā struktūra veic komercdarbību, kaut arī kā sekundāru darbību, un tāpēc tas neattiecas uz OSI (35). |
| --- | --- |

(81)

Itālijas TUIR noteiktā nodokļu sistēma pilnībā atbilst arī OSI raksturam un funkcijām, jo tās ir valsts iestādes, kurām uzdots veikt vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc tām ir jāpiemēro TUIR 74. pants. TUIR 73. pantā, gluži pretēji, ir paredzēts, ka attiecīgā struktūra veic komercdarbību, kaut arī kā sekundāru darbību, un tāpēc tas neattiecas uz OSI (35).

TUIR

TUIR

TUIR

35

3.5.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (82) | Viena ieinteresētā persona uzskata, ka pasākums neietekmē tirdzniecību un konkurenci, jo Itālijā nav privātu ostu (36). OSI nav jāstimulē iespējamie koncesionāri, piedāvājot zemas vai samazinātas koncesijas maksas, jo pieprasījums pēc piekļuves ostas teritorijām jebkurā gadījumā ir lielāks nekā pieejamo teritoriju piedāvājums. |
| --- | --- |

(82)

Viena ieinteresētā persona uzskata, ka pasākums neietekmē tirdzniecību un konkurenci, jo Itālijā nav privātu ostu (36). OSI nav jāstimulē iespējamie koncesionāri, piedāvājot zemas vai samazinātas koncesijas maksas, jo pieprasījums pēc piekļuves ostas teritorijām jebkurā gadījumā ir lielāks nekā pieejamo teritoriju piedāvājums.

36

| (83) | Dažas ieinteresētās personas savās piezīmēs arī norādīja, ka ostas nekonkurē ar citiem transporta pakalpojumu sniedzējiem, jo dažādās transporta infrastruktūras apkalpo dažādus preču un satiksmes tirgus un nav aizstājamas. |
| --- | --- |

(83)

Dažas ieinteresētās personas savās piezīmēs arī norādīja, ka ostas nekonkurē ar citiem transporta pakalpojumu sniedzējiem, jo dažādās transporta infrastruktūras apkalpo dažādus preču un satiksmes tirgus un nav aizstājamas.

4.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Valsts atbalsta esamība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

Valsts atbalsta esamība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

| (84) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ja tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ja tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.1.1.   Uzņēmumu esamība

Uzņēmumu esamība

4.1.1.1.   Uzņēmuma jēdziens

| (85) | Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (37). Tas, ka uzņēmums necenšas gūt peļņu, nav izšķiroši, nosakot, vai tas ir uzņēmums vai nav (38). Arī tam, ka uzņēmums pieder valstij, nav izšķirošas nozīmes. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (37). Tas, ka uzņēmums necenšas gūt peļņu, nav izšķiroši, nosakot, vai tas ir uzņēmums vai nav (38). Arī tam, ka uzņēmums pieder valstij, nav izšķirošas nozīmes.

37

38

| (86) | Kā paskaidroja Savienības tiesas, jebkāda darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, proti, pakalpojumi, ko parasti sniedz pret atlīdzību, ir saimnieciskā darbība. Atlīdzības būtiska pazīme ir tā, ka tā ir attiecīgā pakalpojuma saimnieciskais ekvivalents (39). Arī bezpeļņas subjekti var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (40). |
| --- | --- |

(86)

Kā paskaidroja Savienības tiesas, jebkāda darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, proti, pakalpojumi, ko parasti sniedz pret atlīdzību, ir saimnieciskā darbība. Atlīdzības būtiska pazīme ir tā, ka tā ir attiecīgā pakalpojuma saimnieciskais ekvivalents (39). Arī bezpeļņas subjekti var tirgū piedāvāt preces un pakalpojumus (40).

39

40

| (87) | Kas attiecas uz valsts infrastruktūras būvniecību un izmantošanu, Savienības tiesas ir paskaidrojušas, ka infrastruktūras vēlāka izmantošana, proti, tās saimnieciskais vai nesaimnieciskais raksturs, nosaka, vai uz finansējumu šādas infrastruktūras būvniecībai attiecas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas joma (41). Ir atzīts, ka ostu vai lidostu infrastruktūras komerciālā apsaimniekošana un būvniecība tādas komerciālās izmantošanas nolūkā ir uzskatāma par saimniecisko darbību (42). |
| --- | --- |

(87)

Kas attiecas uz valsts infrastruktūras būvniecību un izmantošanu, Savienības tiesas ir paskaidrojušas, ka infrastruktūras vēlāka izmantošana, proti, tās saimnieciskais vai nesaimnieciskais raksturs, nosaka, vai uz finansējumu šādas infrastruktūras būvniecībai attiecas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas joma (41). Ir atzīts, ka ostu vai lidostu infrastruktūras komerciālā apsaimniekošana un būvniecība tādas komerciālās izmantošanas nolūkā ir uzskatāma par saimniecisko darbību (42).

41

42

| (88) | Saskaņā ar šo judikatūru Komisija vairākos lēmumos secināja, ka ostu infrastruktūras būvniecība un komerciāla izmantošana ir saimnieciska darbība (43). Piemēram, ostas vai lidostas termināla, kas pret maksu nodots lietotāja rīcībā, komerciāla izmantošana ir saimnieciska darbība (44). Attiecīgi valsts finansējums ostas infrastruktūrai veicina saimniecisko darbību un uz to principā attiecas valsts atbalsta noteikumi (45). |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar šo judikatūru Komisija vairākos lēmumos secināja, ka ostu infrastruktūras būvniecība un komerciāla izmantošana ir saimnieciska darbība (43). Piemēram, ostas vai lidostas termināla, kas pret maksu nodots lietotāja rīcībā, komerciāla izmantošana ir saimnieciska darbība (44). Attiecīgi valsts finansējums ostas infrastruktūrai veicina saimniecisko darbību un uz to principā attiecas valsts atbalsta noteikumi (45).

43

44

45

| (89) | Turpretī tad, ja ieguldījumi infrastruktūrā ir nepieciešami, lai veiktu darbības, par kurām atbild valsts, īstenojot savu valsts varu, valsts atbalsta kontrole uz to neattiecas (46). Tikai infrastruktūras, kas veido valsts pamatfunkciju daļu, pēc savas būtības nav saistītas ar saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(89)

Turpretī tad, ja ieguldījumi infrastruktūrā ir nepieciešami, lai veiktu darbības, par kurām atbild valsts, īstenojot savu valsts varu, valsts atbalsta kontrole uz to neattiecas (46). Tikai infrastruktūras, kas veido valsts pamatfunkciju daļu, pēc savas būtības nav saistītas ar saimniecisko darbību.

46

4.1.1.2.   OSI veic saimnieciskas un ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības

| (90) | Itālijas iestādes un vairākums ieinteresēto personu apgalvo, ka OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija. Tās uzskata, ka OSI neveic saimnieciskas darbības un nav uzņēmumi. |
| --- | --- |

(90)

Itālijas iestādes un vairākums ieinteresēto personu apgalvo, ka OSI ir valsts nozīmes ar saimniecisko darbību nesaistītas valsts struktūras, kurām ir administratīva, organizatoriska, regulatīva, budžeta un finanšu autonomija. Tās uzskata, ka OSI neveic saimnieciskas darbības un nav uzņēmumi.

| (91) | Komisija uzskata, ka OSI klasificēšana par valsts struktūrām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem, nav pietiekama, lai secinātu, ka tās nav uzņēmumi. Lai noteiktu, vai OSI veiktās darbības ir uzņēmuma darbības Līguma nozīmē, ir jānosaka šo darbību veids (47). |
| --- | --- |

(91)

Komisija uzskata, ka OSI klasificēšana par valsts struktūrām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem, nav pietiekama, lai secinātu, ka tās nav uzņēmumi. Lai noteiktu, vai OSI veiktās darbības ir uzņēmuma darbības Līguma nozīmē, ir jānosaka šo darbību veids (47).

47

| (92) | Pamatojoties uz OSI darbību aprakstu (sk. 2.1.2.–2.1.5. sadaļu), Komisija uzskata, ka piekļuves piešķiršana ostām pret atlīdzību (enkurvietas nodevas un nodevas par iekrautām un izkrautām precēm), atļauju piešķiršana pret atlīdzību ostas darbību veikšanai, kā arī koncesiju piešķiršana pret atlīdzību ir saimnieciskas darbības. Tāpēc Komisija secina, ka OSI veic gan ar saimniecisko darbību nesaistītas, gan saimnieciskas darbības. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz OSI darbību aprakstu (sk. 2.1.2.–2.1.5. sadaļu), Komisija uzskata, ka piekļuves piešķiršana ostām pret atlīdzību (enkurvietas nodevas un nodevas par iekrautām un izkrautām precēm), atļauju piešķiršana pret atlīdzību ostas darbību veikšanai, kā arī koncesiju piešķiršana pret atlīdzību ir saimnieciskas darbības. Tāpēc Komisija secina, ka OSI veic gan ar saimniecisko darbību nesaistītas, gan saimnieciskas darbības.

| (93) | Komisija neapstrīd to, ka OSI var uzdot īstenot noteiktas valsts pilnvaras, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību (piem., jūras satiksmes kontrole un drošība vai piesārņojuma novēršana, ko veic atsevišķi vai kopā ar citām valsts struktūrām, piem., Jūrniecības pārvaldi) (48). Veicot šādas darbības, OSI nav uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Komisija neapstrīd to, ka OSI var uzdot īstenot noteiktas valsts pilnvaras, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību (piem., jūras satiksmes kontrole un drošība vai piesārņojuma novēršana, ko veic atsevišķi vai kopā ar citām valsts struktūrām, piem., Jūrniecības pārvaldi) (48). Veicot šādas darbības, OSI nav uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

48

| (94) | Tomēr tas, ka, veicot kādu no savām darbībām, OSI īsteno valsts iestādes pilnvaras, pats par sevi neliedz klasificēt OSI kā uzņēmumus (49). |
| --- | --- |

(94)

Tomēr tas, ka, veicot kādu no savām darbībām, OSI īsteno valsts iestādes pilnvaras, pats par sevi neliedz klasificēt OSI kā uzņēmumus (49).

49

| (95) | OSI veic arī saimnieciskas darbības. OSI sniedz vispārēju pakalpojumu ostu lietotājiem (kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem), piešķirot kuģiem piekļuvi ostas infrastruktūrai pret atlīdzību, ko parasti dēvē par ostas maksām (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevas). Piešķirot atļaujas un koncesijas pret atlīdzību, OSI dara noteiktu infrastruktūru vai zemi pieejamu uzņēmumiem, kuri izmanto šīs teritorijas saviem mērķiem vai sniedz pakalpojumus kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem. |
| --- | --- |

(95)

OSI veic arī saimnieciskas darbības. OSI sniedz vispārēju pakalpojumu ostu lietotājiem (kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem), piešķirot kuģiem piekļuvi ostas infrastruktūrai pret atlīdzību, ko parasti dēvē par ostas maksām (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevas). Piešķirot atļaujas un koncesijas pret atlīdzību, OSI dara noteiktu infrastruktūru vai zemi pieejamu uzņēmumiem, kuri izmanto šīs teritorijas saviem mērķiem vai sniedz pakalpojumus kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem.

| (96) | Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nav tiešu līgumattiecību ar kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem (tādas ir vienīgi koncesionāriem). Tomēr Komisija uzskata, ka tas, ka koncesionāri izmanto noteiktu ostas zemi un infrastruktūru, lai sniegtu pakalpojumus kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem, neizslēdz to, ka dažas OSI veiktās darbības, piemēram, ostas zemes un infrastruktūras iznomāšana šiem trešo personu uzņēmumiem, ir arī saimnieciskas (50). |
| --- | --- |

(96)

Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nav tiešu līgumattiecību ar kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem (tādas ir vienīgi koncesionāriem). Tomēr Komisija uzskata, ka tas, ka koncesionāri izmanto noteiktu ostas zemi un infrastruktūru, lai sniegtu pakalpojumus kuģu īpašniekiem un kuģu operatoriem, neizslēdz to, ka dažas OSI veiktās darbības, piemēram, ostas zemes un infrastruktūras iznomāšana šiem trešo personu uzņēmumiem, ir arī saimnieciskas (50).

50

| (97) | Šī nostāja atbilst Komisijas nostājai vairākās lietās, kas saistītas ar valsts atbalstu Itālijas OSI (51). Turklāt lietās, kas saistītas ar Beļģijas un Francijas ostu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa, Komisija arī skaidri norādīja, ka publiska īpašuma izīrēšana pret atlīdzību ir saimnieciska darbība (52). Vispārējā tiesa apstiprināja šo nostāju (53). |
| --- | --- |

(97)

Šī nostāja atbilst Komisijas nostājai vairākās lietās, kas saistītas ar valsts atbalstu Itālijas OSI (51). Turklāt lietās, kas saistītas ar Beļģijas un Francijas ostu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa, Komisija arī skaidri norādīja, ka publiska īpašuma izīrēšana pret atlīdzību ir saimnieciska darbība (52). Vispārējā tiesa apstiprināja šo nostāju (53).

51

52

53

| (98) | Kopumā OSI tiks uzskatīta par uzņēmumu, ja un ciktāl tā faktiski veic vienu vai vairākas saimnieciskas darbības (54). OSI piešķir kuģu īpašniekiem un operatoriem piekļuvi ostas infrastruktūrai pret atlīdzību (proti, nodevām par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevām). OSI piešķir atļaujas ostas darbību veikšanai pret atlīdzību (atļaujas maksas), kā arī izīrē publisko īpašumu pret atlīdzību (koncesijas maksas). Šīs darbības ir kvalificējamas kā saimnieciskas darbības. Tāpēc Komisija uzskata, ka OSI ir uzņēmumi saistībā ar to veiktajām saimnieciskajām darbībām. |
| --- | --- |

(98)

Kopumā OSI tiks uzskatīta par uzņēmumu, ja un ciktāl tā faktiski veic vienu vai vairākas saimnieciskas darbības (54). OSI piešķir kuģu īpašniekiem un operatoriem piekļuvi ostas infrastruktūrai pret atlīdzību (proti, nodevām par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevām). OSI piešķir atļaujas ostas darbību veikšanai pret atlīdzību (atļaujas maksas), kā arī izīrē publisko īpašumu pret atlīdzību (koncesijas maksas). Šīs darbības ir kvalificējamas kā saimnieciskas darbības. Tāpēc Komisija uzskata, ka OSI ir uzņēmumi saistībā ar to veiktajām saimnieciskajām darbībām.

54

4.1.1.3.   Peļņas motīva neesamība nav pietiekams iemesls, lai izslēgtu klasificēšanu par uzņēmumu

| (99) | Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nevadās pēc komerciāliem principiem un nemēģina maksimāli palielināt peļņu. Šajā saistībā Komisija vēlas uzsvērt, ka tas, ka preces vai pakalpojumus piedāvā bezpeļņas nolūkos, neliedz struktūru, kas veic šīs darbības tirgū, klasificēt kā uzņēmumu (55). |
| --- | --- |

(99)

Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nevadās pēc komerciāliem principiem un nemēģina maksimāli palielināt peļņu. Šajā saistībā Komisija vēlas uzsvērt, ka tas, ka preces vai pakalpojumus piedāvā bezpeļņas nolūkos, neliedz struktūru, kas veic šīs darbības tirgū, klasificēt kā uzņēmumu (55).

55

| (100) | Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas neapgalvo, ka OSI iekasētās maksas ir tikai simboliskas vai nav saistītas ar sniegto pakalpojumu izmaksām. Komisija arī secina, ka ostas maksas (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevas) un maksas par atļauju un koncesiju izsniegšanu veido OSI ieņēmumu lielāko daļu. Saskaņā ar Itālijas Infrastruktūras un transporta ministrijas ziņojumu 2017. gadā ostu maksas (maksa par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas maksas) un koncesijas maksas veidoja attiecīgi 53,2 % un 27,1 % no OSI ieņēmumiem (56). |
| --- | --- |

(100)

Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas neapgalvo, ka OSI iekasētās maksas ir tikai simboliskas vai nav saistītas ar sniegto pakalpojumu izmaksām. Komisija arī secina, ka ostas maksas (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietu nodevas) un maksas par atļauju un koncesiju izsniegšanu veido OSI ieņēmumu lielāko daļu. Saskaņā ar Itālijas Infrastruktūras un transporta ministrijas ziņojumu 2017. gadā ostu maksas (maksa par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas maksas) un koncesijas maksas veidoja attiecīgi 53,2 % un 27,1 % no OSI ieņēmumiem (56).

56

4.1.1.4.   Maksu noteikšana ar likumu neizslēdz saimnieciskas darbības esamību

| (101) | Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas apgalvo, ka maksas par koncesijām un atļaujām, ko OSI piešķīrušas privātiem uzņēmumiem par ostas pamatinfrastruktūras komerciālu izmantošanu un ostas pakalpojumu sniegšanu, nav uzskatāmas par atlīdzību par sniegto pakalpojumu vai piedāvāto preci (sk. 3.2.3. punktu). |
| --- | --- |

(101)

Itālijas iestādes un vairākas citas ieinteresētās personas apgalvo, ka maksas par koncesijām un atļaujām, ko OSI piešķīrušas privātiem uzņēmumiem par ostas pamatinfrastruktūras komerciālu izmantošanu un ostas pakalpojumu sniegšanu, nav uzskatāmas par atlīdzību par sniegto pakalpojumu vai piedāvāto preci (sk. 3.2.3. punktu).

| (102) | Itālijas iestādes apgalvo, ka koncesijas maksas ir noteiktas ar likumu. Tāpēc OSI neveiktu saimnieciskās darbības, jo tās nevar ietekmēt tirgus darījuma, kas tiek veikts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, galveno elementu, proti, pakalpojuma cenu. |
| --- | --- |

(102)

Itālijas iestādes apgalvo, ka koncesijas maksas ir noteiktas ar likumu. Tāpēc OSI neveiktu saimnieciskās darbības, jo tās nevar ietekmēt tirgus darījuma, kas tiek veikts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, galveno elementu, proti, pakalpojuma cenu.

| (103) | Vispirms Komisija vēlas atgādināt, ka saskaņā ar judikatūru pakalpojumi, kurus var raksturot kā saimnieciskas darbības, ir tie, kurus parasti sniedz pret atlīdzību. Atlīdzības būtiska pazīme ir tā, ka tā ir attiecīgā ieguvuma saimnieciskais ekvivalents (57). Tāpēc atlīdzības esamība ir noteicošais faktors, nosakot saimnieciskās darbības esamību (58). |
| --- | --- |

(103)

Vispirms Komisija vēlas atgādināt, ka saskaņā ar judikatūru pakalpojumi, kurus var raksturot kā saimnieciskas darbības, ir tie, kurus parasti sniedz pret atlīdzību. Atlīdzības būtiska pazīme ir tā, ka tā ir attiecīgā ieguvuma saimnieciskais ekvivalents (57). Tāpēc atlīdzības esamība ir noteicošais faktors, nosakot saimnieciskās darbības esamību (58).

57

58

| (104) | Pakalpojumu sniegšana pret atlīdzību, kas noteikta likumā, pati par sevi nav pietiekams iemesls, lai liegtu kvalificēt attiecīgo darbību kā saimniecisku darbību (59). |
| --- | --- |

(104)

Pakalpojumu sniegšana pret atlīdzību, kas noteikta likumā, pati par sevi nav pietiekams iemesls, lai liegtu kvalificēt attiecīgo darbību kā saimniecisku darbību (59).

59

| (105) | Tāpēc Komisija uzskata, ka arguments, ka koncesijas maksas ir noteiktas ar likumu, nav pietiekams, lai secinātu, ka OSI neveic saimnieciskas darbības. Komisija arī norāda, ka likums nosaka tikai minimālās maksas par koncesijām, atstājot OSI iespēju ietekmēt maksas atbilstoši savai uzņēmējdarbības stratēģijai. Jebkurā gadījumā, pat ja koncesijas maksas būtu pilnībā noteiktas likumā, tam nebūtu nozīmes, jo OSI piedāvā uzņēmumiem noteiktu infrastruktūru vai zemi pret atlīdzību, un tā ir uzskatāma par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc Komisija uzskata, ka arguments, ka koncesijas maksas ir noteiktas ar likumu, nav pietiekams, lai secinātu, ka OSI neveic saimnieciskas darbības. Komisija arī norāda, ka likums nosaka tikai minimālās maksas par koncesijām, atstājot OSI iespēju ietekmēt maksas atbilstoši savai uzņēmējdarbības stratēģijai. Jebkurā gadījumā, pat ja koncesijas maksas būtu pilnībā noteiktas likumā, tam nebūtu nozīmes, jo OSI piedāvā uzņēmumiem noteiktu infrastruktūru vai zemi pret atlīdzību, un tā ir uzskatāma par saimniecisku darbību.

| (106) | Attiecīgi Komisija secina, ka koncesiju piešķiršana pret atlīdzību būtu jākvalificē kā saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgi Komisija secina, ka koncesiju piešķiršana pret atlīdzību būtu jākvalificē kā saimnieciska darbība.

4.1.1.5.   Ekonomiskie stimuli

| (107) | Komisija norāda, ka nodevu noteikšana ar likumu neizslēdz to, ka maksas vismaz daļēji tiek noteiktas, pamatojoties uz saimnieciskiem apsvērumiem. Šajā gadījumā pirms valsts līmenī tiek fiksētas maksas par koncesijām un atļaujas maksas par ostas darbībām, notiek apspriešanās ar daudzām valsts un privātajām ieinteresētajām personām (valsts un reģionālajām iestādēm, OSI un citām valsts struktūrām, uzņēmumiem, kas sniedz ostas pakalpojumus un veic ostas darbības, arodbiedrībām). Tas pats attiecas uz ostas maksām (nodevas par iekrautām un izkrautām precēm un enkurvietas nodevas). |
| --- | --- |

(107)

Komisija norāda, ka nodevu noteikšana ar likumu neizslēdz to, ka maksas vismaz daļēji tiek noteiktas, pamatojoties uz saimnieciskiem apsvērumiem. Šajā gadījumā pirms valsts līmenī tiek fiksētas maksas par koncesijām un atļaujas maksas par ostas darbībām, notiek apspriešanās ar daudzām valsts un privātajām ieinteresētajām personām (valsts un reģionālajām iestādēm, OSI un citām valsts struktūrām, uzņēmumiem, kas sniedz ostas pakalpojumus un veic ostas darbības, arodbiedrībām). Tas pats attiecas uz ostas maksām (nodevas par iekrautām un izkrautām precēm un enkurvietas nodevas).

| (108) | Komisija uzskata, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ļauj OSI piemērot zemākas maksas. Maksu līmenis ir svarīgs ostu īstenotās tirdzniecības politikas elements, lai mudinātu kuģu īpašniekus un operatorus izmantot ostas infrastruktūru un uzņēmumus attīstīt savas ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas darbības ostā (60). |
| --- | --- |

(108)

Komisija uzskata, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ļauj OSI piemērot zemākas maksas. Maksu līmenis ir svarīgs ostu īstenotās tirdzniecības politikas elements, lai mudinātu kuģu īpašniekus un operatorus izmantot ostas infrastruktūru un uzņēmumus attīstīt savas ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas darbības ostā (60).

60

| (109) | Arī koncesiju gadījumā valsts līmenī tiek fiksēta tikai viena koncesijas maksas daļa (minimālā maksa). Tā ir koncesijas maksas fiksētais komponents. Koncesijas maksas mainīgais komponents ļauj OSI īstenot savas uzņēmējdarbības stratēģijas atbilstoši konkrētajiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(109)

Arī koncesiju gadījumā valsts līmenī tiek fiksēta tikai viena koncesijas maksas daļa (minimālā maksa). Tā ir koncesijas maksas fiksētais komponents. Koncesijas maksas mainīgais komponents ļauj OSI īstenot savas uzņēmējdarbības stratēģijas atbilstoši konkrētajiem tirgus apstākļiem.

| (110) | Koncesijas maksas veido gan fiksētais, gan mainīgais komponents. Fiksētais komponents parasti ir proporcionāls tās teritorijas platībai, uz kuru attiecas koncesija, un tajā ir ņemti vērā vairāki citi parametri (atrašanās vieta, infrastruktūras līmenis attiecīgajās teritorijās). Mainīgais komponents ietver ekonomiskus stimulēšanas mehānismus, kas paredzēti, lai sasniegtu labāku produktivitāti, labākus energoefektivitātes un vides aizsardzības rādītājus, kā arī pakalpojumu līmeņa uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz transportu un ostu intermodālo integrāciju. |
| --- | --- |

(110)

Koncesijas maksas veido gan fiksētais, gan mainīgais komponents. Fiksētais komponents parasti ir proporcionāls tās teritorijas platībai, uz kuru attiecas koncesija, un tajā ir ņemti vērā vairāki citi parametri (atrašanās vieta, infrastruktūras līmenis attiecīgajās teritorijās). Mainīgais komponents ietver ekonomiskus stimulēšanas mehānismus, kas paredzēti, lai sasniegtu labāku produktivitāti, labākus energoefektivitātes un vides aizsardzības rādītājus, kā arī pakalpojumu līmeņa uzlabošanos, jo īpaši attiecībā uz transportu un ostu intermodālo integrāciju.

| (111) | Itālijas iestādes atzīst, ka koncesijas maksas mainīgajam komponentam ir saimniecisks raksturs un tas teorētiski būtu jāņem vērā, novērtējot iespējamo ar nodokli apliekamo OSI ienākuma bāzi. Tomēr, koncesionāriem sasniedzot izvirzītos saimnieciskos mērķus, attiecīgais maksas apmērs pakāpeniski tiktu samazināts un izraisītu kopējās koncesijas maksas samazināšanos. Tādējādi saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju praktiski OSI ieņēmumus no koncesijām pilnībā vai gandrīz pilnībā veido fiksētais komponents, kura apmērs ir ierobežots līdz summai, kas sedz atlīdzību OSI vadībai un izmaksas par OSI veiktajām reglamentējošajām darbībām. Tā kā Itālijas iestādes uzskata, ka koncesijas maksas fiksētais komponents ir atlīdzība par darbībām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, tās secina, ka OSI neveic nekādu saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(111)

Itālijas iestādes atzīst, ka koncesijas maksas mainīgajam komponentam ir saimniecisks raksturs un tas teorētiski būtu jāņem vērā, novērtējot iespējamo ar nodokli apliekamo OSI ienākuma bāzi. Tomēr, koncesionāriem sasniedzot izvirzītos saimnieciskos mērķus, attiecīgais maksas apmērs pakāpeniski tiktu samazināts un izraisītu kopējās koncesijas maksas samazināšanos. Tādējādi saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju praktiski OSI ieņēmumus no koncesijām pilnībā vai gandrīz pilnībā veido fiksētais komponents, kura apmērs ir ierobežots līdz summai, kas sedz atlīdzību OSI vadībai un izmaksas par OSI veiktajām reglamentējošajām darbībām. Tā kā Itālijas iestādes uzskata, ka koncesijas maksas fiksētais komponents ir atlīdzība par darbībām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību, tās secina, ka OSI neveic nekādu saimniecisko darbību.

| (112) | Tomēr Komisija atzīmē, ka ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav iesniegusi pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu, ka maksas mainīgais komponents izraisa kopējās koncesijas maksas samazināšanos. |
| --- | --- |

(112)

Tomēr Komisija atzīmē, ka ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav iesniegusi pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu, ka maksas mainīgais komponents izraisa kopējās koncesijas maksas samazināšanos.

| (113) | Vēl svarīgāk ir tas, ka netiek apstrīdēts, ka koncesijas maksas tiek noteiktas tā, lai atspoguļotu sniegtā pakalpojuma vērtību (darbības joma, atrašanās vieta un infrastruktūras līmenis). Arī koncesijas maksas nav tikai simboliskas. |
| --- | --- |

(113)

Vēl svarīgāk ir tas, ka netiek apstrīdēts, ka koncesijas maksas tiek noteiktas tā, lai atspoguļotu sniegtā pakalpojuma vērtību (darbības joma, atrašanās vieta un infrastruktūras līmenis). Arī koncesijas maksas nav tikai simboliskas.

| (114) | Tāpēc Komisija secina, ka tas, ka koncesijas maksu mainīgais komponents var izraisīt kopējo ieņēmumu no koncesijas maksām samazināšanos, tiklīdz koncesionāri sasniedz koncesijas līguma saimnieciskos mērķus, nav pietiekams iemesls, lai izslēgtu to, ka OSI veic saimniecisko darbību. Komisija arī uzskata, ka tas, ka no ieņēmumiem no koncesijas maksām var finansēt arī noteiktas ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, nemaina to, ka maksas tiek saņemtas par pakalpojumu, proti, par piekļuvi ostas infrastruktūrai (61). |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc Komisija secina, ka tas, ka koncesijas maksu mainīgais komponents var izraisīt kopējo ieņēmumu no koncesijas maksām samazināšanos, tiklīdz koncesionāri sasniedz koncesijas līguma saimnieciskos mērķus, nav pietiekams iemesls, lai izslēgtu to, ka OSI veic saimniecisko darbību. Komisija arī uzskata, ka tas, ka no ieņēmumiem no koncesijas maksām var finansēt arī noteiktas ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, nemaina to, ka maksas tiek saņemtas par pakalpojumu, proti, par piekļuvi ostas infrastruktūrai (61).

61

4.1.1.6.   Maksas nav nodokļi

| (115) | Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas arī apgalvo, ka maksām, kuras koncesionārs maksā OSI, piemīt tāda nodokļa pazīmes, kuru koncesionārs maksā valstij ar OSI starpniecību. |
| --- | --- |

(115)

Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas arī apgalvo, ka maksām, kuras koncesionārs maksā OSI, piemīt tāda nodokļa pazīmes, kuru koncesionārs maksā valstij ar OSI starpniecību.

| (116) | Komisija uzskata, ka šis arguments nav būtisks, nosakot, vai OSI veic saimniecisko darbību, jo valsts kvalifikāciju vien nevar izmantot, lai apietu kopīgo Savienības noteikumu piemērošanu. Pakalpojumus, kurus var raksturot kā saimnieciskas darbības, parasti sniedz pret atlīdzību (62). OSI saņemtās maksas ir atlīdzība, ko lietotāji maksā apmaiņā pret konkrētu pakalpojumu sniegšanu. Kā Vispārējā tiesa jau norādīja Spānijas ostu lietā, saistībā ar kuru ostas arī apgalvoja, ka ostu nodevas ir nodokļi, ostu maksas ir maksas, ko iekasē par ostas infrastruktūras izmantošanu (63). |
| --- | --- |

(116)

Komisija uzskata, ka šis arguments nav būtisks, nosakot, vai OSI veic saimniecisko darbību, jo valsts kvalifikāciju vien nevar izmantot, lai apietu kopīgo Savienības noteikumu piemērošanu. Pakalpojumus, kurus var raksturot kā saimnieciskas darbības, parasti sniedz pret atlīdzību (62). OSI saņemtās maksas ir atlīdzība, ko lietotāji maksā apmaiņā pret konkrētu pakalpojumu sniegšanu. Kā Vispārējā tiesa jau norādīja Spānijas ostu lietā, saistībā ar kuru ostas arī apgalvoja, ka ostu nodevas ir nodokļi, ostu maksas ir maksas, ko iekasē par ostas infrastruktūras izmantošanu (63).

62

63

4.1.1.7.   OSI saimnieciskās darbības nav palīgdarbības

| (117) | Itālijas iestādes uzskata, ka OSI veiktās saimnieciskās darbības, pārvaldot ostas, ir maznozīmīgas un nav pietiekamas, lai kvalificētu OSI kā uzņēmumus. Tiesas judikatūra izslēgtu to, ka struktūras, kas izveidotas un reglamentētas, lai pildītu sabiedriskas un ar saimniecisko darbību nesaistītas funkcijas un darbības, bet vienlaikus veic noteiktas saimnieciskās darbības, tiek klasificētas kā uzņēmumi (64). |
| --- | --- |

(117)

Itālijas iestādes uzskata, ka OSI veiktās saimnieciskās darbības, pārvaldot ostas, ir maznozīmīgas un nav pietiekamas, lai kvalificētu OSI kā uzņēmumus. Tiesas judikatūra izslēgtu to, ka struktūras, kas izveidotas un reglamentētas, lai pildītu sabiedriskas un ar saimniecisko darbību nesaistītas funkcijas un darbības, bet vienlaikus veic noteiktas saimnieciskās darbības, tiek klasificētas kā uzņēmumi (64).

64

| (118) | Itālijas iestādes arī uzskata, ka darbības, kurām varētu būt saimnieciska nozīme ostas īpašuma pārvaldīšanā un kurām var būt nozīme koncesijas maksu noteikšanā, nav atdalāmas no tādām publiskajām darbībām, kuru veikšana ar likumu ir uzdota OSI, kā, piemēram, ostas īpašuma kontrole un pārvaldība. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju tāpēc OSI iekasētās maksas nevajadzētu uzskatīt par uzņēmuma ienākumiem. |
| --- | --- |

(118)

Itālijas iestādes arī uzskata, ka darbības, kurām varētu būt saimnieciska nozīme ostas īpašuma pārvaldīšanā un kurām var būt nozīme koncesijas maksu noteikšanā, nav atdalāmas no tādām publiskajām darbībām, kuru veikšana ar likumu ir uzdota OSI, kā, piemēram, ostas īpašuma kontrole un pārvaldība. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju tāpēc OSI iekasētās maksas nevajadzētu uzskatīt par uzņēmuma ienākumiem.

| (119) | Komisija vēlas atgādināt, ka tas, ka struktūra, veicot daļu savu darbību, izmanto valsts varas pilnvaras, pats par sevi neliedz to klasificēt kā uzņēmumu Savienības konkurences tiesību nozīmē attiecībā uz tās saimnieciskajām darbībām (65). |
| --- | --- |

(119)

Komisija vēlas atgādināt, ka tas, ka struktūra, veicot daļu savu darbību, izmanto valsts varas pilnvaras, pats par sevi neliedz to klasificēt kā uzņēmumu Savienības konkurences tiesību nozīmē attiecībā uz tās saimnieciskajām darbībām (65).

65

| (120) | Saskaņā ar judikatūru, ciktāl valsts struktūra sveic saimniecisko darbību, kuru var atdalīt no tās kā valsts iestādes prerogatīvu īstenošanas, šī struktūra attiecībā uz šo darbību rīkojas kā uzņēmums. No otras puses, ja šī saimnieciskā darbība nav atdalāma no valsts iestādes prerogatīvu īstenošanas, šīs struktūras veiktās darbības kopumā joprojām ir saistītas ar šo prerogatīvu izmantošanu (66). |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar judikatūru, ciktāl valsts struktūra sveic saimniecisko darbību, kuru var atdalīt no tās kā valsts iestādes prerogatīvu īstenošanas, šī struktūra attiecībā uz šo darbību rīkojas kā uzņēmums. No otras puses, ja šī saimnieciskā darbība nav atdalāma no valsts iestādes prerogatīvu īstenošanas, šīs struktūras veiktās darbības kopumā joprojām ir saistītas ar šo prerogatīvu izmantošanu (66).

66

| (121) | Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav iesniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka ostu veiktās saimnieciskās darbības nav atdalāmas no to kā valsts iestāžu prerogatīvām. Tikai ar to vien, ka starp šīm darbībām var pastāvēt saimnieciska saikne tādā ziņā, ka ostu veiktās saimnieciskās darbības sniedz iespēju pilnībā vai daļēji finansēt to ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības, nepietiek, lai konstatētu, ka šīs darbības nav iespējams nošķirt judikatūras nozīmē (67). |
| --- | --- |

(121)

Komisija norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav iesniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka ostu veiktās saimnieciskās darbības nav atdalāmas no to kā valsts iestāžu prerogatīvām. Tikai ar to vien, ka starp šīm darbībām var pastāvēt saimnieciska saikne tādā ziņā, ka ostu veiktās saimnieciskās darbības sniedz iespēju pilnībā vai daļēji finansēt to ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības, nepietiek, lai konstatētu, ka šīs darbības nav iespējams nošķirt judikatūras nozīmē (67).

67

| (122) | Komisija arī norāda, ka šajā gadījumā OSI saimniecisko darbību veikšana nav obligāta tāpēc, ka OSI veic ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības sabiedrības interesēs, un ka tad, ja saimniecisko darbību nav, ne vienmēr ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības kļūst nelietderīgas (68). |
| --- | --- |

(122)

Komisija arī norāda, ka šajā gadījumā OSI saimniecisko darbību veikšana nav obligāta tāpēc, ka OSI veic ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības sabiedrības interesēs, un ka tad, ja saimniecisko darbību nav, ne vienmēr ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības kļūst nelietderīgas (68).

68

| (123) | Komisija arī norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav pierādījušas, ka ostu saimnieciskās darbības papildina to ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības, kuras tās veic sabiedrības interesēs (69). Tieši pretēji, ostu maksas (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas) un koncesijas maksas veido lielāko daļu no OSI operatīvajiem ieņēmumiem, jo saistītās darbības ir OSI pamatdarbība (70). |
| --- | --- |

(123)

Komisija arī norāda, ka ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav pierādījušas, ka ostu saimnieciskās darbības papildina to ar saimniecisko darbību nesaistītās darbības, kuras tās veic sabiedrības interesēs (69). Tieši pretēji, ostu maksas (proti, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas) un koncesijas maksas veido lielāko daļu no OSI operatīvajiem ieņēmumiem, jo saistītās darbības ir OSI pamatdarbība (70).

69

70

| (124) | Tāpēc Komisija secina, ka OSI saimnieciskās darbības nav atdalāmas no darbībām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību un kas tiek veiktas sabiedrības interesēs judikatūras nozīmē (71). Tāpēc Komisija uzskata, ka OSI būtu jāuzskata par uzņēmumiem, ja un ciktāl tās faktiski veic vienu vai vairākas saimnieciskas darbības (72). |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc Komisija secina, ka OSI saimnieciskās darbības nav atdalāmas no darbībām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību un kas tiek veiktas sabiedrības interesēs judikatūras nozīmē (71). Tāpēc Komisija uzskata, ka OSI būtu jāuzskata par uzņēmumiem, ja un ciktāl tās faktiski veic vienu vai vairākas saimnieciskas darbības (72).

71

72

4.1.1.8.   Juridiskais monopols nav pietiekams pamats, lai uzskatītu OSI darbības par tādām, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību

| (125) | Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nav konkurentu un nav tirgus, kurā tās darbotos. Tā kā nav tirgus, kurā piedāvāt savus pakalpojumus, OSI nav uzskatāmas par uzņēmumiem. Dažas no ieinteresētajām personām arī norāda, ka ostu pārvaldība atšķiras no lidostu pārvaldības. |
| --- | --- |

(125)

Itālijas iestādes un vairākas ieinteresētās personas apgalvo, ka OSI nav konkurentu un nav tirgus, kurā tās darbotos. Tā kā nav tirgus, kurā piedāvāt savus pakalpojumus, OSI nav uzskatāmas par uzņēmumiem. Dažas no ieinteresētajām personām arī norāda, ka ostu pārvaldība atšķiras no lidostu pārvaldības.

| (126) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka struktūra, kurai ir likumīgs monopols, var gan piedāvāt preces un pakalpojumus tirgū un tādējādi būt uzņēmums Līguma 107. panta nozīmē. Saimnieciskās darbības jēdziens ir objektīvs, un tā pamatā ir fakti, jo īpaši attiecīgo pakalpojumu tirgus pastāvēšana (73). |
| --- | --- |

(126)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka struktūra, kurai ir likumīgs monopols, var gan piedāvāt preces un pakalpojumus tirgū un tādējādi būt uzņēmums Līguma 107. panta nozīmē. Saimnieciskās darbības jēdziens ir objektīvs, un tā pamatā ir fakti, jo īpaši attiecīgo pakalpojumu tirgus pastāvēšana (73).

73

| (127) | Komisija arī atgādina, ka Savienības tiesas nolēma, ka lidostas aprīkojuma nodrošināšana aviosabiedrībām, par ko maksā maksu, ir saimnieciska darbība (74). Komisija uzskata, ka nav būtiskas atšķirības starp piekļuves piešķiršanu lidostas infrastruktūrai apmaiņā pret lidostas maksām un piekļuves piešķiršanu ostas infrastruktūrai apmaiņā pret ostas tiesībām (75), jo īpaši tāpēc, ka lidostām arī ir likumīgs monopols līdzīgi kā Itālijas OSI. OSI pašas pārvalda ostas infrastruktūru, kad tās piešķir piekļuvi ostas infrastruktūrai kuģu īpašniekiem un operatoriem vai iznomā to pret atlīdzību (76). |
| --- | --- |

(127)

Komisija arī atgādina, ka Savienības tiesas nolēma, ka lidostas aprīkojuma nodrošināšana aviosabiedrībām, par ko maksā maksu, ir saimnieciska darbība (74). Komisija uzskata, ka nav būtiskas atšķirības starp piekļuves piešķiršanu lidostas infrastruktūrai apmaiņā pret lidostas maksām un piekļuves piešķiršanu ostas infrastruktūrai apmaiņā pret ostas tiesībām (75), jo īpaši tāpēc, ka lidostām arī ir likumīgs monopols līdzīgi kā Itālijas OSI. OSI pašas pārvalda ostas infrastruktūru, kad tās piešķir piekļuvi ostas infrastruktūrai kuģu īpašniekiem un operatoriem vai iznomā to pret atlīdzību (76).

74

75

76

| (128) | Tāpēc Komisija secina, ka Itālijas iestāžu un dažu ieinteresēto personu iesniegtie argumenti nav pietiekami, lai uzskatītu, ka OSI veiktās darbības nav saistītas ar saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc Komisija secina, ka Itālijas iestāžu un dažu ieinteresēto personu iesniegtie argumenti nav pietiekami, lai uzskatītu, ka OSI veiktās darbības nav saistītas ar saimniecisko darbību.

4.1.1.9.   Secinājums

| (129) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka OSI veic saimnieciskas darbības un attiecībā uz tām tās ir kvalificējamas kā uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka OSI veic saimnieciskas darbības un attiecībā uz tām tās ir kvalificējamas kā uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

4.1.2.   Valsts līdzekļu izmantošana un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļu izmantošana un attiecināmība uz valsti

| (130) | Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, LESD 107. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka finansējumu pasākumam jebkādā veidā piešķir dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem. Šajā gadījumā atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir jo īpaši balstīts uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes (sk. 50., 51. un 52. apsvērumu). Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldes iestādēm, kā arī citām teritoriālām struktūrām, piemēram, reģioniem un pašvaldībām, nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir valsts struktūras, kurām uzticētas vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc uz tām attiecas TUIR 74. pants. Tādēļ šis pasākums attiecas uz valsti. |
| --- | --- |

(130)

Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, LESD 107. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka finansējumu pasākumam jebkādā veidā piešķir dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem. Šajā gadījumā atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir jo īpaši balstīts uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes (sk. 50., 51. un 52. apsvērumu). Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldes iestādēm, kā arī citām teritoriālām struktūrām, piemēram, reģioniem un pašvaldībām, nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir valsts struktūras, kurām uzticētas vienīgi administratīvas funkcijas, un tāpēc uz tām attiecas TUIR 74. pants. Tādēļ šis pasākums attiecas uz valsti.

TUIR

TUIR

TUIR

| (131) | Turklāt nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā.

| (132) | Kā uzskata Savienības tiesas, pasākums, ar kuru valsts iestādes piešķir konkrētiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļa, kurš, kaut arī neietver valsts līdzekļu naudas pārskaitījumu, rada personām, uz kurām attiecas atbrīvojums no nodokļa, labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, piešķir atbalstu “no valsts līdzekļiem” Līguma 107. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē (77). |
| --- | --- |

(132)

Kā uzskata Savienības tiesas, pasākums, ar kuru valsts iestādes piešķir konkrētiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļa, kurš, kaut arī neietver valsts līdzekļu naudas pārskaitījumu, rada personām, uz kurām attiecas atbrīvojums no nodokļa, labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, piešķir atbalstu “no valsts līdzekļiem” Līguma 107. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē (77).

77

| (133) | Tādējādi, atbrīvojot OSI, kas veic saimnieciskas darbības, no uzņēmumu ienākuma nodokļa, Itālijas iestādes atsakās no ieņēmumiem, kas ir valsts līdzekļi. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļu zaudēšanu un tāpēc tiek finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(133)

Tādējādi, atbrīvojot OSI, kas veic saimnieciskas darbības, no uzņēmumu ienākuma nodokļa, Itālijas iestādes atsakās no ieņēmumiem, kas ir valsts līdzekļi. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļu zaudēšanu un tāpēc tiek finansēts no valsts līdzekļiem.

| (134) | Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu izvirzīto argumentu, ka OSI atbrīvošana no pienākuma maksāt uzņēmuma ienākuma nodokli neradītu nekādus nodokļu ieņēmumu zaudējumus, jo OSI ir valsts daļa, tiek atgādināts, ka Savienības tiesiskā kārtība ir neitrāla attiecībā uz īpašumtiesību sistēmu (78) un nekādā veidā neskar dalībvalstu tiesības rīkoties kā uzņēmējiem. Vienlaikus, ja valsts sektora iestādes tieši vai netieši veic jebkāda veida saimnieciskos darījumus, uz tām attiecas Savienības valsts atbalsta noteikumi (79). Saskaņā ar iedibinātu judikatūru ir jānošķir pienākumi, ko valsts uzņemas kā uzņēmuma daļu turētāja, un pienākumi, ko tā uzņemas, pildot valsts pārvaldes funkciju (80). Tas nozīmē, ka ieņēmumus, ko valsts var iegūt no valsts uzņēmuma īpašumtiesībām, nevar ņemt vērā, novērtējot, vai tam piešķirtā nodokļu priekšrocība ietekmē valsts līdzekļus. Turklāt ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav izvirzījusi nevienu argumentu, lai pierādītu, ka nodokļu priekšrocība, kas saistīta ar OSI atbrīvošanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa, būtu ierobežota līdz summai, kas nepieciešama OSI institucionālo uzdevumu finansēšanai. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu izvirzīto argumentu, ka OSI atbrīvošana no pienākuma maksāt uzņēmuma ienākuma nodokli neradītu nekādus nodokļu ieņēmumu zaudējumus, jo OSI ir valsts daļa, tiek atgādināts, ka Savienības tiesiskā kārtība ir neitrāla attiecībā uz īpašumtiesību sistēmu (78) un nekādā veidā neskar dalībvalstu tiesības rīkoties kā uzņēmējiem. Vienlaikus, ja valsts sektora iestādes tieši vai netieši veic jebkāda veida saimnieciskos darījumus, uz tām attiecas Savienības valsts atbalsta noteikumi (79). Saskaņā ar iedibinātu judikatūru ir jānošķir pienākumi, ko valsts uzņemas kā uzņēmuma daļu turētāja, un pienākumi, ko tā uzņemas, pildot valsts pārvaldes funkciju (80). Tas nozīmē, ka ieņēmumus, ko valsts var iegūt no valsts uzņēmuma īpašumtiesībām, nevar ņemt vērā, novērtējot, vai tam piešķirtā nodokļu priekšrocība ietekmē valsts līdzekļus. Turklāt ne Itālijas iestādes, ne kāda no ieinteresētajām personām nav izvirzījusi nevienu argumentu, lai pierādītu, ka nodokļu priekšrocība, kas saistīta ar OSI atbrīvošanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa, būtu ierobežota līdz summai, kas nepieciešama OSI institucionālo uzdevumu finansēšanai.

78

79

80

4.1.3.   Priekšrocība

Priekšrocība

| (135) | Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, tam ir arī jārada finansiāla priekšrocība saņēmējam. Priekšrocības jēdziens attiecas ne vien uz pozitīvajām priekšrocībām, bet arī uz intervenci, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti tiek segti no uzņēmuma budžeta (81). |
| --- | --- |

(135)

Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, tam ir arī jārada finansiāla priekšrocība saņēmējam. Priekšrocības jēdziens attiecas ne vien uz pozitīvajām priekšrocībām, bet arī uz intervenci, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti tiek segti no uzņēmuma budžeta (81).

81

| (136) | Saskaņā ar šo pasākumu OSI ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, savukārt citiem uzņēmumiem principā ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Atbrīvojums no nodokļa samazina maksājumus, kuri parasti ir iekļauti tāda uzņēmuma darbības izmaksās, kas veic saimnieciskas darbības. Tas piešķir OSI ekonomisku priekšrocību salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri nevarētu gūt labumu no šādas nodokļu priekšrocības, kaut arī tie veic saimnieciskas darbības. No tā izriet, ka pasākums ietver priekšrocību OSI. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar šo pasākumu OSI ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, savukārt citiem uzņēmumiem principā ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Atbrīvojums no nodokļa samazina maksājumus, kuri parasti ir iekļauti tāda uzņēmuma darbības izmaksās, kas veic saimnieciskas darbības. Tas piešķir OSI ekonomisku priekšrocību salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri nevarētu gūt labumu no šādas nodokļu priekšrocības, kaut arī tie veic saimnieciskas darbības. No tā izriet, ka pasākums ietver priekšrocību OSI.

| (137) | Komisija norāda, ka Itālijas iestādes neapgalvo, ka OSI būtu noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības un ka atbrīvojums no nodokļa kompensētu OSI izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Komisija arī neuzskata, ka Altmark sprieduma kritēriji ir izpildīti (82), jo OSI nav jāpilda skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Turklāt attiecīgais pasākums, kas saista atbalsta summu ar gūto peļņu, nav saistīts vai ierobežots ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma neto izmaksām. Tas arī neizriet no pilnvarām, kas piešķirtas ar šo pasākumu nodrošinātā atbalsta saņēmējiem, lai garantētu šā uzdevuma veikšanu. |
| --- | --- |

(137)

Komisija norāda, ka Itālijas iestādes neapgalvo, ka OSI būtu noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības un ka atbrīvojums no nodokļa kompensētu OSI izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Komisija arī neuzskata, ka Altmark sprieduma kritēriji ir izpildīti (82), jo OSI nav jāpilda skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Turklāt attiecīgais pasākums, kas saista atbalsta summu ar gūto peļņu, nav saistīts vai ierobežots ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma neto izmaksām. Tas arī neizriet no pilnvarām, kas piešķirtas ar šo pasākumu nodrošinātā atbalsta saņēmējiem, lai garantētu šā uzdevuma veikšanu.

Altmark

82

| (138) | Tādējādi, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums piešķir priekšrocību OSI. |
| --- | --- |

(138)

Tādējādi, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums piešķir priekšrocību OSI.

4.1.4.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (139) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu pasākumam, lai to kvalificētu kā atbalstu, ir jāietekmē Savienības iekšējā tirdzniecība un jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu pasākumam, lai to kvalificētu kā atbalstu, ir jāietekmē Savienības iekšējā tirdzniecība un jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi.

4.1.4.1.   Konkurences un konkurenciālu tirgu esamība

| (140) | Pirmkārt, Komisija atgādina, ka sabiedriskajā apspriešanā, kurā piedalījās ieinteresētās personas, par regulas projektu saistībā ar ostu darbības jomu visas iesaistītās personas uzsvēra vajadzību pēc pastāvīgiem un taisnīgiem nosacījumiem attiecībā uz konkurenci starp ostām Savienībā (83). |
| --- | --- |

(140)

Pirmkārt, Komisija atgādina, ka sabiedriskajā apspriešanā, kurā piedalījās ieinteresētās personas, par regulas projektu saistībā ar ostu darbības jomu visas iesaistītās personas uzsvēra vajadzību pēc pastāvīgiem un taisnīgiem nosacījumiem attiecībā uz konkurenci starp ostām Savienībā (83).

83

| (141) | Ir taisnība, ka dažās dalībvalstīs ostas pamatinfrastruktūras ekspluatēšana ir likumīgi rezervēta noteiktām struktūrām. Šajā ziņā citu dalībvalstu uzņēmēji nevar ekspluatēt ostu pamatinfrastruktūru šajās dalībvalstīs, tāpēc šo konkrēto tirgu vismaz zināmā mērā nevar uzskatīt par liberalizētu vai atvērtu konkurencei. Tomēr šis īpašais tirgus nav vienīgais tirgus, kurā ostu pārvaldes iestādēm piešķirta priekšrocība varētu izkropļot konkurenci (84). |
| --- | --- |

(141)

Ir taisnība, ka dažās dalībvalstīs ostas pamatinfrastruktūras ekspluatēšana ir likumīgi rezervēta noteiktām struktūrām. Šajā ziņā citu dalībvalstu uzņēmēji nevar ekspluatēt ostu pamatinfrastruktūru šajās dalībvalstīs, tāpēc šo konkrēto tirgu vismaz zināmā mērā nevar uzskatīt par liberalizētu vai atvērtu konkurencei. Tomēr šis īpašais tirgus nav vienīgais tirgus, kurā ostu pārvaldes iestādēm piešķirta priekšrocība varētu izkropļot konkurenci (84).

84

| (142) | Pirmkārt, loģistikas un transporta uzņēmumi, kas vēlas pārvadāt preces, var to darīt dažādi, tostarp izmantot citas (ārvalstu vai iekšzemes) ostas, kuras pārvalda citas ostas pārvaldes iestādes, vai pat vispār neizmantot ostas. Dažādu dalībvalstu ostām var būt viena un tā pati iekšzeme, tātad ostu pārvaldes iestādes var konkurēt par transporta pakalpojumu sniegšanu uzņēmējiem, kuri vēlas apkalpot šo iekšzemi. Piemēram, tā tas varētu būt attiecībā uz ostu operatoriem Itālijas ziemeļrietumos un Francijas dienvidos. Tādējādi OSI piedāvātie pakalpojumi (piekļuves piešķiršana ostām) vismaz zināmā mērā konkurē ar pakalpojumiem, kurus piedāvā citas ostu pārvaldes iestādes un citi transporta pakalpojumu sniedzēji Itālijā un citās dalībvalstīs. Vispārīgāk Komisija norāda, ka, tā kā ostas lielā mērā nodarbojas ar preču un pasažieru starptautisko pārvadāšanu, jebkura priekšrocība Itālijas OSI pēc būtības var ietekmēt arī konkurenci un Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(142)

Pirmkārt, loģistikas un transporta uzņēmumi, kas vēlas pārvadāt preces, var to darīt dažādi, tostarp izmantot citas (ārvalstu vai iekšzemes) ostas, kuras pārvalda citas ostas pārvaldes iestādes, vai pat vispār neizmantot ostas. Dažādu dalībvalstu ostām var būt viena un tā pati iekšzeme, tātad ostu pārvaldes iestādes var konkurēt par transporta pakalpojumu sniegšanu uzņēmējiem, kuri vēlas apkalpot šo iekšzemi. Piemēram, tā tas varētu būt attiecībā uz ostu operatoriem Itālijas ziemeļrietumos un Francijas dienvidos. Tādējādi OSI piedāvātie pakalpojumi (piekļuves piešķiršana ostām) vismaz zināmā mērā konkurē ar pakalpojumiem, kurus piedāvā citas ostu pārvaldes iestādes un citi transporta pakalpojumu sniedzēji Itālijā un citās dalībvalstīs. Vispārīgāk Komisija norāda, ka, tā kā ostas lielā mērā nodarbojas ar preču un pasažieru starptautisko pārvadāšanu, jebkura priekšrocība Itālijas OSI pēc būtības var ietekmēt arī konkurenci un Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (143) | Šajā saistībā tas, ka OSI ir vienīgās struktūras, kurām ir tiesības ekspluatēt savu ostas infrastruktūru (un piedāvāt piekļuvi ostas infrastruktūrai), nerada šaubas par plašāka konkurenciāla tirgus esamību, kur transporta pakalpojumi (piekļuve ostas infrastruktūrai), ko nodrošina OSI, konkurē ar pakalpojumiem, ko piedāvā citi Itālijā reģistrēti transporta operatori un citas ostas vai transporta pakalpojumu sniedzēji citās dalībvalstīs (85). Ostas infrastruktūras lietotāji var brīvi izmantot citas ostas (Itālijā vai ārzemēs) un citus transporta veidus, lai OSI sniegtu pakalpojumus, konkurējot ar citiem uzņēmējiem plašajā transporta pakalpojumu tirgū un šaurākajā ostas pakalpojumu tirgū (citas Savienības ostas piešķir piekļuvi Savienības tirgum un tādējādi arī Itālijai, dažkārt apvienojumā ar ceļu, dzelzceļu vai ūdensceļiem) (86). |
| --- | --- |

(143)

Šajā saistībā tas, ka OSI ir vienīgās struktūras, kurām ir tiesības ekspluatēt savu ostas infrastruktūru (un piedāvāt piekļuvi ostas infrastruktūrai), nerada šaubas par plašāka konkurenciāla tirgus esamību, kur transporta pakalpojumi (piekļuve ostas infrastruktūrai), ko nodrošina OSI, konkurē ar pakalpojumiem, ko piedāvā citi Itālijā reģistrēti transporta operatori un citas ostas vai transporta pakalpojumu sniedzēji citās dalībvalstīs (85). Ostas infrastruktūras lietotāji var brīvi izmantot citas ostas (Itālijā vai ārzemēs) un citus transporta veidus, lai OSI sniegtu pakalpojumus, konkurējot ar citiem uzņēmējiem plašajā transporta pakalpojumu tirgū un šaurākajā ostas pakalpojumu tirgū (citas Savienības ostas piešķir piekļuvi Savienības tirgum un tādējādi arī Itālijai, dažkārt apvienojumā ar ceļu, dzelzceļu vai ūdensceļiem) (86).

85

86

| (144) | Arī koncesionāri, kas vēlas sniegt ostas pakalpojumus, to var darīt citās ostās, kuras pārvalda citas ostas pārvaldes iestādes. OSI konkurē, lai piesaistītu šos operatorus (koncesionārus, kas sniedz ostas pakalpojumus). Arī to maksu apmēram, kuras OSI iekasē apmaiņā pret zemi un infrastruktūru (ostas aprīkojumu), kas tiek darīta pieejama koncesionāriem, ir nozīme saistībā ar to, vai koncesionāri izvēlas veikt uzņēmējdarbību vienā vai otrā ostā (87). Konkurences esamība un pārrobežu ietekme šajā tirgū ir atzīta judikatūrā (88). |
| --- | --- |

(144)

Arī koncesionāri, kas vēlas sniegt ostas pakalpojumus, to var darīt citās ostās, kuras pārvalda citas ostas pārvaldes iestādes. OSI konkurē, lai piesaistītu šos operatorus (koncesionārus, kas sniedz ostas pakalpojumus). Arī to maksu apmēram, kuras OSI iekasē apmaiņā pret zemi un infrastruktūru (ostas aprīkojumu), kas tiek darīta pieejama koncesionāriem, ir nozīme saistībā ar to, vai koncesionāri izvēlas veikt uzņēmējdarbību vienā vai otrā ostā (87). Konkurences esamība un pārrobežu ietekme šajā tirgū ir atzīta judikatūrā (88).

87

88

| (145) | Turklāt uzņēmumi, kas vēlas veikt uzņēmējdarbību ostas tuvumā, var iekārtoties arī ārpus ostas (un ne vienmēr uz zemes, kas pieder ostas pārvaldes iestādei vai ko tā pārvalda), tāpēc OSI konkurē ar citiem uzņēmējiem, kuri iznomā zemi ārpus ostām. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt uzņēmumi, kas vēlas veikt uzņēmējdarbību ostas tuvumā, var iekārtoties arī ārpus ostas (un ne vienmēr uz zemes, kas pieder ostas pārvaldes iestādei vai ko tā pārvalda), tāpēc OSI konkurē ar citiem uzņēmējiem, kuri iznomā zemi ārpus ostām.

| (146) | Rezumējot Komisija uzskata, ka OSI var konkurēt savstarpēji un ar citām Eiropas ostām un tāpēc OSI atbrīvojums no nodokļa varētu arī ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(146)

Rezumējot Komisija uzskata, ka OSI var konkurēt savstarpēji un ar citām Eiropas ostām un tāpēc OSI atbrīvojums no nodokļa varētu arī ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.1.4.2.   Konkurences izkropļošana

| (147) | Uzskatāms, ka valsts piešķirtais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ja ar to tiek uzlabota saņēmēja konkurētspēja salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (89). Konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē parasti tiek konstatēti, kad valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam, kas darbojas nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (90). Valsts atbalsts var izkropļot konkurenci arī tad, ja nepalīdz saņēmējam paplašināties un iegūt tirgus daļu. Pietiek, ja atbalsts ļauj saglabāt lielāku konkurētspēju nekā tad, ja atbalsts netiktu sniegts. Šajā kontekstā, lai uzskatītu, ka atbalsts izkropļo konkurenci, parasti pietiek ar to, ka atbalsts sniedz saņēmējam priekšrocību, kas atbrīvo to no izdevumiem, kuri tam pretējā gadījumā būtu jāsedz, veicot ikdienas saimniecisko darbību (91). |
| --- | --- |

(147)

Uzskatāms, ka valsts piešķirtais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ja ar to tiek uzlabota saņēmēja konkurētspēja salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (89). Konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē parasti tiek konstatēti, kad valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam, kas darbojas nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (90). Valsts atbalsts var izkropļot konkurenci arī tad, ja nepalīdz saņēmējam paplašināties un iegūt tirgus daļu. Pietiek, ja atbalsts ļauj saglabāt lielāku konkurētspēju nekā tad, ja atbalsts netiktu sniegts. Šajā kontekstā, lai uzskatītu, ka atbalsts izkropļo konkurenci, parasti pietiek ar to, ka atbalsts sniedz saņēmējam priekšrocību, kas atbrīvo to no izdevumiem, kuri tam pretējā gadījumā būtu jāsedz, veicot ikdienas saimniecisko darbību (91).

89

90

91

| (148) | Tā kā attiecīgais pasākums ir atbalsta shēma, kas attiecas uz dažāda lieluma OSI ar dažādu ģeogrāfiskās atrašanās vietu un darbības veidu, lai noteiktu, ka pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts, nav nepieciešams atsevišķi pierādīt, ka šis pasākums rada konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību katras atsevišķas OSI gadījumā (92). |
| --- | --- |

(148)

Tā kā attiecīgais pasākums ir atbalsta shēma, kas attiecas uz dažāda lieluma OSI ar dažādu ģeogrāfiskās atrašanās vietu un darbības veidu, lai noteiktu, ka pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts, nav nepieciešams atsevišķi pierādīt, ka šis pasākums rada konkurences izkropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību katras atsevišķas OSI gadījumā (92).

92

| (149) | Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa piešķir OSI priekšrocību, kas var uzlabot to konkurētspēju. Jo īpaši, OSI sniegto pakalpojumu cena (atļaujas un koncesijas maksas, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas) ir viens no faktoriem, kas ietekmē dažādu Eiropas ostu salīdzinošo konkurētspēju (93). |
| --- | --- |

(149)

Atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa piešķir OSI priekšrocību, kas var uzlabot to konkurētspēju. Jo īpaši, OSI sniegto pakalpojumu cena (atļaujas un koncesijas maksas, nodevas par izkrautām un iekrautām precēm un enkurvietas nodevas) ir viens no faktoriem, kas ietekmē dažādu Eiropas ostu salīdzinošo konkurētspēju (93).

93

| (150) | Itālijas iestādes apgalvoja, ka OSI ir tikai ierobežota ietekme uz maksu noteikšanu par savām darbībām. Tomēr kritēriji atļaujas un koncesijas maksu noteikšanai ar valsts dekrētu definē tikai minimālo maksu, un tāpēc OSI tiek atstāta rīcības brīvība, nosakot maksu līmeni (sk. 4.1.1.5. sadaļu). Jebkurā gadījumā pat tādu maksu esamība, kuras ir fiksētas vienīgi centrālā līmenī – bez jebkādas OSI rīcības brīvības ietekmēt centralizēti fiksēto maksu līmeni –, neizslēdz konkurences izkropļojumus, jo uzņēmumi var konkurēt arī parametros, kas nav saistīti ar cenu (pakalpojumu kvalitāte utt.), un priekšrocība, kas piešķirta OSI ar attiecīgo atbrīvojumu no nodokļa, arī var palīdzēt tām uzlabot sava piedāvājuma kvalitāti un piesaistīt kuģu īpašniekus un operatorus. |
| --- | --- |

(150)

Itālijas iestādes apgalvoja, ka OSI ir tikai ierobežota ietekme uz maksu noteikšanu par savām darbībām. Tomēr kritēriji atļaujas un koncesijas maksu noteikšanai ar valsts dekrētu definē tikai minimālo maksu, un tāpēc OSI tiek atstāta rīcības brīvība, nosakot maksu līmeni (sk. 4.1.1.5. sadaļu). Jebkurā gadījumā pat tādu maksu esamība, kuras ir fiksētas vienīgi centrālā līmenī – bez jebkādas OSI rīcības brīvības ietekmēt centralizēti fiksēto maksu līmeni –, neizslēdz konkurences izkropļojumus, jo uzņēmumi var konkurēt arī parametros, kas nav saistīti ar cenu (pakalpojumu kvalitāte utt.), un priekšrocība, kas piešķirta OSI ar attiecīgo atbrīvojumu no nodokļa, arī var palīdzēt tām uzlabot sava piedāvājuma kvalitāti un piesaistīt kuģu īpašniekus un operatorus.

| (151) | Tādējādi Komisija secina, ka, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību, kas var ietekmēt konkurenci. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(151)

Tādējādi Komisija secina, ka, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību, kas var ietekmēt konkurenci. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus.

4.1.4.3.   Ietekme uz tirdzniecību

| (152) | Valsts atbalsts uzņēmumiem ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Nav jākonstatē, ka atbalsts faktiski ietekmējis tirdzniecību starp dalībvalstīm – pietiek ar to, ka atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību (94). Proti, Savienības tiesas ir nospriedušas, ka tad, ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību (95). |
| --- | --- |

(152)

Valsts atbalsts uzņēmumiem ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Nav jākonstatē, ka atbalsts faktiski ietekmējis tirdzniecību starp dalībvalstīm – pietiek ar to, ka atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību (94). Proti, Savienības tiesas ir nospriedušas, ka tad, ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību (95).

94

95

| (153) | Šo judikatūru var piemērot šajā lietā, jo atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa stiprina OSI stāvokli. Tas ļauj OSI samazināt savas maksas un padarīt to pārvaldīto ostu infrastruktūru pievilcīgāku kuģu īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(153)

Šo judikatūru var piemērot šajā lietā, jo atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa stiprina OSI stāvokli. Tas ļauj OSI samazināt savas maksas un padarīt to pārvaldīto ostu infrastruktūru pievilcīgāku kuģu īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši no citām dalībvalstīm.

| (154) | Šajā gadījumā Itālijas ostas ir iesaistītas Savienības iekšējā tirdzniecībā, tāpēc priekšrocība attiecīgajām OSI ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. Itālijas ostas aktīvi iesaistās Savienības iekšējā tirdzniecībā, un vairākas Itālijas ostas ir vienas no svarīgākajām Savienības mēroga ostām konteineru pārvadājumu un kravu tonnāžas ziņā. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, var secināt, ka starp 15 labākajām konteineru ostām Eiropā 2019. gadā ir divas Itālijas ostas, proti, Dženova un Džoija Tauro (96). |
| --- | --- |

(154)

Šajā gadījumā Itālijas ostas ir iesaistītas Savienības iekšējā tirdzniecībā, tāpēc priekšrocība attiecīgajām OSI ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. Itālijas ostas aktīvi iesaistās Savienības iekšējā tirdzniecībā, un vairākas Itālijas ostas ir vienas no svarīgākajām Savienības mēroga ostām konteineru pārvadājumu un kravu tonnāžas ziņā. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, var secināt, ka starp 15 labākajām konteineru ostām Eiropā 2019. gadā ir divas Itālijas ostas, proti, Dženova un Džoija Tauro (96).

96

| (155) | Atbrīvojot šīs OSI no nodokļu saistībām, kas tām citādi būtu jāuzņemas un kas ir jāuzņemas konkurējošiem uzņēmumiem, atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa atbrīvo šo uzņēmumu finanšu līdzekļus, ko tie var ieguldīt savā uzņēmējdarbībā, kas savukārt ietekmē nosacījumus, atbilstoši kuriem tie var piedāvāt savus produktus un pakalpojumus tirgū, tādējādi radot konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. Attiecīgi OSI atbrīvojums no nodokļa ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(155)

Atbrīvojot šīs OSI no nodokļu saistībām, kas tām citādi būtu jāuzņemas un kas ir jāuzņemas konkurējošiem uzņēmumiem, atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa atbrīvo šo uzņēmumu finanšu līdzekļus, ko tie var ieguldīt savā uzņēmējdarbībā, kas savukārt ietekmē nosacījumus, atbilstoši kuriem tie var piedāvāt savus produktus un pakalpojumus tirgū, tādējādi radot konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. Attiecīgi OSI atbrīvojums no nodokļa ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (156) | Attiecībā uz Itālijas iestāžu pausto argumentu, ka lielākā daļa Itālijas ostu pat potenciāli nekonkurē Eiropas tirgos, bet galvenokārt konkurē ar Ziemeļāfrikas ostām, Komisija norāda, ka Itālijas iestādes nav minējušas nevienu elementu, kas pamatotu šo viedokli (97). |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz Itālijas iestāžu pausto argumentu, ka lielākā daļa Itālijas ostu pat potenciāli nekonkurē Eiropas tirgos, bet galvenokārt konkurē ar Ziemeļāfrikas ostām, Komisija norāda, ka Itālijas iestādes nav minējušas nevienu elementu, kas pamatotu šo viedokli (97).

97

| (157) | Tāpēc, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību, kas var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(157)

Tāpēc, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa OSI, kas veic saimnieciskas darbības, Itālijas iestādes piešķir tām priekšrocību, kas var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību.

4.1.5.   Pasākuma selektivitāte

Pasākuma selektivitāte

| (158) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam ir jābūt selektīvam (98), t. i., ar to ir jāatbalsta noteikti uzņēmumi vai noteiktu preču ražošana. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (99) nodokļu pasākuma materiālās selektivitātes novērtējumu veic trijos posmos: pirmkārt, ir jāidentificē un jāizpēta parastais jeb “normālais” nodokļu režīms (“atsauces sistēma”), ko piemēro attiecīgajā dalībvalstī; otrkārt, saistībā ar šo parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu ir jānovērtē un jānosaka, vai kāda priekšrocība, ko piešķir attiecīgais nodokļa pasākums, var būt selektīva. Tas ir jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no parastā režīma, jo nodala uzņēmējus, kuri, ņemot vērā šā režīma mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā; treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, ir jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai tādējādi to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Šajā saistībā dalībvalstij ir jāpierāda, ka atšķirīgais nodokļu režīms izriet tieši no šīs sistēmas pamata vai vadošajiem principiem (100). |
| --- | --- |

(158)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, tam ir jābūt selektīvam (98), t. i., ar to ir jāatbalsta noteikti uzņēmumi vai noteiktu preču ražošana. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (99) nodokļu pasākuma materiālās selektivitātes novērtējumu veic trijos posmos: pirmkārt, ir jāidentificē un jāizpēta parastais jeb “normālais” nodokļu režīms (“atsauces sistēma”), ko piemēro attiecīgajā dalībvalstī; otrkārt, saistībā ar šo parasto jeb “normālo” nodokļu režīmu ir jānovērtē un jānosaka, vai kāda priekšrocība, ko piešķir attiecīgais nodokļa pasākums, var būt selektīva. Tas ir jādara, pierādot, ka šis pasākums ir atkāpe no parastā režīma, jo nodala uzņēmējus, kuri, ņemot vērā šā režīma mērķi, ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā; treškārt, ja šāda atkāpe pastāv, ir jānosaka, vai tās cēlonis ir attiecīgās nodokļu sistēmas būtība vai vispārējā struktūra un vai tādējādi to var pamatot ar šīs sistēmas būtību vai vispārējo struktūru. Šajā saistībā dalībvalstij ir jāpierāda, ka atšķirīgais nodokļu režīms izriet tieši no šīs sistēmas pamata vai vadošajiem principiem (100).

98

99

100

4.1.5.1.   Atsauces sistēma

| (159) | Lai novērtētu nodokļu pasākuma selektivitāti, vispirms ir jānosaka piemērota atsauces sistēma, bet pēc tam ir jānosaka, vai attiecīgais pasākums izraisa diskrimināciju saskaņā ar šo sistēmu. Atsauces sistēmu veido konsekvents noteikumu kopums, kas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kopumā tiek piemērots visiem uzņēmumiem, kuri ietilpst tā darbības jomā, kā definēts tā mērķī. |
| --- | --- |

(159)

Lai novērtētu nodokļu pasākuma selektivitāti, vispirms ir jānosaka piemērota atsauces sistēma, bet pēc tam ir jānosaka, vai attiecīgais pasākums izraisa diskrimināciju saskaņā ar šo sistēmu. Atsauces sistēmu veido konsekvents noteikumu kopums, kas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kopumā tiek piemērots visiem uzņēmumiem, kuri ietilpst tā darbības jomā, kā definēts tā mērķī.

| (160) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kā noteikts Itālijas Konsolidētajā nodokļu likumā TUIR (sk. 38.–43. apsvērumu), tostarp nodokļa maksātāju un ar nodokli apliekamā ienākuma definīcija, kas noteikta TUIR 72. un 73. pantā. |
| --- | --- |

(160)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kā noteikts Itālijas Konsolidētajā nodokļu likumā TUIR (sk. 38.–43. apsvērumu), tostarp nodokļa maksātāju un ar nodokli apliekamā ienākuma definīcija, kas noteikta TUIR 72. un 73. pantā.

TUIR

TUIR

| (161) | TUIR 72. pantā ir noteikts princips, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli ir apliekami visi ienākumi naudā vai natūrā. |
| --- | --- |

(161)

TUIR 72. pantā ir noteikts princips, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli ir apliekami visi ienākumi naudā vai natūrā.

TUIR

| (162) | Saskaņā ar TUIR 73. panta 1. punktu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visu veidu sabiedrības, tostarp savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, kā arī kooperatīvās sabiedrības, valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, un trestus neatkarīgi no tā, vai to vienīgais vai galvenais mērķis ir veikt komercdarbības. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar TUIR 73. panta 1. punktu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visu veidu sabiedrības, tostarp savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, kā arī kooperatīvās sabiedrības, valsts un privātas struktūras, kas nav sabiedrības, un trestus neatkarīgi no tā, vai to vienīgais vai galvenais mērķis ir veikt komercdarbības.

TUIR

| (163) | TUIR 75. pantā ir noteikts princips, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek kopējo tīro ienākumu un dažādus noteikumus piemēro, nosakot ar nodokli apliekamo ienākumu uzņēmumiem un valsts vai privātām struktūrām, kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana (TUIR 81.–141. pants) (101), no vienas puses, un valsts vai privātām struktūrām, kuru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana (TUIR 143.–150. pants) (102), no otras puses. TUIR 76. un 77. pantā attiecīgi ir definēta uzņēmumu ienākuma nodokļa likme un taksācijas periods. |
| --- | --- |

(163)

TUIR 75. pantā ir noteikts princips, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek kopējo tīro ienākumu un dažādus noteikumus piemēro, nosakot ar nodokli apliekamo ienākumu uzņēmumiem un valsts vai privātām struktūrām, kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana (TUIR 81.–141. pants) (101), no vienas puses, un valsts vai privātām struktūrām, kuru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana (TUIR 143.–150. pants) (102), no otras puses. TUIR 76. un 77. pantā attiecīgi ir definēta uzņēmumu ienākuma nodokļa likme un taksācijas periods.

TUIR

TUIR

101

TUIR

102

TUIR

| (164) | No iepriekš minētā var secināt, ka Itālijā piemērojamajos uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumos ir paredzēts, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli būtībā apliek visu veidu ienākumus, ko rada uzņēmumi (73. panta 1. punkta a) apakšpunkts) vai valsts vai privātas struktūras, kas nav uzņēmumi (73. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts), tostarp tad, ja attiecīgo struktūru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana. |
| --- | --- |

(164)

No iepriekš minētā var secināt, ka Itālijā piemērojamajos uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumos ir paredzēts, ka ar uzņēmumu ienākuma nodokli būtībā apliek visu veidu ienākumus, ko rada uzņēmumi (73. panta 1. punkta a) apakšpunkts) vai valsts vai privātas struktūras, kas nav uzņēmumi (73. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts), tostarp tad, ja attiecīgo struktūru vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbības veikšana.

4.1.5.2.   Atkāpe

| (165) | TUIR 74. pantā ir paredzēti noteikumi, kas īpaši piemērojami valstij un valsts struktūrām. Minētajā punktā ir arī identificētas darbības, kas nav uzskatāmas par komercdarbībām. |
| --- | --- |

(165)

TUIR 74. pantā ir paredzēti noteikumi, kas īpaši piemērojami valstij un valsts struktūrām. Minētajā punktā ir arī identificētas darbības, kas nav uzskatāmas par komercdarbībām.

TUIR

| (166) | Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp ar autonomu organizāciju, pat ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda kolektīvu īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir struktūras, kas pārvalda valsts īpašumu. Tāpēc TUIR 74. panta piemērošana, kā to interpretē Itālijas iestādes, rada situāciju, kurā OSI Itālijā ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, tostarp attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no OSI infrastruktūras izmantošanas. |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts struktūrām un pārvaldēm, tostarp ar autonomu organizāciju, pat ja tām ir juridiskas personas statuss, pašvaldībām, vietējo struktūru konsorcijiem, asociācijām un struktūrām, kas pārvalda kolektīvu īpašumu, kalnu kopienām, provincēm un reģioniem nav jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Itālijas iestādes uzskata, ka OSI ir struktūras, kas pārvalda valsts īpašumu. Tāpēc TUIR 74. panta piemērošana, kā to interpretē Itālijas iestādes, rada situāciju, kurā OSI Itālijā ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, tostarp attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no OSI infrastruktūras izmantošanas.

TUIR

TUIR

| (167) | Ja pasākums piešķir priekšrocību noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai, kas ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā atsauces sistēmas mērķi, pasākums ir prima facie selektīvs. Šajā gadījumā OSI un citi tiesību subjekti ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā IRES mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu un citu tiesību subjektu ienākumus neatkarīgi no tā, vai to vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana. Tāpēc TUIR 74. panta piemērošana, kā to interpretē Itālijas iestādes, piešķir priekšrocību OSI salīdzinājumā ar citiem tiesību subjektiem, ko apliek ar IRES, ņemot vērā to mērķi. |
| --- | --- |

(167)

Ja pasākums piešķir priekšrocību noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai, kas ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā atsauces sistēmas mērķi, pasākums ir prima facie selektīvs. Šajā gadījumā OSI un citi tiesību subjekti ir salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā, ņemot vērā IRES mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu un citu tiesību subjektu ienākumus neatkarīgi no tā, vai to vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbības veikšana. Tāpēc TUIR 74. panta piemērošana, kā to interpretē Itālijas iestādes, piešķir priekšrocību OSI salīdzinājumā ar citiem tiesību subjektiem, ko apliek ar IRES, ņemot vērā to mērķi.

prima facie

IRES

TUIR

IRES

| (168) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa nav atkāpe no Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vispārējiem principiem, bet gan atbilst tās loģikai, proti, ka nekomerciālas darbības parasti netiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Tas nozīmētu, ka visas OSI darbības ir nekomerciālas darbības. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar TUIR 73. pantu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visas valsts un privātās struktūras, tostarp tad, ja to vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbību veikšana. Atkāpjoties no šā principa, saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts un citas valsts iestādes ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa nav atkāpe no Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vispārējiem principiem, bet gan atbilst tās loģikai, proti, ka nekomerciālas darbības parasti netiek apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Tas nozīmētu, ka visas OSI darbības ir nekomerciālas darbības. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar TUIR 73. pantu ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visas valsts un privātās struktūras, tostarp tad, ja to vienīgais vai galvenais mērķis nav komercdarbību veikšana. Atkāpjoties no šā principa, saskaņā ar TUIR 74. pantu valsts un citas valsts iestādes ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa.

TUIR

TUIR

| (169) | Itālijas iestādes arī uzskata, ka uz OSI attiecas nevis TUIR 73. pants, bet gan TUIR 74. pants. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju TUIR 74. pantā ir paredzēts, ka valsts iestādes, kurām uzticētas vienīgi administratīvās funkcijas (sk. 51. un 52. apsvērumu), nav apliekamas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Itālijas iestādes uzskata, ka tāpēc TUIR 74. pantu nevar interpretēt kā atkāpi no TUIR 73. panta. TUIR 73. un 74. pantam ir atšķirīgas un paralēlas darbības jomas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ar minētajiem pantiem ir izveidoti divi atšķirīgi parasti nodokļu režīmi, kas piemērojami īpašām struktūru kategorijām, kuras definētas vispārīgi un abstrakti un kuru faktiskā un juridiskā situācija nav salīdzināma. Tāpēc Itālijas iestādes apgalvo, ka atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa nav selektīvs, jo TUIR 74. pants attiecas gan uz OSI, gan uz valsti, uz dažādām valsts iestādēm un citām valsts pārvaldes struktūrām, pamatojoties uz objektīviem, vispārīgiem un abstraktiem kritērijiem. Visas šīs struktūras, kurām piemērojams TUIR 74. pants, būtu vienādā faktiskajā un juridiskajā situācijā. |
| --- | --- |

(169)

Itālijas iestādes arī uzskata, ka uz OSI attiecas nevis TUIR 73. pants, bet gan TUIR 74. pants. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju TUIR 74. pantā ir paredzēts, ka valsts iestādes, kurām uzticētas vienīgi administratīvās funkcijas (sk. 51. un 52. apsvērumu), nav apliekamas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Itālijas iestādes uzskata, ka tāpēc TUIR 74. pantu nevar interpretēt kā atkāpi no TUIR 73. panta. TUIR 73. un 74. pantam ir atšķirīgas un paralēlas darbības jomas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ar minētajiem pantiem ir izveidoti divi atšķirīgi parasti nodokļu režīmi, kas piemērojami īpašām struktūru kategorijām, kuras definētas vispārīgi un abstrakti un kuru faktiskā un juridiskā situācija nav salīdzināma. Tāpēc Itālijas iestādes apgalvo, ka atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa nav selektīvs, jo TUIR 74. pants attiecas gan uz OSI, gan uz valsti, uz dažādām valsts iestādēm un citām valsts pārvaldes struktūrām, pamatojoties uz objektīviem, vispārīgiem un abstraktiem kritērijiem. Visas šīs struktūras, kurām piemērojams TUIR 74. pants, būtu vienādā faktiskajā un juridiskajā situācijā.

TUIR

TUIR

TUIR

TUIR

TUIR

TUIR

TUIR

TUIR

| (170) | Komisija norāda, ka ar TUIR 74. pantu valsts un citas valsts iestādes tiek atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, ciktāl to darbība ir saistīta ar valsts iestādes funkciju izpildi. Savukārt šo iestāžu komercdarbība būtībā tiek aplikta ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Ja saskaņā ar TUIR 74. pantu – vai tā interpretāciju, ko izklāstīja pārvaldes iestādes, – OSI nemaksātu uzņēmumu ienākuma nodokli visos gadījumos (arī tad, ja tās veic darbības, kas saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem ir uzskatāmas par saimnieciskām), tas radītu diskrimināciju starp uzņēmumiem, kas veic saimnieciskas darbības LESD 107. panta nozīmē. Tādā gadījumā ar TUIR 74. pantu Itālijas iestāžu interpretācijā tiktu radītas priekšrocības noteiktai uzņēmumu kategorijai (103), proti, OSI, kas ir salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā ar citiem uzņēmumiem (attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no savām saimnieciskajām darbībām) (104). |
| --- | --- |

(170)

Komisija norāda, ka ar TUIR 74. pantu valsts un citas valsts iestādes tiek atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, ciktāl to darbība ir saistīta ar valsts iestādes funkciju izpildi. Savukārt šo iestāžu komercdarbība būtībā tiek aplikta ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Ja saskaņā ar TUIR 74. pantu – vai tā interpretāciju, ko izklāstīja pārvaldes iestādes, – OSI nemaksātu uzņēmumu ienākuma nodokli visos gadījumos (arī tad, ja tās veic darbības, kas saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem ir uzskatāmas par saimnieciskām), tas radītu diskrimināciju starp uzņēmumiem, kas veic saimnieciskas darbības LESD 107. panta nozīmē. Tādā gadījumā ar TUIR 74. pantu Itālijas iestāžu interpretācijā tiktu radītas priekšrocības noteiktai uzņēmumu kategorijai (103), proti, OSI, kas ir salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā ar citiem uzņēmumiem (attiecībā uz ienākumiem, ko tās gūst no savām saimnieciskajām darbībām) (104).

TUIR

TUIR

TUIR

103

104

| (171) | Komisija uzskata, ka uz OSI neattiecas “īpaši darbības principi, kas tās skaidri atšķir no citiem uzņēmējiem”, kuriem ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis (105). Jo īpaši ar to vien, ka OSI neveic darbību peļņas gūšanas nolūkā, nav pietiekami, lai uzskatītu, ka tās atrodas atšķirīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem operatoriem, kurus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli (106). Neviens no argumentiem, ko Itālijas iestādes izvirzīja, lai pierādītu, ka OSI nav uzņēmumi un neveic saimnieciskas darbības (sk. 3.2. punktu), nav būtisks un konsekvents attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu un citu tiesību subjektu ienākumus (107). |
| --- | --- |

(171)

Komisija uzskata, ka uz OSI neattiecas “īpaši darbības principi, kas tās skaidri atšķir no citiem uzņēmējiem”, kuriem ir jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis (105). Jo īpaši ar to vien, ka OSI neveic darbību peļņas gūšanas nolūkā, nav pietiekami, lai uzskatītu, ka tās atrodas atšķirīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem operatoriem, kurus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli (106). Neviens no argumentiem, ko Itālijas iestādes izvirzīja, lai pierādītu, ka OSI nav uzņēmumi un neveic saimnieciskas darbības (sk. 3.2. punktu), nav būtisks un konsekvents attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas mērķi, proti, aplikt ar nodokli uzņēmumu un citu tiesību subjektu ienākumus (107).

105

106

107

| (172) | Tāpēc, pat ja TUIR 74. pants būtu juridiskais pamats tam, ka OSI nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli, šis atbrīvojums no nodokļa būtu prima facie selektīvs attiecībā uz OSI saimnieciskajām darbībām (108). |
| --- | --- |

(172)

Tāpēc, pat ja TUIR 74. pants būtu juridiskais pamats tam, ka OSI nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli, šis atbrīvojums no nodokļa būtu prima facie selektīvs attiecībā uz OSI saimnieciskajām darbībām (108).

TUIR

prima facie

108

4.1.5.3.   Pamatošana ar nodokļu sistēmas loģiku

| (173) | Ņemot vērā to, ka Komisija uzskata, ka izskatāmais atbrīvojums no nodokļa ir prima facie selektīvs, atbilstoši Savienības tiesu judikatūrai būs jānosaka, vai šis atbrīvojums ir pamatots ar tās sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu, kuras daļa tas ir. Tādējādi pasākumu, ar kuru tiek izdarīta atkāpe no vispārējā nodokļu režīma, var pamatot ar nodokļu režīma raksturu vai struktūru, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums tieši izriet no tās nodokļu režīma pamatā esošajiem vai galvenajiem principiem. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā to, ka Komisija uzskata, ka izskatāmais atbrīvojums no nodokļa ir prima facie selektīvs, atbilstoši Savienības tiesu judikatūrai būs jānosaka, vai šis atbrīvojums ir pamatots ar tās sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu, kuras daļa tas ir. Tādējādi pasākumu, ar kuru tiek izdarīta atkāpe no vispārējā nodokļu režīma, var pamatot ar nodokļu režīma raksturu vai struktūru, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums tieši izriet no tās nodokļu režīma pamatā esošajiem vai galvenajiem principiem.

prima facie

| (174) | Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav sniegušas šādus argumentus. Komisija arī nav varējusi identificēt šādu pamatojumu. Tādējādi Komisija uzskata, ka šo pasākumu nepamato nodokļu sistēmas loģika. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(174)

Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav sniegušas šādus argumentus. Komisija arī nav varējusi identificēt šādu pamatojumu. Tādējādi Komisija uzskata, ka šo pasākumu nepamato nodokļu sistēmas loģika. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums ir selektīvs.

4.1.5.4.   Secinājums

| (175) | Tāpēc Komisija secina, ka Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa bez pienācīga pamatojuma ir atkāpe no Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas principa, saskaņā ar kuru ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visu veidu ienākumus, kurus guvuši uzņēmumi vai valsts vai privātas struktūras, kas nav uzņēmumi. Pat ja uzskatītu, ka saskaņā ar Itālijas uzņēmumu nodokļu sistēmu OSI ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, jo saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informācija pilda vienīgi valsts funkcijas, tas radītu situāciju, kurā tiek atbalstīti “noteikti” uzņēmumi vai “noteiktu” preču ražošana LESD 107. panta nozīmē (109). Tāpēc Komisija secina, ka OSI saimniecisko darbību neaplikšana ar uzņēmumu ienākuma nodokli ietver selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc Komisija secina, ka Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa bez pienācīga pamatojuma ir atkāpe no Itālijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas principa, saskaņā ar kuru ar uzņēmumu ienākuma nodokli apliek visu veidu ienākumus, kurus guvuši uzņēmumi vai valsts vai privātas struktūras, kas nav uzņēmumi. Pat ja uzskatītu, ka saskaņā ar Itālijas uzņēmumu nodokļu sistēmu OSI ir atbrīvotas no uzņēmumu ienākuma nodokļa, jo saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informācija pilda vienīgi valsts funkcijas, tas radītu situāciju, kurā tiek atbalstīti “noteikti” uzņēmumi vai “noteiktu” preču ražošana LESD 107. panta nozīmē (109). Tāpēc Komisija secina, ka OSI saimniecisko darbību neaplikšana ar uzņēmumu ienākuma nodokli ietver selektīvu priekšrocību.

109

| (176) | Turklāt Komisija secina, ka šāds labvēlīgāks režīms, ko valsts piešķir uzņēmumiem un kas attiecināms uz valsti, var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Tāpēc Komisija secina, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no nodokļa ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (110). |
| --- | --- |

(176)

Turklāt Komisija secina, ka šāds labvēlīgāks režīms, ko valsts piešķir uzņēmumiem un kas attiecināms uz valsti, var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Tāpēc Komisija secina, ka OSI piešķirtais atbrīvojums no nodokļa ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (110).

110

5.   SADERĪBA

SADERĪBA

| (177) | Valsts atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz izņēmumiem, kas paredzēti Līguma 93. pantā, 106. panta 2. punktā, 107. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(177)

Valsts atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz izņēmumiem, kas paredzēti Līguma 93. pantā, 106. panta 2. punktā, 107. panta 2. un 3. punktā.

5.1.   Līguma 93. pants

Līguma 93. pants

| (178) | Līguma 93. pantā ir noteikts, ka atbalstus uzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu, ja “tie atbilst transporta koordinācijas vajadzībām vai ja tie ir atlīdzība par tādu saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem”. |
| --- | --- |

(178)

Līguma 93. pantā ir noteikts, ka atbalstus uzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu, ja “tie atbilst transporta koordinācijas vajadzībām vai ja tie ir atlīdzība par tādu saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem”.

| (179) | Vispirms Komisija norāda, ka šajā gadījumā nekas neliecina par to, ka ar atbalstu tiek finansēti pasākumi, kas atbilst transporta koordinācijas vajadzībām. Gluži pretēji, atbalstu veido atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kas nav saistīts ar konkrētiem ieguldījumiem un nav nekādā veidā saistīts ar transporta koordinācijas vajadzībām. Pasākums nav paredzēts arī atlīdzināšanai par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. |
| --- | --- |

(179)

Vispirms Komisija norāda, ka šajā gadījumā nekas neliecina par to, ka ar atbalstu tiek finansēti pasākumi, kas atbilst transporta koordinācijas vajadzībām. Gluži pretēji, atbalstu veido atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kas nav saistīts ar konkrētiem ieguldījumiem un nav nekādā veidā saistīts ar transporta koordinācijas vajadzībām. Pasākums nav paredzēts arī atlīdzināšanai par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi.

| (180) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par saderīgu saskaņā ar Līguma 93. pantu. |
| --- | --- |

(180)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par saderīgu saskaņā ar Līguma 93. pantu.

5.2.   Līguma 107. panta 2. un 3. punkts

Līguma 107. panta 2. un 3. punkts

| (181) | Tā kā pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jāpārbauda, vai tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(181)

Tā kā pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jāpārbauda, vai tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar 107. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem.

| (182) | Itālijas iestādes nav sniegušas argumentus par Līguma 107. panta 2. un 3. punktā izklāstīto izņēmumu piemērošanu OSI piešķirtajam atbrīvojumam no uzņēmumu ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(182)

Itālijas iestādes nav sniegušas argumentus par Līguma 107. panta 2. un 3. punktā izklāstīto izņēmumu piemērošanu OSI piešķirtajam atbrīvojumam no uzņēmumu ienākuma nodokļa.

| (183) | Komisija uzskata, ka nav piemērojams neviens no Līguma 107. panta 2. punktā minētajiem izņēmumiem, jo pārbaudāmais pasākums nav paredzēts nevienam no šajā punktā minētajiem mērķiem. Konkrēti, pārbaudāmais pasākums nav saistīts ar sociālu atbalstu, kas piešķirts individuāliem patērētājiem, vai atbalstu dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu radīta kaitējuma novēršanai, vai atbalstu, ko piešķir tautsaimniecībai noteiktās Vācijas Federatīvās Republikas daļās. |
| --- | --- |

(183)

Komisija uzskata, ka nav piemērojams neviens no Līguma 107. panta 2. punktā minētajiem izņēmumiem, jo pārbaudāmais pasākums nav paredzēts nevienam no šajā punktā minētajiem mērķiem. Konkrēti, pārbaudāmais pasākums nav saistīts ar sociālu atbalstu, kas piešķirts individuāliem patērētājiem, vai atbalstu dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu radīta kaitējuma novēršanai, vai atbalstu, ko piešķir tautsaimniecībai noteiktās Vācijas Federatīvās Republikas daļās.

| (184) | Līguma 107. panta 3. punktā ir noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt: a) atbalstu, kas veicina noteiktu apgabalu attīstību, b) atbalstu noteiktiem svarīgiem projektiem, kas ir visas Eiropas interesēs, c) atbalstu konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstībai, d) atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, e) atbalstu, ko Padome ir noteikusi ar lēmumu. |
| --- | --- |

(184)

Līguma 107. panta 3. punktā ir noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt: a) atbalstu, kas veicina noteiktu apgabalu attīstību, b) atbalstu noteiktiem svarīgiem projektiem, kas ir visas Eiropas interesēs, c) atbalstu konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstībai, d) atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, e) atbalstu, ko Padome ir noteikusi ar lēmumu.

| (185) | Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir atļauts atbalsts to apgabalu ekonomikas attīstības veicināšanai, kur ir ārkārtīgi zems dzīves līmenis vai kur valda liels bezdarbs. Šis izņēmums nav piemērojams. |
| --- | --- |

(185)

Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir atļauts atbalsts to apgabalu ekonomikas attīstības veicināšanai, kur ir ārkārtīgi zems dzīves līmenis vai kur valda liels bezdarbs. Šis izņēmums nav piemērojams.

| (186) | Turklāt pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs un nenovērš nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(186)

Turklāt pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs un nenovērš nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (187) | Turklāt pasākuma mērķis nav veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(187)

Turklāt pasākuma mērķis nav veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā noteikts Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā.

| (188) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ciktāl šādam atbalstam nebūtu tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tomēr pieejamā informācija neliecina, ka piešķirtā nodokļu priekšrocība ir saistīta ar konkrētiem ieguldījumiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Savienības noteikumiem un pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ciktāl šādam atbalstam nebūtu tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tomēr pieejamā informācija neliecina, ka piešķirtā nodokļu priekšrocība ir saistīta ar konkrētiem ieguldījumiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Savienības noteikumiem un pamatnostādnēm.

| (189) | Gluži pretēji, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir tādu maksu samazinājums, kuras parasti būtu jāsedz OSI, veicot ierasto uzņēmējdarbību, un tāpēc to var uzskatīt par darbības atbalstu. Parasti šādu atbalstu neuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ciktāl tas nav nedz ierobežots laikā, nedz arī vajadzīgs vai proporcionāls, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar skaidri identificēta mērķa sasniegšanu Eiropas interesēs. |
| --- | --- |

(189)

Gluži pretēji, Komisija uzskata, ka šis pasākums ir tādu maksu samazinājums, kuras parasti būtu jāsedz OSI, veicot ierasto uzņēmējdarbību, un tāpēc to var uzskatīt par darbības atbalstu. Parasti šādu atbalstu neuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ciktāl tas nav nedz ierobežots laikā, nedz arī vajadzīgs vai proporcionāls, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar skaidri identificēta mērķa sasniegšanu Eiropas interesēs.

| (190) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka Līguma 107. panta 3. punktā paredzētie izņēmumi nav piemērojami. |
| --- | --- |

(190)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka Līguma 107. panta 3. punktā paredzētie izņēmumi nav piemērojami.

| (191) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

(191)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 2. un 3. punktu.

5.3.   Līguma 106. panta 2. punkts

Līguma 106. panta 2. punkts

| (192) | Ja valsts ir uzticējusi atbalsta saņēmējam sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“VTNP”), atbalsts var būt saderīgs arī saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(192)

Ja valsts ir uzticējusi atbalsta saņēmējam sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (“VTNP”), atbalsts var būt saderīgs arī saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| (193) | Tomēr Itālijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, no kuras varētu secināt, ka OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa varētu pamatot ar Līguma 106. panta 2. punktu. Attiecīgais pasākums, kas saista atbalsta summu ar struktūru apliekamo peļņu, nav saistīts vai ierobežots ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma neto izmaksām. Tas arī neizriet no pilnvarām, kas piešķirtas pasākuma nodrošinātā atbalsta saņēmējiem, lai garantētu šā uzdevuma veikšanu. Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par tādu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas ir saderīga ar iekšējo tirgu, un tas nav saderīgs saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(193)

Tomēr Itālijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju, no kuras varētu secināt, ka OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa varētu pamatot ar Līguma 106. panta 2. punktu. Attiecīgais pasākums, kas saista atbalsta summu ar struktūru apliekamo peļņu, nav saistīts vai ierobežots ar sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma neto izmaksām. Tas arī neizriet no pilnvarām, kas piešķirtas pasākuma nodrošinātā atbalsta saņēmējiem, lai garantētu šā uzdevuma veikšanu. Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par tādu kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas ir saderīga ar iekšējo tirgu, un tas nav saderīgs saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (194) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(194)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

7.   PASTĀVOŠS ATBALSTS

PASTĀVOŠS ATBALSTS

| (195) | Atbilstoši definīcijai Procedūras regulas 1. panta b) apakšpunktā pastāvoša atbalsta pasākums būtu pasākums, kas bija īstenots pirms EK Līguma stāšanās spēkā Itālijā, vai pasākums, kas bija atļauts, pasākums, kas ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu atbilstoši Procedūras regulas 17. pantam, vai pasākums, kas nebija atbalsts tā īstenošanas laikā, bet kļuva par atbalstu, attīstoties kopējam tirgum. Atbalsts, kas neatbilst pastāvoša atbalsta definīcijai, būtu uzskatāms par jaunu atbalstu atbilstoši Procedūras regulas 1. panta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(195)

Atbilstoši definīcijai Procedūras regulas 1. panta b) apakšpunktā pastāvoša atbalsta pasākums būtu pasākums, kas bija īstenots pirms EK Līguma stāšanās spēkā Itālijā, vai pasākums, kas bija atļauts, pasākums, kas ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu atbilstoši Procedūras regulas 17. pantam, vai pasākums, kas nebija atbalsts tā īstenošanas laikā, bet kļuva par atbalstu, attīstoties kopējam tirgum. Atbalsts, kas neatbilst pastāvoša atbalsta definīcijai, būtu uzskatāms par jaunu atbalstu atbilstoši Procedūras regulas 1. panta c) apakšpunktam.

| (196) | Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa balstās uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes. |
| --- | --- |

(196)

Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa balstās uz TUIR 74. pantu, kā to interpretē un piemēro Itālijas iestādes.

TUIR

| (197) | Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu režīms, kas bija jāpiemēro OSI līdz 1958. gadam, bija tieši tāds pats, kāds tas ir šodien. Jo īpaši tās apstiprināja, ka ostu pārvaldes iestādes nekad nav bijušas apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Turklāt Komisijai nav zināms neviens elements, kas tam būtu pretrunā. |
| --- | --- |

(197)

Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu režīms, kas bija jāpiemēro OSI līdz 1958. gadam, bija tieši tāds pats, kāds tas ir šodien. Jo īpaši tās apstiprināja, ka ostu pārvaldes iestādes nekad nav bijušas apliktas ar uzņēmumu ienākuma nodokli. Turklāt Komisijai nav zināms neviens elements, kas tam būtu pretrunā.

| (198) | Tāpēc Komisija uzskata, ka tas ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Procedūras regulas 1. panta b) punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(198)

Tāpēc Komisija uzskata, ka tas ir pastāvošs atbalsts saskaņā ar Procedūras regulas 1. panta b) punkta i) apakšpunktu.

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (199) | Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pastāvoša valsts atbalsta shēma, kas nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(199)

Itālijas OSI atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pastāvoša valsts atbalsta shēma, kas nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (200) | Tāpēc ir lietderīgi, ka Itālijas iestādes izbeidz atbalsta shēmu, atceļot Itālijas OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Šis pasākums būtu jāpieņem divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas, un tas būtu jāpiemēro, vēlākais, ienākumiem no saimnieciskām darbībām, kas gūti no fiskālā gada sākuma pēc šā pasākuma pieņemšanas, un, vēlākais, 2022. gadā, |
| --- | --- |

(200)

Tāpēc ir lietderīgi, ka Itālijas iestādes izbeidz atbalsta shēmu, atceļot Itālijas OSI atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Šis pasākums būtu jāpieņem divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas, un tas būtu jāpiemēro, vēlākais, ienākumiem no saimnieciskām darbībām, kas gūti no fiskālā gada sākuma pēc šā pasākuma pieņemšanas, un, vēlākais, 2022. gadā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ostu sistēmas iestāžu atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa ir pastāvoša atbalsta shēma, kas nav saderīga ar iekšējo tirgu.

2. pants

Itālija atceļ 1. pantā minēto atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Pasākumu, ar kuru Itālija pilda savas saistības, pieņem divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas. Šo pasākumu piemēro no fiskālā gada sākuma pēc tā pieņemšanas un, vēlākais, 2022. gadā.

3. pants

Itālija informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti šā lēmuma izpildes nolūkā, divos mēnešos no tā paziņošanas dienas.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 4. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 7, 10.1.2020., 11. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Legge 28 gennaio 1994, n. 84 Riordino della legislazione in materia portuale (GU Serie Generale n.28 del 04-02-1994 - Suppl. Ordinario n. 21).

4

(5)  Ostas darbības ir iekraušana, izkraušana, pārkraušana citā kuģī, uzglabāšana, preču un citu priekšmetu pārvietošana ostas teritorijā. Ostas pakalpojumi ir specializēti, papildinoši un papildu pakalpojumi, kas saistīti ar ostas darbību ciklu. Ostas darbību definīciju skatīt Likuma 84/1994 16. pantā un šā dokumenta 2.1.4. punktā.

5

(6)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicēts 2019. gada 16. septembrī; http://www.mit.gov.it/node/11420.

6

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

(7)  
  Testo Unico delle Imposte sui Redditi (TUIR), D.P.R., 22.12.1986., n° 917, G.U. 31.12.1986.

7

Testo Unico delle Imposte sui Redditi

TUIR

(8)  
  IRES standarta nodokļa likme 2020. gadā ir 24 %. IRES likme ir samazināta no 33 % 2004. gadā uz 27,5 % 2008. gadā un 24 % 2018. un 2019. gadā.

8

IRES

IRES

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001 (2001. gada 8. oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.).

9

SE

(10)  Padomes Regula (EK) Nr. 1435/2003 (2003. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.).

10

SCE

(11)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Legge 27 dicembre 2019, n. 160, Bilancio di previsione dello Stato per l'anno finanziario 2020 e bilancio pluriennale per il triennio 2020-2022, GU Serie Generale n.304 del 30.12.2019 - Suppl. Ordinario n. 45. Papildnodoklis ir jāmaksā arī par ienākumiem, kas gūti no darbībām, kuras veiktas, pamatojoties uz automaģistrāļu koncesijām, lidostu apsaimniekošanas koncesijām un dzelzceļa koncesijām.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.).

13

(14)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

14

ANCIP

Confetra

(15)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itālijas Transporta nozares darbinieku federācija, Itālijas Transporta nozares federācija, Itālijas Transporta nozares darbinieku savienība).

15

ANCIP

Assoporti

Confetra

FILT CGIL

FIT-CISL

UILTRASPORTI

(16)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

16

ANCIP

Confetra

(17)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

17

ANCIP

Assoporti

Confetra

(18)  
  Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

18

Confetra

(19)  
  Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija).

19

Assoporti

Confetra

Conftrasporto-Confcommercio

(20)  
  Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

20

Confetra

(21)  
  Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itālijas Transporta nozares darbinieku federācija, Itālijas Transporta nozares federācija, Itālijas Transporta nozares darbinieku savienība).

21

Assoporti

Confetra

Conftrasporto-Confcommercio

FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI

(22)  
  Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

22

Confetra

(23)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija).

23

ANCIP

Assoporti

Confetra

Conftrasporto-Confcommercio

(24)  
  Conftrasporto-Confcommercio (Transporta, kuģniecības un loģistikas asociāciju konfederācija).

24

Conftrasporto-Confcommercio

(25)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija).

25

ANCIP

(26)  Tiesas 1993. gada 17. februāra spriedums Christian Poucet / Assurances Générales de France un Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18. punkts.

26

Christian Poucet / Assurances Générales de France

Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon

(27)  Tiesas 1993. gada 17. februāra spriedums Christian Poucet / Assurances Générales de France un Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon, apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 18. punkts. Tiesas 2002. gada 24. oktobra spriedums Aéroports de Paris / Eiropas Kopienu Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 78. punkts.

27

Christian Poucet / Assurances Générales de France

Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon

Aéroports de Paris

(28)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija).

28

ANCIP

(29)  Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums SAT Fluggesellschaft mbH / Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Tiesas 2009. gada 26. marta spriedums Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191.

29

SAT Fluggesellschaft mbH / Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati

(30)  Regulas (ES) 2017/352 13. panta 4. punkts.

30

(31)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums Compass-Datenbank, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38. punkts. Vispārējās tiesas 2013. gada 12. septembra spriedums Vācija/Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29. punkts. Tiesas 2009. gada 26. marta spriedums Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71.–80. punkts.

31

Compass-Datenbank

Selex Sistemi Integrati

(32)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija); FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI (Itālijas Transporta nozares darbinieku federācija, Itālijas Transporta nozares federācija, Itālijas Transporta nozares darbinieku savienība).

32

ANCIP

Assoporti

Confetra

FILT CGIL, FIT-CISL, UILTRASPORTI

(33)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

33

ANCIP

Confetra

(34)  Itālijas iestādes atsaucas uz Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu Komisija / World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 58. punktu.

34

World Duty Free Group

(35)  
  ANCIP (Ostu sabiedrību valsts asociācija); Assoporti (Itālijas Ostu asociācija); Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

35

ANCIP

Assoporti

Confetra

(36)  
  Confetra (Itālijas Vispārējā transporta un loģistikas nozares konfederācija).

36

Confetra

(37)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums Klaus Höfner un Fritz Elser / Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21. punkts.

37

Klaus Höfner

Fritz Elser / Macrotron GmbH,

(38)  Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27. un 28. punkts.

38

MOTOE

(39)  Tiesas 2018. gada 6. novembra spriedums Scuola Elementare Maria Montessori / Komisija, apvienotās lietas no C-622/16 P līdz C-624/16 P, ECLI:EU:C:2018:873, 104. punkts un tajā citētā judikatūra.

39

Scuola Elementare Maria Montessori

,

(40)  Tiesas 1980. gada 29. oktobra spriedums Van Landewyck / Komisija, apvienotās lietas no C-209/78 līdz C-215/78 un C-218/78, ECLI:EU:C:1980:248, 88. punkts. Tiesas 1995. gada 16. novembra spriedums FFSA un citi / Ministère de l'Agriculture un de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, 21. punkts. Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27. un 28. punkts. Sk. arī Komisijas paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 9. punkts).

40

Van Landewyck

FFSA

Ministère de l'Agriculture

de la Pêche

MOTOE

(41)  Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedums Freistaat Sachsen un citi / Komisija un Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig / Halle / Komisija, apvienotās lietas T-443/08 un T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 95. punkts, apstiprināts ar Tiesas 2012. gada 19. decembra spriedumu Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, 42.–44. punkts.

41

Freistaat Sachsen

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig / Halle

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig-Halle /

(42)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47. punkts.

42

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven /

(43)  Komisijas 2009. gada 15. decembra lēmums par valsts atbalstu N 385/2009 “Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Ventspils ostā” (OV C 72, 20.3.2010., 53.–58. apsvērums). Komisijas 2011. gada 15. jūnija lēmums par valsts atbalstu N 44/2010 “Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Krievu Salā” (OV C 215, 21.7.2011., 21. lpp., 60.–68. apsvērums). Komisijas 2012. gada 22. februāra lēmums par valsts atbalstu SA.30742 (N/2010) “
  Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda
  ” (OV C 121, 26.4.2012., 1. lpp., 45., 46. un 47. apsvērums).

43

Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda

(44)  Komisijas 2013. gada 18. septembra lēmums par valsts atbalstu SA.36953 (2013/N) “
  Port Authority of Bahía de Cádiz
  ” (OV C 335, 16.11.2013., 1. lpp., 29. apsvērums).

44

Port Authority of Bahía de Cádiz

(45)  Komisijas 2014. gada 27. marta lēmums par valsts atbalstu SA.38302 “
  Port of Salerno
  ” (OV C 156, 23.5.2014., 32.–36. apsvērums). Komisijas 2012. gada 22. februāra lēmums par valsts atbalstu SA.30742 (N/2010) “
  Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda
  ” (OV C 121, 26.4.2012., 1. lpp., 45., 46. un 47. apsvērums). Komisijas 2013. gada 2. jūlija lēmums par valsts atbalstu SA.35418 (2012/N) “
  Extension of Piraeus Port
  ” (OV C 256, 5.9.2013., 2. lpp., 21. un 22. apsvērums). Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 215. punkts, 47. lpp.).

45

Port of Salerno

Construction of infrastructure for the passenger and cargo ferries terminal in Klaipeda

Extension of Piraeus Port

(46)  Šādu ar saimniecisko darbību nesaistītu darbību piemēri: a) jūras satiksmes kontrole, b) ugunsdzēšana, c) policijas darbs, d) muitas darbs. Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 215. punkts, 47. lpp.).

46

(47)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 54. punkts.

47

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(48)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 17. punkts, 5. lpp.).

48

(49)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 53. un 54. punkts.

49

UPF

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(50)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 48. punkts.

50

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(51)  Komisijas 2012. gada 19. decembra lēmums par valsts atbalstu SA.34940“
  Port of Augusta
  ” (OV C 077, 17.3.2013., 42. un 43. apsvērums). Komisijas 2014. gada 27. marta lēmums par valsts atbalstu SA.38302 “
  Investment Aid to the Port of Salerno
  ” (OV C 156, 23.5.2014., 33.–36. apsvērums). Komisijas 2015. gada 19. jūnija lēmums par valsts atbalstu SA.39542 “
  Dredging and disposal of dredged materials in the Port of Taranto
  ” (OV C 259, 7.8.2015, 38.–41. apsvērums). Komisijas 2016. gada 28. jūnija lēmums par valsts atbalstu SA.36112 “
  Port Authority of Naples and Cantieri del Mediterraneo S.p.A.
  ” (OV C 369, 7.10.2016., 44.–47. apsvērums).

51

Port of Augusta

Investment Aid to the Port of Salerno

Dredging and disposal of dredged materials in the Port of Taranto

Port Authority of Naples and Cantieri del Mediterraneo S.p.A.

(52)  Komisijas 2017. gada 27. jūlija lēmums par valsts atbalstu SA.38393 “
  Ports taxation in Belgium
  ” (OV L 332, 14.12.2017., 62. punkts). Komisijas 2017. gada 27. jūlija lēmums par valsts atbalstu SA.38398 “
  Ports taxation in Belgium
  ” (OV L 332, 14.12.2017., 55. punkts).

52

Ports taxation in Belgium

Ports taxation in Belgium

(53)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65. un 66. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 47. punkts. Spriedumi netika pārsūdzēti.

53

UPF

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(54)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64. punkts un tajā minētā judikatūra.

54

UPF

(55)  Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, 27. punkts. Tiesas 2017. gada 27. jūnija spriedums Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, 74/16, ECLI:EU:2017:496, 46. punkts. Vispārējās tiesas 2013. gada 12. septembra spriedums Vācija/Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 48. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 80. punkts.

55

MOTOE,

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(56)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicēts 2019. gada 16. septembrī; http://www.mit.gov.it/node/11420.

56

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

(57)  Tiesas 2017. gada 27. jūnija spriedums Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 47. punkts un citētā judikatūra. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75. punkts.

57

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(58)  Tiesas 2012. gada 19. decembra spriedums Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821, 40. punkts. Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedums Freistaat Sachsen un citi / Komisija un Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig / Halle / Komisija, apvienotās lietas T-443/08 un T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, 93. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 76. punkts.

58

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig-Halle

,

Freistaat Sachsen

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig / Halle

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(59)  Vispārējās tiesas 2013. gada 12. septembra spriedums Vācija/Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 30. punkts un citētā judikatūra. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 78. punkts.

59

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(60)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 81. punkts.

60

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(61)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 82. punkts.

61

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(62)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 75. punkts.

62

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(63)  Vispārējās tiesas 2018. gada 15. marta spriedums Naviera Armas / Komisija, T-108/16, ECLI:EU:T:2018:145, 124. punkts.

63

Naviera Armas

(64)  Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums SAT Fluggesellschaft / Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7. Tiesas 2009. gada 26. marta spriedums Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191.

64

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati

(65)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 85. punkts un citētā judikatūra.

65

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(66)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums Compass-Datenbank, C138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38. punkts. Vispārējās tiesas 2013. gada 12. septembra spriedums Vācija/Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 29. punkts. Tiesas 2009. gada 26. marta spriedums Selex Sistemi Integrati / Komisija, C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, 71.–80. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 86. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82. punkts.

66

Compass-Datenbank

Selex Sistemi Integrati

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(67)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 87. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84. punkts.

67

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(68)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums Compass-Datenbank, C138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41. punkts. Vispārējās tiesas 2013. gada 12. septembra spriedums Vācija/Komisija, T-347/09, ECLI:EU:T:2013:418, 41. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 82. punkts.

68

Compass-Datenbank

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(69)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 90. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 87. punkts.

69

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(70)  
  Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, publicēts 2019. gada 16. septembrī; http://www.mit.gov.it/node/11420.

70

Relazione sull’attività delle autorità di sistema portuale, Anno 2017, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

(71)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 89. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 84. punkts.

71

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(72)  Tiesas 2012. gada 12. jūlija spriedums Compass-Datenbank, C138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 37. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 64. punkts.

72

Compass-Datenbank

UPF

(73)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 56. punkts.

73

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(74)  Tiesas 2002. gada 24. oktobra spriedums Aéroports de Paris / Komisija, C82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 78. punkts. Pirmās instances tiesas 2000. gada 12. decembra spriedums Aéroports de Paris / Komisija, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, 121. punkts.

74

Aéroports de Paris /

Aéroports de Paris

(75)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 71. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 65. punkts.

75

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(76)  Tiesas 2012. gada 19. decembra spriedums Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle / Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821. Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 72. punkts.

76

Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig-Halle /

,

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(77)  Tiesas 1994. gada 15. marta spriedums Banco Exterior de España / Ayuntamiento de Valencia, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 14. punkts.

77

Banco Exterior de España

Ayuntamiento de Valencia

(78)  Līguma 345. pantā ir noteikts, ka “Līgumi nekādi neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu”.

78

(79)  Sk., piem., Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedumu Beļģija/Komisija, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 12. punkts.

79

(80)  Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums Spānija/Komisija, apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 22. punkts.

80

(81)  Tiesas 1961. gada 23. februāra spriedums De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg / Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Augstā iestāde, C-30/59, ECLI:EU:C:1961:2, 19. punkts. Tiesas 2001. gada 8. novembra spriedums Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 38. punkts.

81

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg /

Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(82)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

82

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(83)  Sk. 2.1. punktu regulas par ostas pakalpojumiem priekšlikumā. Sk. arī Komisijas Paziņojuma par Eiropas ostu politiku (COM/2007/616 final, II.4.2. punkts).

83

(84)  Sk. ģenerāladvokāta Nilsa Vāla secinājumus par Tiesas 2019. gada 23. janvāra spriedumu Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2018:712, 66. punkts: “[..]Tiesa jau ir nospriedusi, ka šādas liberalizācijas neesamība obligāti neizslēdz to, ka valsts atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un ka tas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci.” Sk. arī Tiesas 2019. gada 23. janvāra spriedumu Fallimento Traghetti del Mediterraneo, C-387/17, ECLI:EU:C:2019:51, 38. punkts un nākamie punkti.

84

Fallimento Traghetti del Mediterraneo,

Fallimento Traghetti del Mediterraneo,

(85)  Šajā saistībā nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta jēdzienu 188. punktā. Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.).

85

(86)  
  “Ostu konkurence var ietvert arī konkurenci starp ostu pārvaldes iestādēm, piedāvājot labākās iespējas (gan materiālās, gan nemateriālās) visiem dalībniekiem, kas iesaistīti dažādu tirdzniecības veidu piegādes ķēdēs (piem., stividorkompānijām, kuģniecības kompānijām, nosūtītājiem un multimodāliem operatoriem).”
  Notteboom T., de Langen P. (2015) “
  Container Port Competition in Europe
  ”. Citēts: Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics.
  International Series in Operations Research & Management Science, 220. sējums.

86

Notteboom T., de Langen P.

Container Port Competition in Europe

Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics.

International Series in Operations Research & Management Science

(87)  
  “Ostas pārvaldes iestāžu līmenī cīņa galvenokārt ir vērsta uz to, lai piedāvātu labākās pamatinfrastruktūras (doki, piestātnes) un “infostrukturālās” (IT) iespējas, labākās loģistikas/izplatīšanas iespējas un zemākās izmaksas ostas lietotājiem.”
  Notteboom T., de Langen P. (2015) “
  Container Port Competition in Europe
  ”. Citēts: Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics.
  International Series in Operations Research & Management Science, 220. sējums.

87

Notteboom T., de Langen P.

Container Port Competition in Europe

Lee CY., Meng Q. (eds) Handbook of Ocean Container Transport Logistics.

International Series in Operations Research & Management Science

(88)  Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 99. punkts. Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 103. punkts.

88

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

UPF

(89)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums Philip Morris Holland BV / Eiropas Kopienu Komisija, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts. Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. jūnija spriedums Alzetta un citi / Komisija, apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, no T-600/97 līdz T-607/97, T-1/98, no T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, 80. punkts.

89

Philip Morris Holland BV

Alzetta

(90)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 78. un 79. punkts.

90

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

(91)  Tiesas 2005. gada 3. marta spriedums Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55. punkts.

91

Heiser

(92)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums UPF/Komisija, T-747/17, ECLI:EU:T:2019:271, 102. punkts.

92

UPF

(93)  Cena par ostu sniegtajiem transporta pakalpojumiem bieži veido ievērojamu daļu no kopējām transporta izmaksām. Sk. “Eiropas jūras ostas 2030: gaidāmie izaicinājumi”, Eiropas Komisijas informatīvs paziņojums 2013. gada 23. maijā:
  “Ostu pakalpojumu izmaksas un kvalitāte ir svarīgs Eiropas uzņēmējdarbības vides faktors. Ostu izmaksas var veidot ievērojamu daļu no loģistikas ķēdes kopējām izmaksām. Kravu apstrāde,

  ostu nodevas

  un maksa par navigācijas pakalpojumiem ostās var veidot 40 %–60 % no kopējām loģistikas izmaksām pārvadājumos “no durvīm līdz durvīm”, ja uzņēmums kravu pārvadāšanai izmanto tuvsatiksmes kuģošanu.”
  (Komisijas pasvītrojums.) Sk. 72. zemsvītras piezīmi.

93

“Ostu pakalpojumu izmaksas un kvalitāte ir svarīgs Eiropas uzņēmējdarbības vides faktors. Ostu izmaksas var veidot ievērojamu daļu no loģistikas ķēdes kopējām izmaksām. Kravu apstrāde,

ostu nodevas

un maksa par navigācijas pakalpojumiem ostās var veidot 40 %–60 % no kopējām loģistikas izmaksām pārvadājumos “no durvīm līdz durvīm”, ja uzņēmums kravu pārvadāšanai izmanto tuvsatiksmes kuģošanu.”

(94)  Tiesas 2015. gada 14. janvāra spriedums Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 65. punkts. Tiesas 2013. gada 8. maija spriedums Libert un citi, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 76. punkts.

94

Eventech

Libert

(95)  Tiesas 2015. gada 14. janvāra spriedums Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 66. punkts. Tiesas 2013. gada 8. maija spriedums Libert un citi, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 77. punkts. Pirmās instances tiesas 2001. gada 4. aprīļa spriedums Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia / Komisija, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, 41. punkts.

95

Eventech

Libert

Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia

(96)  
  “
  Top 15 container ports in Europe in 2019:
  TEU volumes and growth rates.
  ”
  T. Notteboom, 21.2.2020.; https://www.porteconomics.eu/2020/02/21/top-15-container-ports-in-europe-in-2019-teu-volumes-and-growth-rates.

96

Top 15 container ports in Europe in 2019:

TEU volumes and growth rates.

T. Notteboom

(97)  Publiski pieejamā informācija liecina, ka Itālijas OSI konkurē ar ostām citās Vidusjūras reģiona valstīs, piem., Spānijā, Francijā, Maltā un Grieķijā. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica (2014), https://mit.gov.it/mit/mop_all.php?p_id=23291, 23., 91. un 152. lpp. Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM (2011), https://www.assoporti.it/media/3047/porti_e_mediterraneo_def.pdf, 3. lpp. Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo:
  opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti (2013), n°3, articolo 1, ISSN 2282-6599, 6. un 12. lpp.

97

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Piano Strategico Nazionale della Portualità e della Logistica

Panaro, Buonfanti, Murgia, Ripoli, Porti e Mediterraneo, Assoporti e SRM

Arianna Buonfanti, Lo shipping e la portualità nel Mediterraneo:

opportunità e sfide per l’Italia, Rivista di Economia e Politica dei Trasporti

articolo

(98)  Tiesas 2005. gada 15. decembra spriedums Itālija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 94. punkts.

98

(99)  Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (OV C 262, 19.7.2016., 128. punkts).

99

(100)  Tiesas 2006. gada 6. septembra spriedums Portugāle/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 81. punkts.

100

(101)  Saskaņā ar TUIR 81. pantu visus ienākumus “no jebkura avota” iekļauj to uzņēmumu un struktūru ar nodokli apliekamajā ienākumā, kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbību veikšana.

101

TUIR

(102)  
  TUIR 143. pantā ir paskaidrots, ka ar nodokli apliekamos ienākumus struktūrām, kuru vienīgais vai galvenais mērķis ir komercdarbību veikšana, veido “ienākumi no zemes, kapitāla, uzņēmējdarbības un citiem aktīviem neatkarīgi no tā, kur tie radušies un kāds ir to mērķis, izņemot ienākumus, kas atbrīvoti no nodokļa, un ienākumus, no kuriem nodoklis jau ieturēts vai ko apliek ar aizstājējnodokli”.

102

TUIR

(103)  Tiesas 2011. gada 15. novembra spriedums Komisija un Spānijas Karaliste / Gibraltāra valdība un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101.–104. punkts; Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Havenbedrijf Antwerpen un Maatschappij van de Brugse Zeehaven / Komisija, T-696/17, ECLI:EU:T:2019:652, 132. un 133. punkts, kā arī 194. un 195. punkts.

103

Havenbedrijf Antwerpen

Maatschappij van de Brugse Zeehaven

(104)  Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedums Paint Graphos un citi, apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54. punkts; Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Port autonome du Centre and de l'Ouest un citi / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178. punkts.

104

Paint Graphos

Port autonome du Centre and de l'Ouest

(105)  Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedums Paint Graphos un citi, apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 55. punkts.

105

Paint Graphos

(106)  Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 123. punkts.

106

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(107)  Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedums Paint Graphos un citi, apvienotās lietas no C-78/08 līdz C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54. punkts; Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Port autonome du Centre and de l'Ouest un citi / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 178., 179. un 180. punkts.

107

Paint Graphos

Port autonome du Centre and de l'Ouest

(108)  Tiesas 2011. gada 15. novembra spriedums Komisija un Spānijas Karaliste / Gibraltāra valdība un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101. punkts; Vispārējās tiesas 2019. gada 20. septembra spriedums Port autonome du Centre and de l'Ouest un citi / Komisija, T-673/17, ECLI:EU:T:2019:643, 191. punkts.

108

Port autonome du Centre and de l'Ouest

(109)  Tiesas 2011. gada 15. novembra spriedums Komisija un Spānijas Karaliste / Gibraltāra valdība un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, apvienotās lietas C-106/09 P un C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 101. punkts.

109

(110)  Līdzīgā lietā attiecībā uz trīs gadu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kas piešķirts dažiem Itālijas valsts uzņēmumiem, kurus izveidojušas vietējās pašvaldības, Komisija 2002. gadā pieņēma negatīvu lēmumu ar atgūšanu, kas tika apstiprināts ar Tiesas 2011. gada 21. decembra spriedumu A2A/Komisija, C-318/09 P, ECLI:EU:C:2011:856.

110

A2A

---

| 6.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/29

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2021/1758

(2021. gada 21. septembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2007/7 par TARGET2-ECB noteikumiem un nosacījumiem (ECB/2021/43)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo un ceturto ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu, kā arī 17., 22. un 23. pantu,

tā kā:

| (1) | ECB Padome 2021. gada 20. jūlijā grozīja (1) Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2012/27 (2), lai: a) precizētu, ka TIPS NNK turētāji un T2V NNK turētāji tiks pievienoti TARGET2 attiecīgi ar 2021. gada novembri un 2022. gada jūniju, izmantojot Eurosistēmas vienoto tirgus infrastruktūras vārteju; b) precizētu un paplašinātu noteikumus par TARGET2 galalietotāju drošības prasību ievērošanu, nodrošinot, ka TARGET2 turpina attīstīties, reaģējot uz kiberdrošības apdraudējumiem; c) noteiktu prasību, ka MM konta turētājiem, to netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, vajadzētu nodrošināt, ka tie ir pastāvīgi sasniedzami TIPS platformā ar TIPS NNK palīdzību, nodrošinot, ka ātrie maksājumi ir pieejami visā Savienībā; d) ieviestu skaidrību par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2 uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem nākotnes TARGET sistēmā, nodrošinot juridisko noteiktību; un e) precizētu un atjauninātu arī citus Pamatnostādnes ECB/2012/27 noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

ECB Padome 2021. gada 20. jūlijā grozīja (1) Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni ECB/2012/27 (2), lai: a) precizētu, ka TIPS NNK turētāji un T2V NNK turētāji tiks pievienoti TARGET2 attiecīgi ar 2021. gada novembri un 2022. gada jūniju, izmantojot Eurosistēmas vienoto tirgus infrastruktūras vārteju; b) precizētu un paplašinātu noteikumus par TARGET2 galalietotāju drošības prasību ievērošanu, nodrošinot, ka TARGET2 turpina attīstīties, reaģējot uz kiberdrošības apdraudējumiem; c) noteiktu prasību, ka MM konta turētājiem, to netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, vajadzētu nodrošināt, ka tie ir pastāvīgi sasniedzami TIPS platformā ar TIPS NNK palīdzību, nodrošinot, ka ātrie maksājumi ir pieejami visā Savienībā; d) ieviestu skaidrību par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2 uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem nākotnes TARGET sistēmā, nodrošinot juridisko noteiktību; un e) precizētu un atjauninātu arī citus Pamatnostādnes ECB/2012/27 noteikumus.

| (2) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, pēc T2-T2V konsolidācijas projekta darbības uzsākšanas būs jānodrošina arī skaidrība par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2-ECB uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, pēc T2-T2V konsolidācijas projekta darbības uzsākšanas būs jānodrošina arī skaidrība par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2-ECB uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem.

| (3) | Pamatnostādnē ECB/2012/27 veiktie grozījumi, kuri ietekmē TARGET2-ECB noteikumus un nosacījumus, jāatspoguļo Eiropas Centrālās bankas Lēmumā ECB/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(3)

Pamatnostādnē ECB/2012/27 veiktie grozījumi, kuri ietekmē TARGET2-ECB noteikumus un nosacījumus, jāatspoguļo Eiropas Centrālās bankas Lēmumā ECB/2007/7 (3).

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2007/7, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2007/7,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmuma ECB/2007/7 I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumiem.

2. pants

Nobeiguma noteikumi

Šis lēmums stājas spēkā piektajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro ar 2021. gada 21. novembri, izņemot šī lēmuma II pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu, 7. punktu un 9. punktu, ko piemēro ar 2022. gada 13. jūniju.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 21. septembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/1759 (2021. gada 20. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (ECB/2021/30) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 45. lappusi).

1

TARGET2

Oficiālā Vēstneša

(2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/27 (2012. gada 5. decembris) par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV L 30, 30.1.2013., 1. lpp.).

2

TARGET2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2007/7 (2007. gada 24. jūlijs) par TARGET2-ECB noteikumiem un nosacījumiem (2007/60/EK) (OV L 237, 8.9.2007., 71. lpp).

3

TARGET2

---

I PIELIKUMS

Lēmuma ECB/2007/7 I pielikumu groza šādi:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:






  “– | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:

“–

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| b) | iekļauj šādas definīcijas:






  “– | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādas definīcijas:

“–

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| — | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- |

—

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| — | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

—

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| — | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”; |
| --- | --- |

—

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC; (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system, or a correspondent, customer, or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly.”;

| c) | tiek svītrota “TIPS network service provider” definīcija; |
| --- | --- |

c)

tiek svītrota “TIPS network service provider” definīcija;

| 2) | šādu tekstu pievieno lēmuma 2. panta pirmajai daļai:






  “Appendix VII: | Requirements regarding information security management and business continuity management”; |
| --- | --- | --- |

2)

šādu tekstu pievieno lēmuma 2. panta pirmajai daļai:

“Appendix VII:

| 3) | šādi groza 3. pantu:






  a) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta fc) apakšpunktu:






  “(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta fc) apakšpunktu:

“(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”;

| b) | šādu fd) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:






  “(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- |

b)

šādu fd) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:

“(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| c) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

  “3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform.”;

| 4) | ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

  “Article 5
  Direct participants
  PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

“Article 5

Direct participants

PM account holders in TARGET2-ECB are direct participants and shall comply with the requirements set out in Article 8(1) and (2). They shall have at least one PM account with the ECB. PM account holders that have adhered to the SCT Inst scheme by signing the SEPA Instant Credit Transfer Adherence Agreement shall be and shall remain reachable in the TIPS Platform at all times, either as a TIPS DCA holder or as a reachable party via a TIPS DCA holder.”;

| 5) | ar šādu pantu aizstāj 22. pantu:

  “Article 22
  Security Requirements and Control Procedures

  1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.


  2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.


  3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.


  4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.


  4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.


  4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.


  4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.


  4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.


  4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:






  (i) | enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu pantu aizstāj 22. pantu:

“Article 22

Security Requirements and Control Procedures

1.   Participants shall implement adequate security controls to protect their systems from unauthorised access and use. Participants shall be exclusively responsible for the adequate protection of the confidentiality, integrity and availability of their systems.

2.   Participants shall inform the ECB of any security-related incidents in their technical infrastructure and, where appropriate, security-related incidents that occur in the technical infrastructure of the third party providers. The ECB may request further information about the incident and, if necessary, request that the participant take appropriate measures to prevent a recurrence of such an event.

3.   The ECB may impose additional security requirements, in particular with regard to cybersecurity or the prevention of fraud, on all participants and/or on participants that are considered critical by the ECB.

4.   Participants shall provide the ECB with: (i) permanent access to their attestation of adherence to their chosen network service provider’s endpoint security requirements, and (ii) on an annual basis the TARGET2 self-certification statement as published on the ECB’s website in English.

4a.   The ECB shall assess the participant’s self-certification statement(s) on the participants level of compliance with each of the requirements set out in the TARGET2 self-certification requirements. These requirements are listed in Appendix VII, which in addition to the other Appendices listed in Article 2(1), shall form an integral part of these Conditions.

4b.   The participant’s level of compliance with the requirements of the TARGET2 self-certification shall be categorised as follows, in increasing order of severity: ‘full compliance’; ‘minor non-compliance’; or ‘major non-compliance’. The following criteria apply: full compliance is reached where participants satisfy 100% of the requirements; minor non-compliance is where a participant satisfies less than 100% but at least 66% of the requirements and major non-compliance where a participant satisfies less than 66% of the requirements. If a participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it, it shall be considered as compliant with the respective requirement for the purposes of the categorisation. A participant which fails to reach ‘full compliance’ shall submit an action plan demonstrating how it intends to reach full compliance. The ECB shall inform the relevant supervisory authorities of the status of such participant’s compliance.

4c.   If the participant refuses to grant permanent access to its attestation of adherence to their chosen NSPs endpoint security requirements or does not provide the TARGET2 self-certification the participant’s level of compliance shall be categorised as ‘major non-compliance’.

4d.   The ECB shall reassess compliance of participants on an annual basis.

4e.   The ECB may impose the following measures of redress on participants whose level of compliance was assessed as minor or major non-compliance, in increasing order of severity:

(i)

enhanced monitoring: the participant shall provide the ECB with a monthly report, signed by a senior executive, on their progress in addressing the non-compliance. The participant shall additionally incur a monthly penalty charge for each affected account equal to its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of minor non-compliance or an assessment of major non-compliance;

| (ii) | suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance; |
| --- | --- |

(ii)

suspension: participation in TARGET2-ECB may be suspended in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such suspension. The participant shall incur a monthly penalty charge for each suspended account of double its monthly fee as set out in paragraph 1 of Appendix VI, excluding the transaction fees. This measure of redress may be imposed in the event the participant receives a second consecutive assessment of major non-compliance;

| (iii) | termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”; |
| --- | --- |

(iii)

termination: participation in TARGET2-ECB may be terminated in the circumstances described in Article 28(2)(b) and (c) of this Annex. By way of derogation from Article 28 of this Annex, the participant shall be given three months’ notice of such termination. The participant shall incur an additional penalty charge of EUR 1000 for each terminated account. This measure of redress may be imposed if the participant has not addressed the major non-compliance to the satisfaction of the ECB following three months of suspension.”;

| 6) | ar šādu punktu aizstāj 33. panta 1. punktu:

  “1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”; |
| --- | --- |

6)

ar šādu punktu aizstāj 33. panta 1. punktu:

“1.   Participants shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their PM accounts. Participants shall ensure that they are informed about the TARGET2 network service provider’s data retrieval policy prior to entering into the contractual relationship with the TARGET2 network service provider.”;

| 7) | iekļauj šādu 39.a pantu:

  “Article 39a
  Transitional provisions

  1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.


  2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”; |
| --- | --- |

7)

iekļauj šādu 39.a pantu:

“Article 39a

Transitional provisions

1.   Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, PM account balances shall be transferred to the account holder’s corresponding successor accounts in the TARGET system.

2.   The requirement that PM account holders, indirect Participants and addressable BIC holders adhering to the SCT Inst scheme be reachable in the TIPS Platform pursuant to Article 5 shall apply as of 25 February 2022.”;

| 8) | ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 8. punkta 4) apakšpunkta b) punktu:






  “(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”; |
| --- | --- | --- |

8)

ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 8. punkta 4) apakšpunkta b) punktu:

“(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a participant and the ICM. The information is displayed in a browser running on a PC system (SWIFT Alliance WebStation or another interface, as may be required by SWIFT). For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the ICM User Handbook.”;

| 9) | ar šādu apakšpunktu aizstāj IV papildinājuma 6. punkta g) apakšpunktu:






  “(g) | for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.”; |
| --- | --- | --- |

9)

ar šādu apakšpunktu aizstāj IV papildinājuma 6. punkta g) apakšpunktu:

“(g)

for contingency processing of payment orders, participants shall provide eligible assets as collateral. During contingency processing, incoming contingency payments may be used to fund outgoing contingency payments. For the purposes of contingency processing, participants’ available liquidity may not be taken into account by the ECB.”;

| 10) | pievieno šādu VII papildinājumu:


  “Appendix VII
  Requirements regarding information security management and business continuity management

  Information security management

  These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

  Requirement 1.1: Information security policy
  The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

  Requirement 1.2: Internal organisation
  An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

  Requirement 1.3: External parties
  The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

  Requirement 1.4: Asset management
  All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

  Requirement 1.5: Information assets classification
  Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

  Requirement 1.6: Human resources security
  Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

  Requirement 1.7: Physical and environmental security
  Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.
  Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

  Requirement 1.8: Operations management
  Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.
  As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.
  Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.
  Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.
  Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

  Requirement 1.9: Access control
  Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).
  Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.
  Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).
  Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.
  For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.
  A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.
  There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.
  When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

  Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance
  Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.
  Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).
  The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.
  Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.
  Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

  Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships
  To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

  Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements
  To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

  Requirement 1.13: Technical compliance review
  A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

  Requirement 1.14: Virtualisation
  Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

  Requirement 1.15: Cloud computing
  The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.
  If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

  Business continuity management (applicable only to critical participants)

  The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.








  Requirement 2.1 | : | Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place. |
| --- | --- | --- | --- |
| Requirement 2.2 | : | An alternate operational site shall be available. |
| Requirement 2.3 | : | The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location. |
| Requirement 2.4 | : | In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s). |
| Requirement 2.5 | : | Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted. |
| Requirement 2.6 | : | The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year. |

10)

pievieno šādu VII papildinājumu:

“Appendix VII

Requirements regarding information security management and business continuity management

Information security management

These requirements are applicable to each participant, unless the participant demonstrates that a specific requirement is not applicable to it. In establishing the scope of application of the requirements within its infrastructure, the participant should identify the elements that are part of the Payment Transaction Chain (PTC). Specifically, the PTC starts at a Point of Entry (PoE), i.e. a system involved in the creation of transactions (e.g. workstations, front-office and back-office applications, middleware), and ends at the system responsible to send the message to SWIFT (e.g. SWIFT VPN Box) or Internet (with the latter applicable to Internet-based Access).

Requirement 1.1: Information security policy

The management shall set a clear policy direction in line with business objectives and demonstrate support for and commitment to information security through the issuance, approval and maintenance of an information security policy aiming at managing information security and cyber resilience across the organisation in terms of identification, assessment and treatment of information security and cyber resilience risks. The policy should contain at least the following sections: objectives, scope (including domains such as organisation, human resources, asset management etc.), principles and allocation of responsibilities.

Requirement 1.2: Internal organisation

An information security framework shall be established to implement the information security policy within the organisation. The management shall coordinate and review the establishment of the information security framework to ensure the implementation of the information security policy (as per Requirement 1.1) across the organisation, including the allocation of sufficient resources and assignment of security responsibilities for this purpose.

Requirement 1.3: External parties

The security of the organisation’s information and information processing facilities should not be reduced by the introduction of, and/or the dependence on, an external party/parties or products/services provided by them. Any access to the organisation’s information processing facilities by external parties shall be controlled. When external parties or products/services of external parties are required to access the organisation’s information processing facilities, a risk assessment shall be carried out to determine the security implications and control requirements. Controls shall be agreed and defined in an agreement with each relevant external party.

Requirement 1.4: Asset management

All information assets, the business processes and the underlying information systems, such as operating systems, infrastructures, business applications, off-the-shelf products, services and user-developed applications, in the scope of the Payment Transaction Chain shall be accounted for and have a nominated owner. The responsibility for the maintenance and the operation of appropriate controls in the business processes and the related IT components to safeguard the information assets shall be assigned. Note: the owner can delegate the implementation of specific controls as appropriate, but remains accountable for the proper protection of the assets.

Requirement 1.5: Information assets classification

Information assets shall be classified in terms of their criticality to the smooth delivery of the service by the participant. The classification shall indicate the need, priorities and degree of protection required when handling the information asset in the relevant business processes and shall also take into consideration the underlying IT components. An information asset classification scheme approved by the management shall be used to define an appropriate set of protection controls throughout the information asset lifecycle (including removal and destruction of information assets) and to communicate the need for specific handling measures.

Requirement 1.6: Human resources security

Security responsibilities shall be addressed prior to employment in adequate job descriptions and in terms and conditions of employment. All candidates for employment, contractors and third party users shall be adequately screened, especially for sensitive jobs. Employees, contractors and third party users of information processing facilities shall sign an agreement on their security roles and responsibilities. An adequate level of awareness shall be ensured among all employees, contractors and third party users, and education and training in security procedures and the correct use of information processing facilities shall be provided to them to minimise possible security risks. A formal disciplinary process for handling security breaches shall be established for employees. Responsibilities shall be in place to ensure that an employee’s, contractor’s or third party user’s exit from or transfer within the organisation is managed, and that the return of all equipment and the removal of all access rights are completed.

Requirement 1.7: Physical and environmental security

Critical or sensitive information processing facilities shall be housed in secure areas, protected by defined security perimeters, with appropriate security barriers and entry controls. They shall be physically protected from unauthorised access, damage and interference. Access shall be granted only to individuals who fall within the scope of Requirement 1.6. Procedures and standards shall be established to protect physical media containing information assets when in transit.

Equipment shall be protected from physical and environmental threats. Protection of equipment (including equipment used off-site) and against the removal of property is necessary to reduce the risk of unauthorised access to information and to guard against loss or damage of equipment or information. Special measures may be required to protect against physical threats and to safeguard supporting facilities such as the electrical supply and cabling infrastructure.

Requirement 1.8: Operations management

Responsibilities and procedures shall be established for the management and operation of information processing facilities covering all the underlying systems in the Payment Transaction Chain end-to-end.

As regards operating procedures, including technical administration of IT systems, segregation of duties shall be implemented, where appropriate, to reduce the risk of negligent or deliberate system misuse. Where segregation of duties cannot be implemented due to documented objective reasons, compensatory controls shall be implemented following a formal risk analysis. Controls shall be established to prevent and detect the introduction of malicious code for systems in the Payment Transaction Chain. Controls shall be also established (including user awareness) to prevent, detect and remove malicious code. Mobile code shall be used only from trusted sources (e.g. signed Microsoft COM components and Java Applets). The configuration of the browser (e.g. the use of extensions and plugins) shall be strictly controlled.

Data backup and recovery policies shall be implemented by the management; those recovery policies shall include a plan of the restoration process which is tested at regular intervals at least annually.

Systems that are critical for the security of payments shall be monitored and events relevant to information security shall be recorded. Operator logs shall be used to ensure that information system problems are identified. Operator logs shall be regularly reviewed on a sample basis, based on the criticality of the operations. System monitoring shall be used to check the effectiveness of controls which are identified as critical for the security of payments and to verify conformity to an access policy model.

Exchanges of information between organisations shall be based on a formal exchange policy, carried out in line with exchange agreements among the involved parties and shall be compliant with any relevant legislation. Third party software components employed in the exchange of information with TARGET2 (like software received from a Service Bureau in scenario 2 of the scope section of the TARGET2 self-certification arrangement document) must be used under a formal agreement with the third party.

Requirement 1.9: Access control

Access to information assets shall be justified on the basis of business requirements (need-to-know (1)) and according to the established framework of corporate policies (including the information security policy). Clear access control rules shall be defined based on the principle of least privilege (2) to reflect closely the needs of the corresponding business and IT processes. Where relevant (e.g. for backup management) logical access control should be consistent with physical access control unless there are adequate compensatory controls in place (e.g. encryption, personal data anonymisation).

Formal and documented procedures shall be in place to control the allocation of access rights to information systems and services that fall within the scope of the Payment Transaction Chain. The procedures shall cover all stages in the lifecycle of user access, from the initial registration of new users to the final deregistration of users that no longer require access.

Special attention shall be given, where appropriate, to the allocation of access rights of such criticality that the abuse of those access rights could lead to a severe adverse impact on the operations of the participant (e.g. access rights allowing system administration, override of system controls, direct access to business data).

Appropriate controls shall be put in place to identify, authenticate and authorise users at specific points in the organisation’s network, e.g. for local and remote access to systems in the Payment Transaction Chain. Personal accounts shall not be shared in order to ensure accountability.

For passwords, rules shall be established and enforced by specific controls to ensure that passwords cannot be easily guessed, e.g. complexity rules and limited-time validity. A safe password recovery and/or reset protocol shall be established.

A policy shall be developed and implemented on the use of cryptographic controls to protect the confidentiality, authenticity and integrity of information. A key management policy shall be established to support the use of cryptographic controls.

There shall be policy for viewing confidential information on screen or in print (e.g. a clear screen, a clear desk policy) to reduce the risk of unauthorised access.

When working remotely, the risks of working in an unprotected environment shall be considered and appropriate technical and organisational controls shall be applied.

Requirement 1.10: Information systems acquisition, development and maintenance

Security requirements shall be identified and agreed prior to the development and/or implementation of information systems.

Appropriate controls shall be built into applications, including user-developed applications, to ensure correct processing. These controls shall include the validation of input data, internal processing and output data. Additional controls may be required for systems that process, or have an impact on, sensitive, valuable or critical information. Such controls shall be determined on the basis of security requirements and risk assessment according to the established policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

The operational requirements of new systems shall be established, documented and tested prior to their acceptance and use. As regards network security, appropriate controls, including segmentation and secure management, should be implemented based on the criticality of data flows and the level of risk of the network zones in the organisation. There shall be specific controls to protect sensitive information passing over public networks.

Access to system files and program source code shall be controlled and IT projects and support activities conducted in a secure manner. Care shall be taken to avoid exposure of sensitive data in test environments. Project and support environments shall be strictly controlled. Deployment of changes in production shall be strictly controlled. A risk assessment of the major changes to be deployed in production shall be conducted.

Regular security testing activities of systems in production shall also be conducted according to a predefined plan based on the outcome of a risk assessment, and security testing shall include, at least, vulnerability assessments. All of the shortcomings highlighted during the security testing activities shall be assessed and action plans to close any identified gap shall be prepared and followed up in a timely fashion.

Requirement 1.11: Information security in supplier (3) relationships

To ensure protection of the participant’s internal information systems that are accessible by suppliers, information security requirements for mitigating the risks associated with supplier’s access shall be documented and formally agreed upon with the supplier.

Requirement 1.12: Management of information security incidents and improvements

To ensure a consistent and effective approach to the management of information security incidents, including communication on security events and weaknesses, roles, responsibilities and procedures, at business and technical level, shall be established and tested to ensure a quick, effective and orderly and safely recover from information security incidents including scenarios related to a cyber-related cause (e.g. a fraud pursued by an external attacker or by an insider). Personnel involved in these procedures shall be adequately trained.

Requirement 1.13: Technical compliance review

A participant’s internal information systems (e.g. back office systems, internal networks and external network connectivity) shall be regularly assessed for compliance with the organisation’s established framework of policies (e.g. information security policy, cryptographic control policy).

Requirement 1.14: Virtualisation

Guest virtual machines shall comply with all the security controls that are set for physical hardware and systems (e.g. hardening, logging). Controls relating to hypervisors must include: hardening of the hypervisor and the hosting operating system, regular patching, strict separation of different environments (e.g. production and development). Centralised management, logging and monitoring as well as managing of access rights, in particular for high privileged accounts, shall be implemented based on a risk assessment. Guest virtual machines managed by the same hypervisor shall have a similar risk profile.

Requirement 1.15: Cloud computing

The usage of public and/or hybrid cloud solutions in the Payment Transaction Chain must be based on a formal risk assessment, taking into account the technical controls and the contractual clauses related to the cloud solution.

If hybrid cloud solutions are used, it is understood that the criticality level of the overall system is the highest one of the connected systems. All on-premises components of the hybrid solutions must be segregated from the other on-premises systems.

Business continuity management (applicable only to critical participants)

The following requirements (2.1 to 2.6) relate to business continuity management. Each TARGET2 participant classified by the Eurosystem as being critical for the smooth functioning of the TARGET2 system shall have a business continuity strategy in place comprising the following elements.

Requirement 2.1

:

Business continuity plans shall be developed and procedures for maintaining them are in place.

Requirement 2.2

:

An alternate operational site shall be available.

Requirement 2.3

:

The risk profile of the alternate site shall be different from that of the primary site, in order to avoid that both sites are affected by the same event at the same time. For example, the alternate site shall be on a different power grid and central telecommunication circuit from those of the primary business location.

Requirement 2.4

:

In the event of a major operational disruption rendering the primary site inaccessible and/or critical staff unavailable, the critical participant shall be able to resume normal operations from the alternate site, where it shall be possible to properly close the business day and open the following business day(s).

Requirement 2.5

:

Procedures shall be in place to ensure that the processing of transactions is resumed from the alternate site within a reasonable timeframe after the initial disruption of service and commensurate to the criticality of the business that was disrupted.

Requirement 2.6

:

The ability to cope with operational disruptions shall be tested at least once a year and critical staff shall be appropriately trained. The maximum period between tests shall not exceed one year.

---

(1)  The need-to-know principle refers to the identification of the set of information that an individual needs access to in order to carry out her/his duties.

1

(2)  The principle of least privilege refers to tailoring a subject’s access profile to an IT system in order to match the corresponding business role.

2

(3)  A supplier in the context of this exercise should be understood as any third party (and its personnel) which is under contract (agreement), with the institution, to provide a service and under the service agreement the third party (and its personnel) is granted access, either remotely or on-site, to information and/or information systems and/or information processing facilities of the institution in scope or associated to the scope covered under the exercise of the TARGET2 self-certification.

3

---

II PIELIKUMS

Lēmuma ECB/2007/7 II pielikumu groza šādi:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:






  “– | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:

“–

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (i) the TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (ii) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (iii) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (iv) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| b) | iekļauj šādas definīcijas:






  “– | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādas definīcijas:

“–

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or a CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by the ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| – | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

–

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| – | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

–

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| – | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”; |
| --- | --- |

–

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway.”;

| c) | tiek svītrota “T2S network service provider” definīcija; |
| --- | --- |

c)

tiek svītrota “T2S network service provider” definīcija;

| 2) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 4. panta 2. punkta fc) apakšpunktu:






  “(fc) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 4. panta 2. punkta fc) apakšpunktu:

“(fc)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders and PM to TIPS DCA liquidity transfer orders;”;

| 3) | šādu fd) apakšpunktu iekļauj 4. panta 2. punktā:






  “(fd) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- |

3)

šādu fd) apakšpunktu iekļauj 4. panta 2. punktā:

“(fd)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

  “3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

“3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. The ECB is the provider of services under these Conditions. Acts and omissions of the SSP-providing NCBs and the 4CBs shall be considered acts and omissions of the ECB, for which it shall assume liability in accordance with Article 21 of this Annex. Participation pursuant to these Conditions shall not create a contractual relationship between T2S DCA holders and the SSP-providing NCBs or the 4CBs when any of the latter acts in that capacity. Instructions, messages or information which a T2S DCA holder receives from, or sends to, the SSP or T2S Platform in relation to the services provided under these Conditions are deemed to be received from, or sent to, the ECB.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 8. panta 3. punktu:

  “3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”; |
| --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 8. panta 3. punktu:

“3.   Where the ECB has granted a request by a T2S DCA holder pursuant to paragraph 1, that T2S DCA holder is deemed to have given the participating CSD(s) a mandate to debit the T2S DCA with the amounts relating to securities transactions executed on those securities accounts.”;

| 6) | ar šādu punktu aizstāj 28. panta 1. punktu:

  “1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”; |
| --- | --- |

6)

ar šādu punktu aizstāj 28. panta 1. punktu:

“1.   T2S DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with, and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their T2S DCAs. Prior to entering into the contractual relationship with its T2S network service provider, T2S DCA holders shall ensure that they are informed about its data retrieval policy.”;

| 7) | ar šādu pantu aizstāj 30. pantu:

  “Article 30
  Contractual relationship with an NSP

  1.   T2S DCA holders shall either:






  (a) | have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or |
| --- | --- | --- |

7)

ar šādu pantu aizstāj 30. pantu:

“Article 30

Contractual relationship with an NSP

1.   T2S DCA holders shall either:

(a)

have concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2- ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a T2S DCA holder and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of the separate contract concluded with an NSP as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions of the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions of third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”;

| 8) | iekļauj šādu 34.a pantu:

  “Article 34a
  Transitional provisions
  Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 34.a pantu:

“Article 34a

Transitional provisions

Once the TARGET system is operational and TARGET2 has ceased operation, T2S DCA holders shall become T2S DCA holders in the TARGET system.”;

| 9) | atsauces uz “T2S network service provider” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) II pielikuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 22. panta 1. punktā, 22. panta 2. punktā, 22. panta 3. punktā, 27. panta 5. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. panta 1. punktā un I papildinājuma 1. punktā aizstāj ar atsaucēm uz “NSP”; |
| --- | --- |

9)

atsauces uz “T2S network service provider” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) II pielikuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 22. panta 1. punktā, 22. panta 2. punktā, 22. panta 3. punktā, 27. panta 5. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. panta 1. punktā un I papildinājuma 1. punktā aizstāj ar atsaucēm uz “NSP”;

| 10) | ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 8. punkta 4) apakšpunkta b) punktu:






  “(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.” |
| --- | --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 8. punkta 4) apakšpunkta b) punktu:

“(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a T2S DCA holder and the T2S GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the T2S User Handbook.”

---

III PIELIKUMS

Šādi groza Lēmuma ECB/2007/7 III pielikumu:

| 1) | atsauces uz “TIPS network service provider” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) šajā pielikumā aizstāj ar atsaucēm uz “NSP”; |
| --- | --- |

1)

atsauces uz “TIPS network service provider” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) šajā pielikumā aizstāj ar atsaucēm uz “NSP”;

| 2) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu definīciju aizstāj “reachable party” definīciju:






  “– | “reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu definīciju aizstāj “reachable party” definīciju:

“–

“reachable party” means an entity which: (a) holds a BIC, (b) is designated as a reachable party by a TIPS DCA holder or by an ancillary system; (c) is a correspondent, customer or branch of a TIPS DCA holder or a participant of an ancillary system or a correspondent, customer or branch of a participant of an ancillary system; and (d) is addressable through the TIPS Platform and is able to submit instant payment orders and receive instant payment orders either via the TIPS DCA holder or the ancillary system or, if so authorised by the TIPS DCA holder or by the ancillary system, directly,”;

| b) | ar šādu definīciju aizstāj “payment order” definīciju:






  “– | “payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu definīciju aizstāj “payment order” definīciju:

“–

“payment order”, except where used in Articles 16 to 18 of this Annex, means an instant payment order, a positive recall answer, a PM to TIPS DCA liquidity transfer order, a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order or a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order,”;

| c) | ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:






  “– | “instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu definīciju aizstāj “instant payment order” definīciju:

“–

“instant payment order” means, in line with the European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme, a payment instruction which can be executed 24 hours a day any calendar day of the year, with immediate or close to immediate processing and notification to the payer and includes (a) TIPS DCA to TIPS DCA instant payment orders, (b) TIPS DCA to TIPS AS technical account instant payment orders, (c) TIPS AS technical account to TIPS DCA instant payment orders and (d) TIPS AS technical account to TIPS AS technical account instant payment orders,”;

| d) | iekļauj šādas definīcijas:






  “– | “TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books, |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādas definīcijas:

“–

“TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)” means an account held by an ancillary system or the CB on an ancillary system's behalf in the CB’s TARGET2 component system for use by that ancillary system for the purpose of settling instant payments in its own books,

| – | “TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

–

“TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS DCA to a TIPS AS technical account to fund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| – | “TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system, |
| --- | --- |

–

“TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order” means the instruction to transfer a specified amount of funds from a TIPS AS technical account to a TIPS DCA to defund the TIPS DCA holder’s position (or the position of another participant of the ancillary system) in the books of the ancillary system,

| – | “European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product, |
| --- | --- |

–

“European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme” or “SCT Inst scheme” means an automated, open standards scheme providing a set of interbank rules to be complied with by SCT Inst participants, allowing payment services providers in SEPA to offer an automated, SEPA-wide euro instant credit transfer product,

| – | “mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS, |
| --- | --- |

–

“mobile proxy look-up (MPL) service” means a service which enables TIPS DCA holders, ancillary systems using TIPS AS technical accounts and reachable parties, who receive from their customers a request to execute an instant payment order in favour of a beneficiary identified with a proxy (e.g. a mobile number), to retrieve from the central MPL repository the corresponding beneficiary IBAN and the BIC to be used to credit the relevant account in TIPS,

| – | “Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway, |
| --- | --- |

–

“Network Service Provider (NSP)” means an undertaking that has been awarded a concession with the Eurosystem to provide connectivity services via the Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway,

| – | “IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”; |
| --- | --- |

–

“IBAN” means the international bank account number which uniquely identifies an individual account at a specific financial institution in a particular country.”;

| e) | tiek svītrota “TIPS network service provider” definīcija; |
| --- | --- |

e)

tiek svītrota “TIPS network service provider” definīcija;

| 3) | svītro atsauci uz "Appendix V: TIPS connectivity technical requirements" 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

3)

svītro atsauci uz "Appendix V: TIPS connectivity technical requirements" 3. panta 1. punktā;

| 4) | šādi groza 4. pantu:






  a) | ar šādu k) apakšpunktu papildina 2. punktu:






  “(k) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

šādi groza 4. pantu:

a)

ar šādu k) apakšpunktu papildina 2. punktu:

“(k)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders and TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders; and”;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

  “3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   TARGET2 provides real-time gross settlement for payments in euro, with settlement in central bank money across PM accounts, T2S DCAs and TIPS DCAs. TARGET2 is established and functions on the basis of the SSP through which payment orders are submitted and processed and through which payments are ultimately received in the same technical manner. As far as the technical operation of the TIPS DCAs and TIPS AS technical accounts is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the TIPS Platform. As far as the technical operation of the T2S DCAs is concerned, TARGET2 is technically established and functions on the basis of the T2S Platform.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu:






  “(i) | install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu:

“(i)

install, manage, operate and monitor and ensure the security of the necessary IT infrastructure to connect to the TIPS Platform and submit payment orders to it. In doing so, applicant TIPS DCA holders may involve third parties, but retain sole liability. In particular, unless an instructing party is used, applicant TIPS DCA holders shall enter into an agreement with one or more NSPs to obtain the necessary connection and admissions, in accordance with the technical specifications in Appendix I; and”;

| 6) | ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

  “Article 9
  Contractual relationship with an NSP

  1.   Participants shall either:






  (a) | conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or |
| --- | --- | --- |

6)

ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

“Article 9

Contractual relationship with an NSP

1.   Participants shall either:

(a)

conclude a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP in order to establish a technical connection to TARGET2-ECB; or

| (b) | connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP. |
| --- | --- |

(b)

connect via another entity which has concluded a contract with an NSP within the framework of the concession contract with that NSP.

2.   The legal relationship between a participant and the NSP shall be exclusively governed by the terms and conditions of their separate contract as referred to in paragraph 1(a).

3.   The services to be provided by the NSP shall not form part of the services to be performed by the ECB in respect of TARGET2.

4.   The ECB shall not be liable for any acts, errors or omissions by the NSP (including its directors, staff and subcontractors), or for any acts, errors or omissions by third parties selected by participants to gain access to the NSP’s network.”;

| 7) | svītro 10. pantu; |
| --- | --- |

7)

svītro 10. pantu;

| 8) | iekļauj šādu 11.a pantu:

  “Article 11a
  MPL repository

  1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.


  2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.


  3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 11.a pantu:

“Article 11a

MPL repository

1.   The central MPL repository contains the proxy – IBAN mapping table for the purposes of the MPL service.

2.   Each proxy may be linked to only one IBAN. An IBAN may be linked to one or multiple proxies.

3.   Article 29 shall apply to the data contained in the MPL repository.”;

| 9) | svītro 12. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

9)

svītro 12. panta 9. punktu;

| 10) | ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:

  “Article 16
  Types of payment orders in TIPS DCA
  The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:






  (a) | instant payment orders; |
| --- | --- | --- |

10)

ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:

“Article 16

Types of payment orders in TIPS DCA

The following are classified as payment orders for the purposes of the TIPS service:

(a)

instant payment orders;

| (b) | positive recall answers; |
| --- | --- |

(b)

positive recall answers;

| (c) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders; |
| --- | --- |

(c)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders;

| (d) | TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and |
| --- | --- |

(d)

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders; and

| (e) | TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”; |
| --- | --- |

(e)

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders.”;

| 11) | ar šādu punktu aizstāj 18. panta 6. punktu:

  “6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”; |
| --- | --- |

11)

ar šādu punktu aizstāj 18. panta 6. punktu:

“6.   After a TIPS DCA to PM liquidity transfer order, a TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order or a TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order has been accepted as referred to in Article 17, the TARGET2-ECB shall check whether sufficient funds are available on the payer's account. If sufficient funds are not available the liquidity transfer order shall be rejected. If sufficient funds are available the liquidity transfer order shall be settled immediately.”;

| 12) | ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu:






  “(b) | TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”; |
| --- | --- | --- |

12)

ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu:

“(b)

TIPS DCA to PM liquidity transfer orders, positive recall answers and TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS DCA is debited. TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer orders are deemed entered into TARGET2-ECB and irrevocable at the moment that the relevant TIPS AS technical account is debited.”;

| 13) | ar šādu punktu aizstāj 30. panta 1. punktu:

  “1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”; |
| --- | --- |

13)

ar šādu punktu aizstāj 30. panta 1. punktu:

“1.   TIPS DCA holders shall be deemed to be aware of, shall comply with and shall be able to demonstrate that compliance to the relevant competent authorities with all obligations on them relating to legislation on data protection. They shall be deemed to be aware of, and shall comply with all obligations on them relating to legislation on prevention of money laundering and the financing of terrorism, proliferation-sensitive nuclear activities and the development of nuclear weapons delivery systems, in particular in terms of implementing appropriate measures concerning any payments debited or credited on their TIPS DCAs. TIPS DCA holders ensure that they are informed about their chosen NSP's data retrieval policy prior to entering into a contractual relationship with that NSP.”;

| 14) | iekļauj šādu 35.a pantu:

  “Article 35a
  Transitional provision
  Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”; |
| --- | --- |

14)

iekļauj šādu 35.a pantu:

“Article 35a

Transitional provision

Once the TARGET system is operational and the TARGET2 has ceased operation, TIPS DCA holders shall become TIPS DCA holders in the TARGET system.”;

| 15) | ar šādu tabulu aizstāj tabulu I papildinājuma 2. punktā:






  "Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

15)

ar šādu tabulu aizstāj tabulu I papildinājuma 2. punktā:

"Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 16) | ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:






  “(b) | User-to-application mode (U2A)
  U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”; |
| --- | --- | --- |

16)

ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:

“(b)

User-to-application mode (U2A)

U2A permits direct communication between a TIPS DCA holder and the TIPS GUI. The information is displayed in a browser running on a PC system. For U2A access the IT infrastructure has to be able to support cookies. Further details are described in the TIPS User Handbook.”;

| 17) | svītro IV papildinājuma 2. punktu; |
| --- | --- |

17)

svītro IV papildinājuma 2. punktu;

| 18) | svītro V papildinājumu. |
| --- | --- |

18)

svītro V papildinājumu.

---

PAMATNOSTĀDNES

| 6.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/45

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2021/1759

(2021. gada 20. jūlijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (ECB/2021/30)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo un ceturto ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Padome 2007. gada 26. aprīlī pieņēma Pamatnostādni ECB/2007/2 (1), kas regulē TARGET2 un ar ko izveido vienotu tehnisku platformu – vienoto platformu (SSP). Minētā pamatnostādne 2012. gadā tika pārstrādāta kā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/27 (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Padome 2007. gada 26. aprīlī pieņēma Pamatnostādni ECB/2007/2 (1), kas regulē TARGET2 un ar ko izveido vienotu tehnisku platformu – vienoto platformu (SSP). Minētā pamatnostādne 2012. gadā tika pārstrādāta kā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/27 (2).

| (2) | Lai regulējums būtu efektīvs, jāprecizē, ka TIPS NNK turētāji un T2V NNK turētāji tiks pievienoti TARGET2 attiecīgi ar 2021. gada novembri un 2022. gada jūniju, izmantojot Eurosistēmas vienoto tirgus infrastruktūras vārteju. |
| --- | --- |

(2)

Lai regulējums būtu efektīvs, jāprecizē, ka TIPS NNK turētāji un T2V NNK turētāji tiks pievienoti TARGET2 attiecīgi ar 2021. gada novembri un 2022. gada jūniju, izmantojot Eurosistēmas vienoto tirgus infrastruktūras vārteju.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka TARGET2 turpina attīstīties, reaģējot uz kiberdrošības apdraudējumiem, jāprecizē un jāpaplašina noteikumi par TARGET2 galalietotāju drošības prasību ievērošanu. Tāpat, lai nodrošinātu visaptverošu un saskaņotu tiesisko regulējumu, būtu jāgroza definīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka TARGET2 turpina attīstīties, reaģējot uz kiberdrošības apdraudējumiem, jāprecizē un jāpaplašina noteikumi par TARGET2 galalietotāju drošības prasību ievērošanu. Tāpat, lai nodrošinātu visaptverošu un saskaņotu tiesisko regulējumu, būtu jāgroza definīcijas.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka ātrie maksājumi ir pieejami visā Savienībā, MM konta turētājiem, to netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, vajadzētu nodrošināt, ka ir pastāvīgi sasniedzami TIPS platformā ar TIPS NNK palīdzību. Līdzekļu pārveduma pakalpojumi, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, papildsistēmām, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus to iekšējāuzskaitē, būtu jāsniedz TIPS platformā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka ātrie maksājumi ir pieejami visā Savienībā, MM konta turētājiem, to netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, vajadzētu nodrošināt, ka ir pastāvīgi sasniedzami TIPS platformā ar TIPS NNK palīdzību. Līdzekļu pārveduma pakalpojumi, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, papildsistēmām, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus to iekšējāuzskaitē, būtu jāsniedz TIPS platformā.

| (5) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, pēc T2-T2V konsolidācijas projekta darbības uzsākšanas jānodrošina skaidrība par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2 uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem nākotnes TARGET sistēmā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, pēc T2-T2V konsolidācijas projekta darbības uzsākšanas jānodrošina skaidrība par kārtību, kādā atlikumi tiek pārvesti no dalībnieku kontiem TARGET2 uz attiecīgajiem pārņēmējkontiem nākotnes TARGET sistēmā.

| (6) | Lai nodrošinātu efektīvu piemērošanu, jāprecizē un jāatjaunina arī citi Pamatnostādnes ECB/2012/27 noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu efektīvu piemērošanu, jāprecizē un jāatjaunina arī citi Pamatnostādnes ECB/2012/27 noteikumi.

| (7) | Lai īstenotu T2-T2V konsolidācijas projektu, būs vajadzīgi arī grozījumi piemērojamos noteikumos, kas attiecas uz līgumiem, kuri noslēgti ar T2V tīkla pakalpojumu sniedzējiem un kuri būtu jāpiemēro ar 2022. gada 13. jūniju. |
| --- | --- |

(7)

Lai īstenotu T2-T2V konsolidācijas projektu, būs vajadzīgi arī grozījumi piemērojamos noteikumos, kas attiecas uz līgumiem, kuri noslēgti ar T2V tīkla pakalpojumu sniedzējiem un kuri būtu jāpiemēro ar 2022. gada 13. jūniju.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2012/27, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2012/27,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2012/27 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 1. punktu:

  “1.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 1. punktu:

“1.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata.”;

| 2) | šādi groza 2. pantu:






  a) | svītro 58) punktu; |
| --- | --- | --- |

2)

šādi groza 2. pantu:

a)

svītro 58) punktu;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 62) punktu:






  “62) | maksājuma rīkojums (payment order) ir kredīta pārveduma rīkojums, likviditātes pārveduma rīkojums, tiešā debeta rīkojums, likviditātes pārveduma no MM uz T2V NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no T2V NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no T2V NNK uz T2V NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, ātrā maksājuma rīkojums vai atsaukuma pieprasījuma apstiprinājums;”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 62) punktu:

“62)

maksājuma rīkojums (payment order) ir kredīta pārveduma rīkojums, likviditātes pārveduma rīkojums, tiešā debeta rīkojums, likviditātes pārveduma no MM uz T2V NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no T2V NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no T2V NNK uz T2V NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, ātrā maksājuma rīkojums vai atsaukuma pieprasījuma apstiprinājums;”;

payment order

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

| c) | svītro 78) punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 78) punktu;

| d) | ar šādu punktu aizstāj 81) punktu:






  “81) | ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums;”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu punktu aizstāj 81) punktu:

“81)

ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums;”;

instant payment order

SCT Inst

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

TIPS

| e) | pievieno šādu 87)–90) punktu:






  “87) | Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu; |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādu 87)–90) punktu:

“87)

Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu;

SCT Inst

SCT Inst

European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme

SCT Inst scheme)

SCT Inst

| 88) | TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē; |
| --- | --- |

88)

TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē;

TIPS

TIPS

TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)

TARGET2

| 89) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPSNNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē; |
| --- | --- |

89)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPSNNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē;

TIPS

TIPS

TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order

TIPS

TIPS

TIPS

| 90) | likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē.”; |
| --- | --- |

90)

likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē.”;

TIPS

TIPS

TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order

TIPS

TIPS

TIPS

| 3) | ar šādu pantu aizstāj 13. pantu:

  “13. pants
  Papildsistēmas

  1.   Eurosistēmas CB, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus, papildsistēmām sniedz līdzekļu pārveduma pakalpojumus MM, kuram piekļuvi nodrošina TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzējs. Šādus pakalpojumus regulē Eurosistēmas CB un attiecīgo papildsistēmu divpusēji līgumi.


  2.   Divpusējie līgumi ar papildsistēmām, kuras izmanto PSI, atbilst IV pielikumam. Turklāt Eurosistēmas CB nodrošina, ka šādos divpusējos līgumos mutatis mutandis piemēro šādus II pielikuma noteikumus:






  a) | 8. panta 1. punkts (tehniskās un juridiskās prasības); |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu pantu aizstāj 13. pantu:

“13. pants

Papildsistēmas

1.   Eurosistēmas CB, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus, papildsistēmām sniedz līdzekļu pārveduma pakalpojumus MM, kuram piekļuvi nodrošina TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzējs. Šādus pakalpojumus regulē Eurosistēmas CB un attiecīgo papildsistēmu divpusēji līgumi.

2.   Divpusējie līgumi ar papildsistēmām, kuras izmanto PSI, atbilst IV pielikumam. Turklāt Eurosistēmas CB nodrošina, ka šādos divpusējos līgumos mutatis mutandis piemēro šādus II pielikuma noteikumus:

a)

8. panta 1. punkts (tehniskās un juridiskās prasības);

| b) | 8. panta 2.–5. punkts (piemērošanas procedūra), izņemot to, ka papildsistēma atbilst nevis 4. pantā minētajiem piekļuves kritērijiem, bet gan piekļuves kritērijiem, kas noteikti II pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā; |
| --- | --- |

b)

8. panta 2.–5. punkts (piemērošanas procedūra), izņemot to, ka papildsistēma atbilst nevis 4. pantā minētajiem piekļuves kritērijiem, bet gan piekļuves kritērijiem, kas noteikti II pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā;

| c) | darba grafiks V papildinājumā; |
| --- | --- |

c)

darba grafiks V papildinājumā;

| d) | 11. pants (sadarbības un informācijas apmaiņas prasības), izņemot 8. punktu; |
| --- | --- |

d)

11. pants (sadarbības un informācijas apmaiņas prasības), izņemot 8. punktu;

| e) | 27. un 28. pants (darbības nepārtrauktības un ārkārtas apstākļu procedūras, drošības prasības un kontroles procedūras), saskaņā ar kuriem maksa, ko izmanto par pamatu, lai aprēķinātu soda maksājumus par II pielikuma 28. pantā noteikto drošības prasību neievērošanu, ir maksa, kas minēta IV pielikuma 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

27. un 28. pants (darbības nepārtrauktības un ārkārtas apstākļu procedūras, drošības prasības un kontroles procedūras), saskaņā ar kuriem maksa, ko izmanto par pamatu, lai aprēķinātu soda maksājumus par II pielikuma 28. pantā noteikto drošības prasību neievērošanu, ir maksa, kas minēta IV pielikuma 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| f) | 31. pants (atbildības regulējums); |
| --- | --- |

f)

31. pants (atbildības regulējums);

| g) | 32. pants (pierādījumu noteikumi); |
| --- | --- |

g)

32. pants (pierādījumu noteikumi);

| h) | 33. un 34. pants (dalības termiņš, izbeigšana un bloķēšana), izņemot 34. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

33. un 34. pants (dalības termiņš, izbeigšana un bloķēšana), izņemot 34. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| i) | 35. pants (MM kontu slēgšana), ja piemērojams; |
| --- | --- |

i)

35. pants (MM kontu slēgšana), ja piemērojams;

| j) | 38. pants (konfidencialitātes noteikumi); |
| --- | --- |

j)

38. pants (konfidencialitātes noteikumi);

| k) | 39. pants (Savienības datu aizsardzības, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un saistīto jautājumu prasības); |
| --- | --- |

k)

39. pants (Savienības datu aizsardzības, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un saistīto jautājumu prasības);

| l) | 40. pants (prasības paziņojumiem); |
| --- | --- |

l)

40. pants (prasības paziņojumiem);

| m) | 41. pants (līgumiskās attiecības ar TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēju), |
| --- | --- |

m)

41. pants (līgumiskās attiecības ar TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēju),

| n) | 44. pants (noteikumi par piemērojamo likumu, jurisdikciju un izpildes vietu). |
| --- | --- |

n)

44. pants (noteikumi par piemērojamo likumu, jurisdikciju un izpildes vietu).

| o) | 45.a panta 1. punkts (pārejas noteikumi). |
| --- | --- |

o)

45.a panta 1. punkts (pārejas noteikumi).

3.   Divpusējie līgumi ar papildsistēmām, kuras izmanto DI, atbilst:

| a) | II pielikumam, izņemot V sadaļu un VI un VII papildinājumu; un |
| --- | --- |

a)

II pielikumam, izņemot V sadaļu un VI un VII papildinājumu; un

| b) | IV pielikuma 18. pantam. |
| --- | --- |

b)

IV pielikuma 18. pantam.

Piemērojot a) apakšpunktu, maksa, ko izmanto par pamatu, lai aprēķinātu soda maksājumus par II pielikuma 28. pantā noteikto drošības prasību neievērošanu, ir maksa, kas minēta IV pielikuma 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, divpusējiem līgumiem ar papildsistēmām, kuras izmanto DI, bet tikai veic maksājumus savu klientu labā, atbilst:

| a) | II pielikumam, izņemot V sadaļu, 36. pantu un VI un VII papildinājumu; un |
| --- | --- |

a)

II pielikumam, izņemot V sadaļu, 36. pantu un VI un VII papildinājumu; un

| b) | IV pielikuma 18. pantam. |
| --- | --- |

b)

IV pielikuma 18. pantam.

Piemērojot a) apakšpunktu, maksa, ko izmanto par pamatu, lai aprēķinātu soda maksājumus par II pielikuma 28. pantā noteikto drošības prasību neievērošanu, ir maksa, kas minēta IV pielikuma 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

5.   Eurosistēmas CB līdzekļu pārveduma pakalpojumus, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, papildsistēmām, kuras nodrošina ātro maksājumu norēķinus to iekšējā uzskaitē saskaņā ar SCT Inst shēmu, sniedz tikai TIPS platformā. Divpusējie nolīgumi par šādu līdzekļu pārveduma pakalpojumu sniegšanu atbilst IVa pielikumam un ļauj veikt tikai ātrā maksājuma norēķinus saskaņā ar SCT Inst shēmu. Šādos divpusējos nolīgumos mutatis mutandis piemēro šādus IIb pielikuma noteikumus:

| a) | I, II un III papildinājums; |
| --- | --- |

a)

I, II un III papildinājums;

| b) | 4. pants (vispārējs TARGET2 apraksts); |
| --- | --- |

b)

4. pants (vispārējs TARGET2 apraksts);

| c) | 5. pants (piekļuves nosacījumi), saskaņā ar kuru tiek prasīts, lai papildsistēma atbilstu piekļuves nosacījumiem, kas noteikti IIb pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā; |
| --- | --- |

c)

5. pants (piekļuves nosacījumi), saskaņā ar kuru tiek prasīts, lai papildsistēma atbilstu piekļuves nosacījumiem, kas noteikti IIb pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā;

| d) | 6. panta 1. punkts (tehniskās un juridiskās prasības), izņemot, ka tā vietā, lai papildsistēmai prasītu pievienoties SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, papildsistēmai tiek prasīts paziņot par savu atbilstību SCT Inst shēmai; |
| --- | --- |

d)

6. panta 1. punkts (tehniskās un juridiskās prasības), izņemot, ka tā vietā, lai papildsistēmai prasītu pievienoties SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, papildsistēmai tiek prasīts paziņot par savu atbilstību SCT Inst shēmai;

| e) | 6. panta 2.–5. punkts (pieteikšanās procedūra), izņemot, ka i) tā vietā, lai papildsistēmai prasītu atbilst 5. pantā noteiktajiem piekļuves nosacījumiem, papildsistēmai tiek prasīts atbilst piekļuves nosacījumiem, kas noteikti IIb pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā, un ii) tā vietā, lai papildsistēmai prasītu iesniegt pierādījumus par pievienošanos SCT Inst shēmai, papildsistēma iesniedz pierādījumus par paziņojumu par atbilstību SCT Inst shēmai; |
| --- | --- |

e)

6. panta 2.–5. punkts (pieteikšanās procedūra), izņemot, ka i) tā vietā, lai papildsistēmai prasītu atbilst 5. pantā noteiktajiem piekļuves nosacījumiem, papildsistēmai tiek prasīts atbilst piekļuves nosacījumiem, kas noteikti IIb pielikuma 1. panta papildsistēmas definīcijā, un ii) tā vietā, lai papildsistēmai prasītu iesniegt pierādījumus par pievienošanos SCT Inst shēmai, papildsistēma iesniedz pierādījumus par paziņojumu par atbilstību SCT Inst shēmai;

| f) | 7. pants (piekļuve TIPS platformai); |
| --- | --- |

f)

7. pants (piekļuve TIPS platformai);

| g) | 8. pants (sasniedzamie lietotāji); |
| --- | --- |

g)

8. pants (sasniedzamie lietotāji);

| h) | 9. pants (tīkla pakalpojumu sniedzējs); |
| --- | --- |

h)

9. pants (tīkla pakalpojumu sniedzējs);

| i) | 11. pants (TIPS direktorijs) |
| --- | --- |

i)

11. pants (TIPS direktorijs)

| j) | 11.a pants (MIM repozitorijs); |
| --- | --- |

j)

11.a pants (MIM repozitorijs);

| k) | 12. pants (CB un kontu turētāju pienākumi), izņemot 4. punktu; |
| --- | --- |

k)

12. pants (CB un kontu turētāju pienākumi), izņemot 4. punktu;

| l) | 14. pants (sadarbības un informācijas apmaiņas prasības); |
| --- | --- |

l)

14. pants (sadarbības un informācijas apmaiņas prasības);

| m) | 16. pants (maksājuma rīkojumu veidi); |
| --- | --- |

m)

16. pants (maksājuma rīkojumu veidi);

| n) | 17. pants (maksājuma rīkojumu akceptēšana un noraidīšana); |
| --- | --- |

n)

17. pants (maksājuma rīkojumu akceptēšana un noraidīšana);

| o) | 18. pants (maksājuma rīkojumu apstrāde); |
| --- | --- |

o)

18. pants (maksājuma rīkojumu apstrāde);

| p) | 19. pants (atsaukuma pieprasījums); |
| --- | --- |

p)

19. pants (atsaukuma pieprasījums);

| q) | 20. pants (ievades brīdis, neatsaucamības brīdis); |
| --- | --- |

q)

20. pants (ievades brīdis, neatsaucamības brīdis);

| r) | 21. pants (drošības prasības un darbības nepārtrauktība); |
| --- | --- |

r)

21. pants (drošības prasības un darbības nepārtrauktība);

| s) | 23. pants (atbildības regulējums); |
| --- | --- |

s)

23. pants (atbildības regulējums);

| t) | 24. pants (pierādījumu noteikumi); |
| --- | --- |

t)

24. pants (pierādījumu noteikumi);

| u) | 25. un 26. pants (darbības ilgums, izbeigšana un bloķēšana), izņemot 26. panta 1. punkta b) apakšpunktu un izņemot 26. panta 4. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

u)

25. un 26. pants (darbības ilgums, izbeigšana un bloķēšana), izņemot 26. panta 1. punkta b) apakšpunktu un izņemot 26. panta 4. punkta otro daļu;

| v) | 27. pants (kontu slēgšana), ja piemērojams; |
| --- | --- |

v)

27. pants (kontu slēgšana), ja piemērojams;

| w) | 29. pants (konfidencialitātes noteikumi); |
| --- | --- |

w)

29. pants (konfidencialitātes noteikumi);

| x) | 30. pants (Savienības datu aizsardzības, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un saistīto jautājumu prasības); |
| --- | --- |

x)

30. pants (Savienības datu aizsardzības, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un saistīto jautājumu prasības);

| y) | 31. pants (prasības paziņojumiem); |
| --- | --- |

y)

31. pants (prasības paziņojumiem);

| z) | 34. pants (noteikumi par piemērojamo likumu, jurisdikciju un izpildes vietu); |
| --- | --- |

z)

34. pants (noteikumi par piemērojamo likumu, jurisdikciju un izpildes vietu);

| aa) | 35.a pants (pārejas noteikumi).”; |
| --- | --- |

aa)

35.a pants (pārejas noteikumi).”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 17. panta 4. punktu:

  “4.   Šā panta 1.–3.a punkta noteikumi attiecināmi arī uz gadījumu, kurā papildsistēmām bloķēta vai izbeigta PSI vai TIPS platformas izmantošana.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 17. panta 4. punktu:

“4.   Šā panta 1.–3.a punkta noteikumi attiecināmi arī uz gadījumu, kurā papildsistēmām bloķēta vai izbeigta PSI vai TIPS platformas izmantošana.”;

| 5) | iekļauj šādu 27.a pantu:

  “27.a pants
  Pārejas noteikums
  Eurosistēmas CB, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, līdzekļu pārveduma pakalpojumus papildsistēmām, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus to iekšējā uzskaitē saskaņā ar SCT Inst shēmu, ar papildsistēmu interfeisa palīdzību var sniegt līdz 2022. gada 25. februārim.”; |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu 27.a pantu:

“27.a pants

Pārejas noteikums

Eurosistēmas CB, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, līdzekļu pārveduma pakalpojumus papildsistēmām, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus to iekšējā uzskaitē saskaņā ar SCT Inst shēmu, ar papildsistēmu interfeisa palīdzību var sniegt līdz 2022. gada 25. februārim.”;

| 6) | Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu; |
| --- | --- |

6)

Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu;

| 7) | Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIa pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu; |
| --- | --- |

7)

Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIa pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu;

| 8) | Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIb pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikumu; |
| --- | --- |

8)

Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIb pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikumu;

| 9) | Pamatnostādnes ECB/2012/27 IV pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes IV pielikumu; |
| --- | --- |

9)

Pamatnostādnes ECB/2012/27 IV pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes IV pielikumu;

| 10) | iekļauj jaunu Pamatnostādnes ECB/2012/27 IVa pielikumu saskaņā ar šīs pamatnostādnes V pielikumu. |
| --- | --- |

10)

iekļauj jaunu Pamatnostādnes ECB/2012/27 IVa pielikumu saskaņā ar šīs pamatnostādnes V pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro.

2.   To dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, veic vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu šīs pamatnostādnes noteikumiem ar 2021. gada 21. novembri, izņemot šīs pamatnostādnes II pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu, 7. punktu un 9. punktu, attiecībā uz kuriem tās veic vajadzīgos pasākumus un piemēro tos ar 2022. gada 13. jūniju. Tās ne vēlāk kā 2021. gada 9. septembrī informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas saistīti ar šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 20. jūlijs

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2007/2 (2007. gada 26. aprīlis) par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV L 237, 8.9.2007., 1. lpp.).

1

TARGET2

(2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/27 (2012. gada 5. decembris) par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV L 30, 30.1.2013., 1. lpp.).

2

TARGET2

---

I PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikumu:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj grupas definīcijas a) punktu:






  “a) | kredītiestāžu kopums, kas iekļauts mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos, ja mātesuzņēmumam ir pienākums iesniegt konsolidētos finanšu pārskatus atbilstoši 27. Starptautiskajam grāmatvedības standartam (IAS 27), kurš pieņemts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (*1), un kas sastāv no: i) mātesuzņēmuma un viena vai vairākiem meitasuzņēmumiem vai ii) diviem vai vairākiem mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem; vai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj grupas definīcijas a) punktu:

“a)

kredītiestāžu kopums, kas iekļauts mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos, ja mātesuzņēmumam ir pienākums iesniegt konsolidētos finanšu pārskatus atbilstoši 27. Starptautiskajam grāmatvedības standartam (IAS 27), kurš pieņemts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (*1), un kas sastāv no: i) mātesuzņēmuma un viena vai vairākiem meitasuzņēmumiem vai ii) diviem vai vairākiem mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem; vai

(*1)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).”;"

| b) | ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:






  “— | ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:

“—

ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”;

| c) | pievieno šādas definīcijas:






  “— | Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu, |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādas definīcijas:

“—

Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu,

| — | TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu naudas summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | sasniedzamais lietotājs ir iestāde: a) kura ir BIC turētāja; b) kuru kā sasniedzamo lietotāju apstiprinājis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma; c) kura ir TIPS NNK turētāja korespondents, klients vai filiāle, vai papildsistēmas dalībnieks, vai papildsistēmas dalībnieka korespondents, klients vai filiāle; un d) kura ir adresējama, izmantojot TIPS platformu, un var iesniegt ātrā maksājuma rīkojumus un saņemt ātrā maksājuma rīkojumus ar TIPS NNK turētāja vai papildsistēmas palīdzību vai tieši, ja to pilnvarojis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma.”; |
| --- | --- |

—

sasniedzamais lietotājs ir iestāde: a) kura ir BIC turētāja; b) kuru kā sasniedzamo lietotāju apstiprinājis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma; c) kura ir TIPS NNK turētāja korespondents, klients vai filiāle, vai papildsistēmas dalībnieks, vai papildsistēmas dalībnieka korespondents, klients vai filiāle; un d) kura ir adresējama, izmantojot TIPS platformu, un var iesniegt ātrā maksājuma rīkojumus un saņemt ātrā maksājuma rīkojumus ar TIPS NNK turētāja vai papildsistēmas palīdzību vai tieši, ja to pilnvarojis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma.”;

| d) | tiek svītrota TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija; |
| --- | --- |

d)

tiek svītrota TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija;

| 2) | šādi groza 3. pantu:






  a) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta fc) apakšpunktu:






  “fc) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi un likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojumi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 2. punkta fc) apakšpunktu:

“fc)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi un likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojumi;”;

| b) | šādu fd) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:






  “fd) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”; |
| --- | --- | --- |

b)

šādu fd) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:

“fd)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”;

| c) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

  “3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata.”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata.”;

| 3) | ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

  “5. pants
  Tiešie dalībnieki

  1.   MM kontu turētāji TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] ir tiešie dalībnieki, un tie atbilst 8. panta 1. un 2. punkta prasībām. MM konta turētājam ir vismaz viens MM konts [iekļaut CB nosaukumu]. MM konta turētāji, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, nodrošina, ka vienmēr ir sasniedzami TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.


  2.   MM konta turētāji var noteikt adresējama BIC turētājus neatkarīgi no tā, kur tie reģistrēti. MM konta turētāji var noteikt adresējama BIC turētājus, kuri pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, tikai tad, ja šādas iestādes ir sasniedzamas TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.


  3.   MM konta turētāji var noteikt iestādes kā netiešos MM dalībniekus, ja vien tiek izpildīti 6. pantā minētie noteikumi. MM konta turētāji kā netiešos dalībniekus var noteikt iestādes, kuras pievienojušās SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, tikai tad, ja šādas iestādes ir sasniedzamas TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji [iekļaut CB nosaukumu] vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.


  4.   Daudzadresātu pieeju, izmantojot filiāles, var nodrošināt šādi:






  a) | kredītiestāde šā pielikuma 4. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta izpratnē, kas atzīta par MM konta turētāju, var piešķirt pieeju savam MM kontam vienai vai vairākām Savienībā vai EEZ reģistrētām filiālēm, lai tās tieši varētu iesniegt maksājuma rīkojumus un/vai saņemt maksājumus, attiecīgi informējot par to [iekļaut CB nosaukumu]; |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

“5. pants

Tiešie dalībnieki

1.   MM kontu turētāji TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] ir tiešie dalībnieki, un tie atbilst 8. panta 1. un 2. punkta prasībām. MM konta turētājam ir vismaz viens MM konts [iekļaut CB nosaukumu]. MM konta turētāji, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, nodrošina, ka vienmēr ir sasniedzami TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.

2.   MM konta turētāji var noteikt adresējama BIC turētājus neatkarīgi no tā, kur tie reģistrēti. MM konta turētāji var noteikt adresējama BIC turētājus, kuri pievienojušies SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, tikai tad, ja šādas iestādes ir sasniedzamas TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.

3.   MM konta turētāji var noteikt iestādes kā netiešos MM dalībniekus, ja vien tiek izpildīti 6. pantā minētie noteikumi. MM konta turētāji kā netiešos dalībniekus var noteikt iestādes, kuras pievienojušās SCT Inst shēmai, parakstot SEPA ātro kredīta pārvedumu pievienošanās nolīgumu, tikai tad, ja šādas iestādes ir sasniedzamas TIPS platformā kā TIPS NNK turētāji [iekļaut CB nosaukumu] vai kā sasniedzamie lietotāji ar TIPS NNK turētāja palīdzību.

4.   Daudzadresātu pieeju, izmantojot filiāles, var nodrošināt šādi:

a)

kredītiestāde šā pielikuma 4. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta izpratnē, kas atzīta par MM konta turētāju, var piešķirt pieeju savam MM kontam vienai vai vairākām Savienībā vai EEZ reģistrētām filiālēm, lai tās tieši varētu iesniegt maksājuma rīkojumus un/vai saņemt maksājumus, attiecīgi informējot par to [iekļaut CB nosaukumu];

| b) | ja kredītiestādes filiāle atzīta par MM konta turētāju, citām Savienībā vai EEZ reģistrētām šīs pašas juridiskās personas filiālēm un/vai tās galvenajam birojam var būt pieeja filiāles MM kontam, ja vien tā informējusi par to [iekļaut CB nosaukumu].”; |
| --- | --- |

b)

ja kredītiestādes filiāle atzīta par MM konta turētāju, citām Savienībā vai EEZ reģistrētām šīs pašas juridiskās personas filiālēm un/vai tās galvenajam birojam var būt pieeja filiāles MM kontam, ja vien tā informējusi par to [iekļaut CB nosaukumu].”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 12. panta 5. punktu:

  “5.   Par MM kontiem un to subkontiem atlīdzību nosaka, piemērojot nulles procentu likmi vai noguldījumu iespējas procentu likmi, atkarībā no tā, kura no tām ir zemāka, izņemot gadījumus, ja tos izmanto obligāto rezervju turēšanai vai virsrezervju turēšanai.
  Obligāto rezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (*2) un Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).
  Virsrezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Lēmums (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).


  (*2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (1998. gada 23. novembris) par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.)."


  (*3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.)."


  (*4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 12. panta 5. punktu:

“5.   Par MM kontiem un to subkontiem atlīdzību nosaka, piemērojot nulles procentu likmi vai noguldījumu iespējas procentu likmi, atkarībā no tā, kura no tām ir zemāka, izņemot gadījumus, ja tos izmanto obligāto rezervju turēšanai vai virsrezervju turēšanai.

Obligāto rezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (*2) un Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*3).

Virsrezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Lēmums (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*4).

(*2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (1998. gada 23. novembris) par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.)."

*2

(*3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;"

*4

| 5) | ar šādu pantu aizstāj 28. pantu:

  “28. pants
  Drošības prasības un kontroles procedūras

  1.   Dalībnieki īsteno atbilstošu drošības kontroli, lai aizsargātu savas sistēmas no neatļautas piekļuves un lietošanas. Tikai dalībnieki ir atbildīgi par savu sistēmu konfidencialitātes, integritātes un pieejamības atbilstošu aizsardzību.


  2.   Dalībnieki informē [iekļaut CB nosaukumu] par katru ar drošības jautājumiem saistītu atgadījumu to tehniskajā infrastruktūrā un – vajadzības gadījumā – par atgadījumiem, kas saistīti ar drošības jautājumiem, pakalpojumu sniedzēju – trešo personu – tehniskajā infrastruktūrā. [Iekļaut CB nosaukumu] var pieprasīt papildu informāciju par atgadījumu un, ja nepieciešams, pieprasīt dalībniekam īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu šāda gadījuma atkārtošanos.


  3.   [Iekļaut CB nosaukumu] var noteikt papildu drošības prasības, īpaši attiecībā uz kiberdrošību vai krāpšanas novēršanu, visiem dalībniekiem un/vai dalībniekiem, kurus [iekļaut CB nosaukumu] uzskata par ļoti nozīmīgiem.


  4.   Dalībnieki sniedz [iekļaut CB nosaukumu]: i) pastāvīgu piekļuvi apliecinājumam par to izvēlētā tīkla pakalpojumu sniedzēja galalietotāja drošības prasību ievērošanu un ii) katru gadu – TARGET2 pašnovērtējuma paziņojumu, kura paraugs publicēts [iekļaut CB nosaukumu] interneta vietnē un ECB interneta vietnē angļu valodā.


  4.a   [Iekļaut CB nosaukumu] novērtē dalībnieku pašnovērtējuma paziņojumus par dalībnieku atbilstības līmeni katrai no prasībām, kas noteiktas TARGET2 pašnovērtējuma prasībās. Šīs prasības uzskaitītas VIII papildinājumā, kas kopā ar pārējiem 2. panta 1. punktā norādītajiem papildinājumiem ir šo noteikumu neatņemama sastāvdaļa.


  4.b   Dalībnieka atbilstības līmeni TARGET2 pašnovērtējuma prasībām augošā nozīmīguma secībā klasificē šādi: “pilnīga atbilstība”, “neliela neatbilstība” vai arī “būtiska neatbilstība”. Tiek piemēroti šādi kritēriji: pilnīga atbilstība ir panākta, ja dalībnieki atbilst 100 % prasību; neliela neatbilstība ir tad, ja dalībnieks atbilst mazāk nekā 100 %, bet vismaz 66 % prasību, un būtiska neatbilstība – tad, ja dalībnieks atbilst mazāk nekā 66 % prasību. Ja dalībnieks pierāda, ka uz viņu neattiecas kāda konkrēta prasība, klasificēšanas vajadzībām to uzskata par atbilstošu attiecīgajai prasībai. Dalībnieks, kurš nespēj panākt pilnīgu atbilstību, iesniedz rīcības plānu, kurā parādīts, kā tas plāno panākt pilnīgu atbilstību. [Iekļaut CB nosaukumu] informē attiecīgās uzraudzības iestādes par šāda dalībnieka atbilstības statusu.


  4.c   Ja dalībnieks atsakās piešķirt pastāvīgu piekļuvi apliecinājumam par tā izvēlēto NSP galalietotāju drošības prasību ievērošanu vai neiesniedz TARGET2 pašnovērtējumu, dalībnieka atbilstības līmeni klasificē kā “būtiska neatbilstība”.


  4.d   [Iekļaut CB nosaukumu] katru gadu atkārtoti izvērtē dalībnieku atbilstību.


  4.e   Dalībniekiem, kuru atbilstības līmenis novērtēts kā “neliela neatbilstība” vai “būtiska neatbilstība”, [Iekļaut CB nosaukumu] augošā nozīmīguma secībā var piemērot šādus koriģējošos pasākumus:






  i) | pastiprināta monitorēšana – dalībnieks iesniedz [iekļaut CB nosaukumu] augstākā līmeņa vadītāja parakstītu mēneša pārskatu par progresu neatbilstības novēršanā. Dalībniekam papildus piemēro mēneša soda naudu par katru attiecīgo kontu, kas vienāda ar mēneša maksu, kā noteikts VI papildinājuma 1. punktā, tajā neietverot maksu par darījumu. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks saņem otrreizēju novērtējumu “neliela neatbilstība” vai novērtējumu “būtiska neatbilstība”; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu pantu aizstāj 28. pantu:

“28. pants

Drošības prasības un kontroles procedūras

1.   Dalībnieki īsteno atbilstošu drošības kontroli, lai aizsargātu savas sistēmas no neatļautas piekļuves un lietošanas. Tikai dalībnieki ir atbildīgi par savu sistēmu konfidencialitātes, integritātes un pieejamības atbilstošu aizsardzību.

2.   Dalībnieki informē [iekļaut CB nosaukumu] par katru ar drošības jautājumiem saistītu atgadījumu to tehniskajā infrastruktūrā un – vajadzības gadījumā – par atgadījumiem, kas saistīti ar drošības jautājumiem, pakalpojumu sniedzēju – trešo personu – tehniskajā infrastruktūrā. [Iekļaut CB nosaukumu] var pieprasīt papildu informāciju par atgadījumu un, ja nepieciešams, pieprasīt dalībniekam īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu šāda gadījuma atkārtošanos.

3.   [Iekļaut CB nosaukumu] var noteikt papildu drošības prasības, īpaši attiecībā uz kiberdrošību vai krāpšanas novēršanu, visiem dalībniekiem un/vai dalībniekiem, kurus [iekļaut CB nosaukumu] uzskata par ļoti nozīmīgiem.

4.   Dalībnieki sniedz [iekļaut CB nosaukumu]: i) pastāvīgu piekļuvi apliecinājumam par to izvēlētā tīkla pakalpojumu sniedzēja galalietotāja drošības prasību ievērošanu un ii) katru gadu – TARGET2 pašnovērtējuma paziņojumu, kura paraugs publicēts [iekļaut CB nosaukumu] interneta vietnē un ECB interneta vietnē angļu valodā.

4.a   [Iekļaut CB nosaukumu] novērtē dalībnieku pašnovērtējuma paziņojumus par dalībnieku atbilstības līmeni katrai no prasībām, kas noteiktas TARGET2 pašnovērtējuma prasībās. Šīs prasības uzskaitītas VIII papildinājumā, kas kopā ar pārējiem 2. panta 1. punktā norādītajiem papildinājumiem ir šo noteikumu neatņemama sastāvdaļa.

4.b   Dalībnieka atbilstības līmeni TARGET2 pašnovērtējuma prasībām augošā nozīmīguma secībā klasificē šādi: “pilnīga atbilstība”, “neliela neatbilstība” vai arī “būtiska neatbilstība”. Tiek piemēroti šādi kritēriji: pilnīga atbilstība ir panākta, ja dalībnieki atbilst 100 % prasību; neliela neatbilstība ir tad, ja dalībnieks atbilst mazāk nekā 100 %, bet vismaz 66 % prasību, un būtiska neatbilstība – tad, ja dalībnieks atbilst mazāk nekā 66 % prasību. Ja dalībnieks pierāda, ka uz viņu neattiecas kāda konkrēta prasība, klasificēšanas vajadzībām to uzskata par atbilstošu attiecīgajai prasībai. Dalībnieks, kurš nespēj panākt pilnīgu atbilstību, iesniedz rīcības plānu, kurā parādīts, kā tas plāno panākt pilnīgu atbilstību. [Iekļaut CB nosaukumu] informē attiecīgās uzraudzības iestādes par šāda dalībnieka atbilstības statusu.

4.c   Ja dalībnieks atsakās piešķirt pastāvīgu piekļuvi apliecinājumam par tā izvēlēto NSP galalietotāju drošības prasību ievērošanu vai neiesniedz TARGET2 pašnovērtējumu, dalībnieka atbilstības līmeni klasificē kā “būtiska neatbilstība”.

4.d   [Iekļaut CB nosaukumu] katru gadu atkārtoti izvērtē dalībnieku atbilstību.

4.e   Dalībniekiem, kuru atbilstības līmenis novērtēts kā “neliela neatbilstība” vai “būtiska neatbilstība”, [Iekļaut CB nosaukumu] augošā nozīmīguma secībā var piemērot šādus koriģējošos pasākumus:

i)

pastiprināta monitorēšana – dalībnieks iesniedz [iekļaut CB nosaukumu] augstākā līmeņa vadītāja parakstītu mēneša pārskatu par progresu neatbilstības novēršanā. Dalībniekam papildus piemēro mēneša soda naudu par katru attiecīgo kontu, kas vienāda ar mēneša maksu, kā noteikts VI papildinājuma 1. punktā, tajā neietverot maksu par darījumu. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks saņem otrreizēju novērtējumu “neliela neatbilstība” vai novērtējumu “būtiska neatbilstība”;

| ii) | apturēšana – dalību TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] var apturēt šā pielikuma 34. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā aprakstītajos apstākļos. Atkāpjoties no šā pielikuma 34. panta, dalībniekam par šādu apturēšanu paziņo trīs mēnešus iepriekš. Dalībniekam par katru bloķēto kontu piemēro mēneša soda naudu, kas vienāda ar divkāršu mēneša maksu, kā noteikts VI papildinājuma 1. punktā, tajā neietverot maksu par darījumu. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks saņem otrreizēju novērtējumu “būtiska neatbilstība”; |
| --- | --- |

ii)

apturēšana – dalību TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] var apturēt šā pielikuma 34. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā aprakstītajos apstākļos. Atkāpjoties no šā pielikuma 34. panta, dalībniekam par šādu apturēšanu paziņo trīs mēnešus iepriekš. Dalībniekam par katru bloķēto kontu piemēro mēneša soda naudu, kas vienāda ar divkāršu mēneša maksu, kā noteikts VI papildinājuma 1. punktā, tajā neietverot maksu par darījumu. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks saņem otrreizēju novērtējumu “būtiska neatbilstība”;

| iii) | izbeigšana – dalību TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] var izbeigt šā pielikuma 34. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā aprakstītajos apstākļos. Atkāpjoties no šā pielikuma 34. panta, dalībniekam par šādu izbeigšanu paziņo trīs mēnešus iepriekš. Dalībniekam piemēro papildu soda naudu EUR 1 000 apjomā par katru kontu, kura darbība izbeigta. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks trīs mēnešus pēc dalības apturēšanas [iekļaut CB nosaukumu] pieņemamā veidā nav novērsis būtisko neatbilstību. |
| --- | --- |

iii)

izbeigšana – dalību TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] var izbeigt šā pielikuma 34. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā aprakstītajos apstākļos. Atkāpjoties no šā pielikuma 34. panta, dalībniekam par šādu izbeigšanu paziņo trīs mēnešus iepriekš. Dalībniekam piemēro papildu soda naudu EUR 1 000 apjomā par katru kontu, kura darbība izbeigta. Šo koriģējošo pasākumu var piemērot, ja dalībnieks trīs mēnešus pēc dalības apturēšanas [iekļaut CB nosaukumu] pieņemamā veidā nav novērsis būtisko neatbilstību.

5.   Dalībnieki, kas ļauj trešām personām piekļūt savam MM kontam saskaņā ar 5. panta 2., 3. un 4. punktu, novērš risku, kas izriet no šādas piekļuves atļaušanas, saskaņā ar šī panta 1.–4.e punktā izklāstītajām drošības prasībām. Pašnovērtējumā, kas minēts 4. punktā, norāda, ka dalībnieks piemēro TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēja galalietotāja drošības prasības trešām personām, kurām ir piekļuve šā dalībnieka MM kontam.”;

| 6) | ar šādu punktu aizstāj 39. panta 1. punktu:

  “1.   Uzskata, ka dalībnieki apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku MM kontos. Pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēju dalībnieki nodrošina, ka tie ir informēti par TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēja datu izguves politiku.” |
| --- | --- |

6)

ar šādu punktu aizstāj 39. panta 1. punktu:

“1.   Uzskata, ka dalībnieki apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku MM kontos. Pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēju dalībnieki nodrošina, ka tie ir informēti par TARGET2 tīkla pakalpojumu sniedzēja datu izguves politiku.”

| 7) | iekļauj šādu 45.a pantu:

  “45.a pants
  Pārejas noteikumi

  1.   Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, MM kontu atlikumi tiks pārskaitīti uz attiecīgajiem konta turētāja kontiem TARGET sistēmā.


  2.   Prasību, ka MM konta turētājiem, netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, jābūt sasniedzamiem TIPS platformā saskaņā ar 5. pantu, piemēro ar 2022. gada 25. februāri.”; |
| --- | --- |

7)

iekļauj šādu 45.a pantu:

“45.a pants

Pārejas noteikumi

1.   Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, MM kontu atlikumi tiks pārskaitīti uz attiecīgajiem konta turētāja kontiem TARGET sistēmā.

2.   Prasību, ka MM konta turētājiem, netiešajiem dalībniekiem un adresējama BIC turētājiem, kas pievienojušies SCT Inst shēmai, jābūt sasniedzamiem TIPS platformā saskaņā ar 5. pantu, piemēro ar 2022. gada 25. februāri.”;

| 8) | ar šādu apakšpunktu aizstāj I papildinājuma 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | “lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (User-to-application mode; U2A)
  U2A režīms atļauj tiešu komunikāciju starp dalībnieku un IKM. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datorā (SWIFT Alliance WebStation vai kādā citā interfeisā, ko var pieprasīt SWIFT). U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāk izstrādāti norādījumi iekļauti IKM lietotāja rokasgrāmatā.”; |
| --- | --- | --- |

8)

ar šādu apakšpunktu aizstāj I papildinājuma 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu:

“b)

“lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (User-to-application mode; U2A)

User-to-application mode

U2A režīms atļauj tiešu komunikāciju starp dalībnieku un IKM. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datorā (SWIFT Alliance WebStation vai kādā citā interfeisā, ko var pieprasīt SWIFT). U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāk izstrādāti norādījumi iekļauti IKM lietotāja rokasgrāmatā.”;

SWIFT Alliance WebStation

| 9) | ar šādu apakšpunktu aizstāj IV papildinājuma 6. punkta g) apakšpunktu:






  “g) | Maksājuma rīkojumu ārkārtas apstrādei dalībnieki kā nodrošinājumu sniedz atbilstīgus aktīvus. Ārkārtas apstrādes laikā ienākošos ārkārtas maksājumus var izmantot, lai nodrošinātu līdzekļus izejošajiem ārkārtas maksājumiem. Ārkārtas apstrādes mērķiem [iekļaut CB nosaukumu] var neņemt vērā dalībniekiem pieejamo likviditāti.”; |
| --- | --- | --- |

9)

ar šādu apakšpunktu aizstāj IV papildinājuma 6. punkta g) apakšpunktu:

“g)

Maksājuma rīkojumu ārkārtas apstrādei dalībnieki kā nodrošinājumu sniedz atbilstīgus aktīvus. Ārkārtas apstrādes laikā ienākošos ārkārtas maksājumus var izmantot, lai nodrošinātu līdzekļus izejošajiem ārkārtas maksājumiem. Ārkārtas apstrādes mērķiem [iekļaut CB nosaukumu] var neņemt vērā dalībniekiem pieejamo likviditāti.”;

| 10) | tekstu, kas ietverts šīs pamatnostādnes VI pielikumā, pievieno kā jaunu Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikuma VIII papildinājumu. |
| --- | --- |

10)

tekstu, kas ietverts šīs pamatnostādnes VI pielikumā, pievieno kā jaunu Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikuma VIII papildinājumu.

---

(*1)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).”;

*1

(*2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (1998. gada 23. novembris) par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.).

*2

(*3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.).

*3

(*4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;”

*4

---

II PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIa pielikumu:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:






  “— | ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kas var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:

“—

ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kas var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”;

| b) | pievieno šādas definīcijas:






  “— | TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādas definīcijas:

“—

TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | tīkla pakalpojumu sniedzējs (Network Service Provider; TPS) ir uzņēmums, kam piešķirta koncesija Eurosistēmā, lai nodrošinātu savienojumu ar Eurosistēmas Vienoto tirgus infrastruktūras vārteju.”; |
| --- | --- |

—

tīkla pakalpojumu sniedzējs (Network Service Provider; TPS) ir uzņēmums, kam piešķirta koncesija Eurosistēmā, lai nodrošinātu savienojumu ar Eurosistēmas Vienoto tirgus infrastruktūras vārteju.”;

| c) | tiek svītrota T2V tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija; |
| --- | --- |

c)

tiek svītrota T2V tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija;

| 2) | ar šādu apakšpunktu aizstāj 4. panta 2. punkta fc) apakšpunktu:






  “fc) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi un likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojumi;”; |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu apakšpunktu aizstāj 4. panta 2. punkta fc) apakšpunktu:

“fc)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi un likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojumi;”;

| 3) | šādu fd) apakšpunktu iekļauj 4. panta 2. punktā:






  “fd) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”; |
| --- | --- | --- |

3)

šādu fd) apakšpunktu iekļauj 4. panta 2. punktā:

“fd)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

  “3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveidota un tā darbojaspamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata. Saskaņā ar Noteikumiem pakalpojumu sniedzējs ir [iekļaut CB nosaukumu]. SSP sniedzējas NCB un 4CB darbības un bezdarbības uzskatāmas par [iekļaut CB nosaukumu] darbību un bezdarbību, par ko tā uzņemas atbildību saskaņā ar šī pielikuma 21. pantu. Dalība saskaņā ar Noteikumiem neveido līgumiskas attiecības starp T2V NNK turētājiem un SSP sniedzējām NCB vai 4CB, ja kāda no 4CB darbojas kā SSP sniedzēja NCB. Rīkojumi, ziņojumi vai informācija, ko T2V NNK turētājs saņem no SSP vai T2V platformas vai sūta SSP vai T2V platformai saistībā ar pakalpojumiem, kuri sniegti saskaņā ar Noteikumiem, uzskatāmi par rīkojumiem, ziņojumiem vai informāciju, kas saņemta no [iekļaut CB nosaukumu] vai nosūtīta tai.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

“3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveidota un tā darbojaspamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata. Saskaņā ar Noteikumiem pakalpojumu sniedzējs ir [iekļaut CB nosaukumu]. SSP sniedzējas NCB un 4CB darbības un bezdarbības uzskatāmas par [iekļaut CB nosaukumu] darbību un bezdarbību, par ko tā uzņemas atbildību saskaņā ar šī pielikuma 21. pantu. Dalība saskaņā ar Noteikumiem neveido līgumiskas attiecības starp T2V NNK turētājiem un SSP sniedzējām NCB vai 4CB, ja kāda no 4CB darbojas kā SSP sniedzēja NCB. Rīkojumi, ziņojumi vai informācija, ko T2V NNK turētājs saņem no SSP vai T2V platformas vai sūta SSP vai T2V platformai saistībā ar pakalpojumiem, kuri sniegti saskaņā ar Noteikumiem, uzskatāmi par rīkojumiem, ziņojumiem vai informāciju, kas saņemta no [iekļaut CB nosaukumu] vai nosūtīta tai.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 8. panta 3. punktu:

  “3.   Ja [iekļaut CB nosaukumu] apstiprinājusi T2V NNK turētāja lūgumu saskaņā ar 1. punktu, tiek uzskatīts, ka T2V NNK turētājs pilvarojis iesaistīto CVD debetēt T2V NNK summas, kas attiecas uz vērtspapīru darījumiem, kuri izpildīti šajos vērtspapīru kontos.”; |
| --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 8. panta 3. punktu:

“3.   Ja [iekļaut CB nosaukumu] apstiprinājusi T2V NNK turētāja lūgumu saskaņā ar 1. punktu, tiek uzskatīts, ka T2V NNK turētājs pilvarojis iesaistīto CVD debetēt T2V NNK summas, kas attiecas uz vērtspapīru darījumiem, kuri izpildīti šajos vērtspapīru kontos.”;

| 6) | ar šādu punktu aizstāj 28. panta 1. punktu:

  “1.   Uzskata, ka T2V NNK turētāji ir apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku T2V NNK. Pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar T2V tīkla pakalpojumu sniedzēju T2V NNK turētāji nodrošina, ka tie ir informēti par tīkla pakalpojumu sniedzēja datu izguves politiku.”; |
| --- | --- |

6)

ar šādu punktu aizstāj 28. panta 1. punktu:

“1.   Uzskata, ka T2V NNK turētāji ir apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku T2V NNK. Pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar T2V tīkla pakalpojumu sniedzēju T2V NNK turētāji nodrošina, ka tie ir informēti par tīkla pakalpojumu sniedzēja datu izguves politiku.”;

| 7) | ar šādu pantu aizstāj 30. pantu:

  “30. pants
  Līgumattiecības ar TPS

  1.   T2V NNK turētāji:






  a) | saskaņā ar koncesijas līgumu ar TPS noslēdz līgumu ar TPS, lai izveidotu tehnisko savienojumu ar TARGET2-[iekļaut CB nosaukumu]; vai |
| --- | --- | --- |

7)

ar šādu pantu aizstāj 30. pantu:

“30. pants

Līgumattiecības ar TPS

1.   T2V NNK turētāji:

a)

saskaņā ar koncesijas līgumu ar TPS noslēdz līgumu ar TPS, lai izveidotu tehnisko savienojumu ar TARGET2-[iekļaut CB nosaukumu]; vai

| b) | pievienojas, izmantojot citu iestādi, kas saskaņā ar koncesijas līgumu ar TPS noslēgusi līgumu ar TPS. |
| --- | --- |

b)

pievienojas, izmantojot citu iestādi, kas saskaņā ar koncesijas līgumu ar TPS noslēgusi līgumu ar TPS.

2.   Tiesiskās attiecības starp T2V NNK turētāju un TPS reglamentē vienīgi 1. punkta a) apakšpunktā minētā atsevišķi ar TPS noslēgtā līguma noteikumi.

3.   Pakalpojumi, kurus nodrošina TPS, nav daļa no pakalpojumiem, kurus saistībā ar TARGET2 nodrošina [iekļaut CB nosaukumu].

4.   [Iekļaut CB nosaukumu] nav atbildīga par jebkuru TPS (ieskaitot tā direktoru, personāla un apakšuzņēmumu) darbību, kļūdu vai bezdarbību, kā arī jebkuru tādu trešo personu darbību, kļūdu vai bezdarbību, kuru dalībnieki izvēlējušies, lai piekļūtu TPS tīklam.”;

| 8) | iekļauj šādu 34.a pantu:

  “34.a pants
  Pārejas noteikumi
  Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, T2V NNK turētāji kļūs par TARGET sistēmas T2V NNK turētājiem.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 34.a pantu:

“34.a pants

Pārejas noteikumi

Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, T2V NNK turētāji kļūs par TARGET sistēmas T2V NNK turētājiem.”;

| 9) | atsauces uz “T2V tīkla pakalpojumu sniedzēju” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) IIa pielikuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 22. panta 1. punktā, 22. panta 2. punktā, 22. panta 3. punktā, 27. panta 5. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. panta 1. punktā un I papildinājuma 1. punktā aizstāj ar atsaucēm uz “TPS”; |
| --- | --- |

9)

atsauces uz “T2V tīkla pakalpojumu sniedzēju” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) IIa pielikuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 22. panta 1. punktā, 22. panta 2. punktā, 22. panta 3. punktā, 27. panta 5. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. panta 1. punktā un I papildinājuma 1. punktā aizstāj ar atsaucēm uz “TPS”;

| 10) | ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 7. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:






  “b) | lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (user-to-application mode; U2A)
  U2A režīms ļauj tieši sazināties T2V NNK turētājam un T2V GUI. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datora sistēmā. U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāki norādījumi sniegti T2V lietotāja rokasgrāmatā.” |
| --- | --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 7. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:

“b)

lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (user-to-application mode; U2A)

user-to-application mode

U2A režīms ļauj tieši sazināties T2V NNK turētājam un T2V GUI. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datora sistēmā. U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāki norādījumi sniegti T2V lietotāja rokasgrāmatā.”

---

III PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2012/27 IIb pielikumu:

| 1) | atsauces uz “TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēju” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 24. panta 1. punktā, 24. panta 2. punktā, 26. panta 2. punkta d) apakšpunktā, 29. panta 6. punktā, I papildinājuma 1. punktā, I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunktā un II papildinājuma 3. punkta 3) apakšpunkta b) punktā aizstāj ar atsaucēm uz “TPS”; |
| --- | --- |

1)

atsauces uz “TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēju” (vienskaitlī vai daudzskaitlī) 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 24. panta 1. punktā, 24. panta 2. punktā, 26. panta 2. punkta d) apakšpunktā, 29. panta 6. punktā, I papildinājuma 1. punktā, I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunktā un II papildinājuma 3. punkta 3) apakšpunkta b) punktā aizstāj ar atsaucēm uz “TPS”;

| 2) | šādi groza 1. pantu:






  a) | ar šādu definīciju aizstāj sasniedzamā lietotāja definīciju:






  “— | sasniedzamais lietotājs (reachable party) ir iestāde: a) kura ir BIC turētāja; b) kuru kā sasniedzamo lietotāju apstiprinājis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma; c) kura ir TIPS NNK turētāja korespondents, klients vai filiāle, vai papildsistēmas dalībnieks, vai papildsistēmas dalībnieka korespondents, klients vai filiāle; un d) kura ir adresējama, izmantojot TIPS platformu, un var iesniegt ātrā maksājuma rīkojumus un saņemt ātrā maksājuma rīkojumus ar TIPS NNK turētāja vai papildsistēmas palīdzību vai tieši, ja to pilnvarojis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

šādi groza 1. pantu:

a)

ar šādu definīciju aizstāj sasniedzamā lietotāja definīciju:

“—

sasniedzamais lietotājs (reachable party) ir iestāde: a) kura ir BIC turētāja; b) kuru kā sasniedzamo lietotāju apstiprinājis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma; c) kura ir TIPS NNK turētāja korespondents, klients vai filiāle, vai papildsistēmas dalībnieks, vai papildsistēmas dalībnieka korespondents, klients vai filiāle; un d) kura ir adresējama, izmantojot TIPS platformu, un var iesniegt ātrā maksājuma rīkojumus un saņemt ātrā maksājuma rīkojumus ar TIPS NNK turētāja vai papildsistēmas palīdzību vai tieši, ja to pilnvarojis TIPS NNK turētājs vai papildsistēma,”;

| b) | ar šādu definīciju aizstāj maksājuma rīkojuma definīciju:






  “— | maksājuma rīkojums (payment order), izņemot šī pielikuma 16.–18. pantu, ir ātrā maksājuma rīkojums, atsaukuma pieprasījuma apstiprinājums, likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums vai likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu definīciju aizstāj maksājuma rīkojuma definīciju:

“—

maksājuma rīkojums (payment order), izņemot šī pielikuma 16.–18. pantu, ir ātrā maksājuma rīkojums, atsaukuma pieprasījuma apstiprinājums, likviditātes pārveduma no MM uz TIPS NNK rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums vai likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”;

| c) | ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:






  “— | ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu definīciju aizstāj ātrā maksājuma rīkojuma definīciju:

“—

ātrā maksājuma rīkojums (instant payment order) atbilstoši Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēmai ir maksājuma norādījums, kuru var izpildīt jebkurā no 24 dienas stundām jebkurā gada kalendārajā dienā un kuru apstrādā un par kuru paziņo maksātājam tūlīt vai gandrīz tūlīt, un kurš var būt i) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS NNK rīkojums, ii) ātrā maksājuma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums, iii) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums un iv) ātrā maksājuma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums,”;

| d) | pievieno šādas definīcijas:






  “— | TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādas definīcijas:

“—

TIPS papildsistēmas tehniskais konts jeb TIPS PS tehniskais konts (TIPS ancillary system technical account (TIPS AS technical account)) ir konts, ko papildsistēma vai CB papildsistēmas vārdā tur CB TARGET2 komponentsistēmā un ko izmanto papildsistēma, lai nodrošinātu ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums (TIPS DCA to TIPS AS technical account liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu, lai palielinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē, |
| --- | --- |

—

likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums (TIPS AS technical account to TIPS DCA liquidity transfer order) ir rīkojums pārvest noteiktu līdzekļu summu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK, lai samazinātu TIPS NNK turētāja pozīciju (vai cita papildsistēmas dalībnieka pozīciju) papildsistēmas iekšējā uzskaitē,

| — | Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Maksājumu padomes SEPA ātro kredīta pārvedumu (SCT Inst) shēma jeb SCT Inst shēma (European Payments Council's SEPA Instant Credit Transfer (SCT Inst) scheme (SCT Inst scheme)) ir automatizēta atvērtu standartu shēma, kas nodrošina starpbanku noteikumu kopumu, kuri jāievēro SCT Inst shēmas dalībniekiem, ļaujot SEPA maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt automatizētu SEPA mēroga euro ātro kredīta pārvedumu produktu,

| — | mobilā identifikatora meklēšanas (MIM) pakalpojums (mobile proxy look-up (MPL) service) ir pakalpojums, kas TIPS NNK turētājiem, papildsistēmām, kuras izmanto TIPS PS tehniskos kontus, un sasniedzamajiem lietotājiem, kas saņem no saviem klientiem pieprasījumu izpildīt ātrā maksājuma rīkojumu par labu saņēmējam, kurš identificēts ar identifikatoru (piem., mobilā tālruņa numuru), ļauj no centrālā MIM repozitorija iegūt attiecīgā saņēmēja IBAN un BIC, lai kreditētu attiecīgo kontu TIPS, |
| --- | --- |

—

mobilā identifikatora meklēšanas (MIM) pakalpojums (mobile proxy look-up (MPL) service) ir pakalpojums, kas TIPS NNK turētājiem, papildsistēmām, kuras izmanto TIPS PS tehniskos kontus, un sasniedzamajiem lietotājiem, kas saņem no saviem klientiem pieprasījumu izpildīt ātrā maksājuma rīkojumu par labu saņēmējam, kurš identificēts ar identifikatoru (piem., mobilā tālruņa numuru), ļauj no centrālā MIM repozitorija iegūt attiecīgā saņēmēja IBAN un BIC, lai kreditētu attiecīgo kontu TIPS,

| — | tīkla pakalpojumu sniedzējs (Network Service Provider; TPS) ir uzņēmums, kam piešķirta koncesija Eurosistēmā, lai sniegtu savienojamības pakalpojumus, izmantojot Eurosistēmas Vienoto tirgus infrastruktūras vārteju, |
| --- | --- |

—

tīkla pakalpojumu sniedzējs (Network Service Provider; TPS) ir uzņēmums, kam piešķirta koncesija Eurosistēmā, lai sniegtu savienojamības pakalpojumus, izmantojot Eurosistēmas Vienoto tirgus infrastruktūras vārteju,

| — | IBAN ir starptautisks bankas konta numurs, kas unikāli identificē atsevišķu kontu konkrētā finanšu iestādē konkrētā valstī.”; |
| --- | --- |

—

IBAN ir starptautisks bankas konta numurs, kas unikāli identificē atsevišķu kontu konkrētā finanšu iestādē konkrētā valstī.”;

| e) | tiek svītrota TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija; |
| --- | --- |

e)

tiek svītrota TIPS tīkla pakalpojumu sniedzēja definīcija;

| 3) | svītro atsauci uz “V papildinājums. TIPS savienojuma tehniskās prasības” 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

3)

svītro atsauci uz “V papildinājums. TIPS savienojuma tehniskās prasības” 3. panta 1. punktā;

| 4) | šādi groza 4. pantu:






  a) | šādu ia) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:






  “ia) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

šādi groza 4. pantu:

a)

šādu ia) apakšpunktu iekļauj 2. punktā:

“ia)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi un likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi; un”;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

  “3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   TARGET2 nodrošina euro maksājumu reālā laika bruto norēķinus MM kontos, T2V NNK un TIPS NNK, izmantojot centrālās bankas naudas līdzekļus. TARGET2 izveido un tā darbojas, pamatojoties uz SSP, ar kuras palīdzību tiek tehniski vienādā veidā iesniegti un apstrādāti visi maksājuma rīkojumi un, visbeidzot, saņemti maksājumi. Nodrošinot TIPS NNK un TIPS PS tehnisko kontu tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz TIPS platformas pamata. Nodrošinot T2V NNK tehnisko darbību, TARGET2 tehniski izveidota un darbojas uz T2V platformas pamata.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu:






  “i) | instalē, administrē, apkalpo un pārrauga, kā arī nodrošina tādas IT infrastruktūras drošību, kura nepieciešama, lai pievienotos TIPS platformai un iesniegtu tai maksājuma rīkojumus. Lai to izpildītu, TIPS NNK turētāja kandidāti var piesaistīt trešās personas, tomēr paliekot pilnībā atbildīgi. Ja vien netiek izmantots norādījumus sniedzošais lietotājs, TIPS NNK turētāja kandidātiem jānoslēdz līgums ar vienu vai vairākiem TPS, lai iegūtu vajadzīgos savienojumus un pieslēgumus saskaņā ar I papildinājuma tehnisko specifikāciju; un”; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu:

“i)

instalē, administrē, apkalpo un pārrauga, kā arī nodrošina tādas IT infrastruktūras drošību, kura nepieciešama, lai pievienotos TIPS platformai un iesniegtu tai maksājuma rīkojumus. Lai to izpildītu, TIPS NNK turētāja kandidāti var piesaistīt trešās personas, tomēr paliekot pilnībā atbildīgi. Ja vien netiek izmantots norādījumus sniedzošais lietotājs, TIPS NNK turētāja kandidātiem jānoslēdz līgums ar vienu vai vairākiem TPS, lai iegūtu vajadzīgos savienojumus un pieslēgumus saskaņā ar I papildinājuma tehnisko specifikāciju; un”;

TIPS

TIPS

TIPS

| 6) | ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

  “9. pants
  Līgumtiesiskās attiecības ar TPS

  1.   Dalībnieki:






  a) | koncesijas līguma ar TPS ietvaros noslēdz līgumu ar TPS, lai izveidotu tehnisko savienojumu ar TARGET2- [iekļaut atsauci uz CB/valsti]; vai |
| --- | --- | --- |

6)

ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:

“9. pants

Līgumtiesiskās attiecības ar TPS

1.   Dalībnieki:

a)

koncesijas līguma ar TPS ietvaros noslēdz līgumu ar TPS, lai izveidotu tehnisko savienojumu ar TARGET2- [iekļaut atsauci uz CB/valsti]; vai

| b) | pievienojas, izmantojot citu iestādi, kas koncesijas līguma ar TPS ietvaros noslēgusi līgumu ar TPS. |
| --- | --- |

b)

pievienojas, izmantojot citu iestādi, kas koncesijas līguma ar TPS ietvaros noslēgusi līgumu ar TPS.

2.   Tiesiskās attiecības starp dalībnieku un TPS reglamentē vienīgi 1. punkta a) apakšpunktā minētā to atsevišķā līguma noteikumi.

3.   Pakalpojumi, kurus nodrošina TPS, nav daļa no pakalpojumiem, kurus saistībā ar TARGET2 nodrošina [iekļaut CB nosaukumu].

4.   [Iekļaut CB nosaukumu] nav atbildīga par jebkuru TPS (ieskaitot tā direktoru, personāla un apakšuzņēmumu) darbību, kļūdu vai bezdarbību, kā arī jebkuru tādu trešo personu darbību, kļūdu vai bezdarbību, kuras dalībnieki izvēlējušies, lai piekļūtu TPS tīklam.”;

| 7) | svītro 10. pantu; |
| --- | --- |

7)

svītro 10. pantu;

| 8) | iekļauj šādu 11.a pantu:

  “11.a pants
  MIM repozitorijs

  1.   Centrālais MIM repozitorijs satur identifikatora un IBAN sasaistes tabulu MIM pakalpojuma vajadzībām.


  2.   Katrs identifikators var būt saistīts tikai ar vienu IBAN. IBAN var būt saistīts ar vienu vai vairākiem identifikatoriem.


  3.   Uz MIM repozitorijā iekļautajiem datiem attiecas 29. pants.”; |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 11.a pantu:

“11.a pants

MIM repozitorijs

1.   Centrālais MIM repozitorijs satur identifikatora un IBAN sasaistes tabulu MIM pakalpojuma vajadzībām.

2.   Katrs identifikators var būt saistīts tikai ar vienu IBAN. IBAN var būt saistīts ar vienu vai vairākiem identifikatoriem.

3.   Uz MIM repozitorijā iekļautajiem datiem attiecas 29. pants.”;

| 9) | svītro 12. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

9)

svītro 12. panta 9. punktu;

| 10) | ar šādu punktu aizstāj 15. panta 5. punktu:

  “5.   Par TIPS NNK atlīdzību nosaka, piemērojot nulles procentu likmi vai noguldījumu iespējas procentu likmi, atkarībā no tā, kura no tām ir zemāka, izņemot gadījumus, ja tos izmanto obligāto rezervju turēšanai vai virsrezervju turēšanai.
  Obligāto rezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (*1) un Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).
  Virsrezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Lēmums (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).


  (*1)  Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.)."


  (*2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.)."


  (*3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;" |
| --- | --- |

10)

ar šādu punktu aizstāj 15. panta 5. punktu:

“5.   Par TIPS NNK atlīdzību nosaka, piemērojot nulles procentu likmi vai noguldījumu iespējas procentu likmi, atkarībā no tā, kura no tām ir zemāka, izņemot gadījumus, ja tos izmanto obligāto rezervju turēšanai vai virsrezervju turēšanai.

Obligāto rezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (*1) un Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).

Virsrezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Lēmums (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

(*1)  Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.)."

*2

(*3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;"

*3

| 11) | ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:

  “16. pants

  TIPS NNK maksājuma rīkojumu veidi

  TIPS pakalpojuma vajadzībām šādi rīkojumi ir maksājuma rīkojumi:






  a) | ātrā maksājuma rīkojumi; |
| --- | --- | --- |

11)

ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:

“16. pants

TIPS NNK maksājuma rīkojumu veidi

TIPS pakalpojuma vajadzībām šādi rīkojumi ir maksājuma rīkojumi:

a)

ātrā maksājuma rīkojumi;

| b) | atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumi; |
| --- | --- |

b)

atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumi;

| c) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi. |
| --- | --- |

c)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumi.

| d) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi; un |
| --- | --- |

d)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumi; un

| e) | likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi.”; |
| --- | --- |

e)

likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumi.”;

| 12) | ar šādu punktu aizstāj 18. panta 6. punktu:

  “6.   Pēc tam, kad pieņemts likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums vai likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums, kā minēts 17. pantā, TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] pārbauda, vai maksātāja kontā pieejami pietiekami līdzekļi. Ja līdzekļu nepietiek, likviditātes pārveduma rīkojumu noraida. Ja līdzekļu pietiek, likviditātes pārveduma rīkojuma norēķinu veic nekavējoties.”; |
| --- | --- |

12)

ar šādu punktu aizstāj 18. panta 6. punktu:

“6.   Pēc tam, kad pieņemts likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojums, likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojums vai likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojums, kā minēts 17. pantā, TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] pārbauda, vai maksātāja kontā pieejami pietiekami līdzekļi. Ja līdzekļu nepietiek, likviditātes pārveduma rīkojumu noraida. Ja līdzekļu pietiek, likviditātes pārveduma rīkojuma norēķinu veic nekavējoties.”;

| 13) | ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu:






  “b) | likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumus, atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus un likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumus uzskata par ievadītiem TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] un neatsaucamiem no brīža, kad tiek debetēts attiecīgais TIPS NNK. Likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumus uzskata par ievadītiem TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] un neatsaucamiem no brīža, kad tiek debetēts attiecīgais TIPS PS tehniskais konts.”; |
| --- | --- | --- |

13)

ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu:

“b)

likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz MM rīkojumus, atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus un likviditātes pārveduma no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumus uzskata par ievadītiem TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] un neatsaucamiem no brīža, kad tiek debetēts attiecīgais TIPS NNK. Likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumus uzskata par ievadītiem TARGET2-[iekļaut atsauci uz CB/valsti] un neatsaucamiem no brīža, kad tiek debetēts attiecīgais TIPS PS tehniskais konts.”;

TIPS

TIPS

TIPS

TARGET2

TIPS

TIPS

TIPS

TARGET2

TIPS

| 14) | ar šādu punktu aizstāj 30. panta 1. punktu:

  “1.   Uzskata, ka TIPS NNK turētāji ir apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku TIPS NNK. TIPS NNK turētāji nodrošina, ka tie ir informēti par viņu izvēlētā TPS datu izguves politiku pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar minēto TPS.”; |
| --- | --- |

14)

ar šādu punktu aizstāj 30. panta 1. punktu:

“1.   Uzskata, ka TIPS NNK turētāji ir apzinās, pilda un spēj attiecīgajām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka pilda visus to pienākumus saistībā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. Uzskata, ka dalībnieki apzinās un pilda visus pienākumus, kas tiem uzlikti saskaņā ar tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu, kodoldarbībām, ar kurām veicina kodolieroču izplatīšanas risku, vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, īpaši tādējādi, ka tie veic atbilstošus pasākumus saistībā ar jebkuru debetētu vai kreditētu maksājumu šo dalībnieku TIPS NNK. TIPS NNK turētāji nodrošina, ka tie ir informēti par viņu izvēlētā TPS datu izguves politiku pirms līgumtiesisko attiecību nodibināšanas ar minēto TPS.”;

| 15) | iekļauj šādu 35.a pantu:

  “35.a pants
  Pārejas noteikums
  Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, TIPS NNK turētāji kļūs par TARGET sistēmas TIPS NNK turētājiem.”; |
| --- | --- |

15)

iekļauj šādu 35.a pantu:

“35.a pants

Pārejas noteikums

Pēc tam, kad darbību uzsāks TARGET sistēma un TARGET2 darbība tiks izbeigta, TIPS NNK turētāji kļūs par TARGET sistēmas TIPS NNK turētājiem.”;

| 16) | ar šādu tabulu aizstāj tabulu I papildinājuma 2. punktā:






  “Message Type | Message Name |
| --- | --- | --- |
| Pacs.002 | FIToFIPayment Status Report |
| Pacs.004 | PaymentReturn |
| Pacs.008 | FIToFICustomerCreditTransfer |
| Pacs.028 | FIToFIPaymentStatusRequest |
| camt.003 | GetAccount |
| camt.004 | ReturnAccount |
| camt.005 | GetTransaction |
| camt.006 | ReturnTransaction |
| camt.011 | ModifyLimit |
| camt.019 | ReturnBusinessDayInformation |
| camt.025 | Receipt |
| camt.029 | ResolutionOfInvestigation |
| camt.050 | LiquidityCreditTransfer |
| camt.052 | BankToCustomerAccountReport |
| camt.053 | BankToCustomerStatement |
| camt.054 | BankToCustomerDebitCreditNotification |
| camt.056 | FIToFIPaymentCancellationRequest |
| acmt.010 | AccountRequestAcknowledgement |
| acmt.011 | AccountRequestRejection |
| acmt.015 | AccountExcludedMandateMaintenanceRequest |
| reda.016 | PartyStatusAdviceV01 |
| reda.022 | PartyModificationRequestV01” |

16)

ar šādu tabulu aizstāj tabulu I papildinājuma 2. punktā:

“Message Type

Message Name

Pacs.002

FIToFIPayment Status Report

Pacs.004

PaymentReturn

Pacs.008

FIToFICustomerCreditTransfer

Pacs.028

FIToFIPaymentStatusRequest

camt.003

GetAccount

camt.004

ReturnAccount

camt.005

GetTransaction

camt.006

ReturnTransaction

camt.011

ModifyLimit

camt.019

ReturnBusinessDayInformation

camt.025

Receipt

camt.029

ResolutionOfInvestigation

camt.050

LiquidityCreditTransfer

camt.052

BankToCustomerAccountReport

camt.053

BankToCustomerStatement

camt.054

BankToCustomerDebitCreditNotification

camt.056

FIToFIPaymentCancellationRequest

acmt.010

AccountRequestAcknowledgement

acmt.011

AccountRequestRejection

acmt.015

AccountExcludedMandateMaintenanceRequest

reda.016

PartyStatusAdviceV01

reda.022

PartyModificationRequestV01”

| 17) | ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:






  “b) | lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (User-to-application mode; U2A)
  U2A režīms ļauj tieši sazināties TIPS NNK turētājam un TIPS GUI. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datora sistēmā. U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāk izstrādāti norādījumi iekļauti TIPS lietotāja rokasgrāmatā.”; |
| --- | --- | --- |

17)

ar šādu punktu aizstāj I papildinājuma 6. punkta 1) apakšpunkta b) punktu:

“b)

lietotājs – lietojumprogrammai” režīms (User-to-application mode; U2A)

User-to-application mode

U2A režīms ļauj tieši sazināties TIPS NNK turētājam un TIPS GUI. Informācija tiek atspoguļota pārlūkprogrammā, kas darbojas datora sistēmā. U2A piekļuves nodrošināšanai IT infrastruktūrai jāatbalsta sīkdatnes. Sīkāk izstrādāti norādījumi iekļauti TIPS lietotāja rokasgrāmatā.”;

TIPS

TIPS

TIPS

| 18) | svītro IV papildinājuma 2. punktu; |
| --- | --- |

18)

svītro IV papildinājuma 2. punktu;

| 19) | svītro V papildinājumu. |
| --- | --- |

19)

svītro V papildinājumu.

---

(*1)  Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.).

*1

(*2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (2021. gada 22. janvāris) par obligāto rezervju prasību piemērošanu (ECB/2021/1) (OV L 73, 3.3.2021., 1. lpp.).

*2

(*3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).”;”

*3

---

IV PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2012/27 IV pielikumu:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 14. punkta 14) apakšpunkta d) punktu:






  “d) | SWIFT rīkojumus, izmantojot MT 103 ziņojumu, iesniegt nedrīkst.”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 14. punkta 14) apakšpunkta d) punktu:

“d)

SWIFT rīkojumus, izmantojot MT 103 ziņojumu, iesniegt nedrīkst.”;

| 2) | ar šādu rindu aizstāj 18. punkta 1) apakšpunkta b) punkta tabulas pirmo rindu:









  “Kategorija | No (milj. EUR/darbadienā) | Līdz (milj. EUR/darbadienā) | Gada maksa (EUR) | Mēneša maksa (EUR)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

ar šādu rindu aizstāj 18. punkta 1) apakšpunkta b) punkta tabulas pirmo rindu:

“Kategorija

No (milj. EUR/darbadienā)

Līdz (milj. EUR/darbadienā)

Gada maksa (EUR)

Mēneša maksa (EUR)”

| 3) | svītro 18. punkta 1) apakšpunkta d) punkta pēdējo daļu. |
| --- | --- |

3)

svītro 18. punkta 1) apakšpunkta d) punkta pēdējo daļu.

---

V PIELIKUMS

Iekļauj šādu Pamatnostādnes ECB/2012/27 IVa pielikumu:

“IVa PIELIKUMS

TIPS PAKALPOJUMS PAPILDSISTĒMĀM, KAS VEIC ĀTRO MAKSĀJUMU NORĒĶINUS

1.   Definīcijas

Papildinot IIb pielikuma 1. panta definīcijas, šajā pielikumā:

| 1) | papildsistēmas centrālā banka (ancillary system central bank; PSCB) ir Eurosistēmas CB, ar kuru attiecīgajai papildsistēmai, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē, ir divpusējs līgums par papildsistēmas ātro maksājumu norēķiniem; |
| --- | --- |

1)

papildsistēmas centrālā banka (ancillary system central bank; PSCB) ir Eurosistēmas CB, ar kuru attiecīgajai papildsistēmai, kas nodrošina ātro maksājumu norēķinus tās iekšējā uzskaitē, ir divpusējs līgums par papildsistēmas ātro maksājumu norēķiniem;

| 2) | bruto maksājumu skaits (underlying gross volume) ir to ātro maksājumu skaits, kuru norēķini nodrošināti papildsistēmas iekšējā uzskaitē un kuru veikšanu nodrošina TIPS PS tehniskajā kontā turētie līdzekļi. Tas neietver ātros maksājumus uz un no TIPS NNK, vai uz un no citiem TIPS PS tehniskajiem kontiem; |
| --- | --- |

2)

bruto maksājumu skaits (underlying gross volume) ir to ātro maksājumu skaits, kuru norēķini nodrošināti papildsistēmas iekšējā uzskaitē un kuru veikšanu nodrošina TIPS PS tehniskajā kontā turētie līdzekļi. Tas neietver ātros maksājumus uz un no TIPS NNK, vai uz un no citiem TIPS PS tehniskajiem kontiem;

| 3) | norādījumus sniedzošais lietotājs (instructing party) ir iestāde, kuru kā norādījumus sniedzošo lietotāju apstiprinājusi papildsistēma un kurai atļauts nosūtīt maksājuma rīkojumus TIPS platformai un/vai saņemt maksājuma rīkojumus no TIPS platformas attiecīgās papildsistēmas vārdā vai attiecīgās papildsistēmas sasniedzamā lietotāja vārdā. |
| --- | --- |

3)

norādījumus sniedzošais lietotājs (instructing party) ir iestāde, kuru kā norādījumus sniedzošo lietotāju apstiprinājusi papildsistēma un kurai atļauts nosūtīt maksājuma rīkojumus TIPS platformai un/vai saņemt maksājuma rīkojumus no TIPS platformas attiecīgās papildsistēmas vārdā vai attiecīgās papildsistēmas sasniedzamā lietotāja vārdā.

2.   Maksājuma rīkojumu ievadīšana sistēmā un to neatsaucamība

IIb pielikuma 20. panta piemērošana attiecībā uz ātrā maksājuma rīkojumu, atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumu, likviditātes pārvedumu no TIPS NNK uz TIPS PS tehnisko kontu rīkojumu un likviditātes pārvedumu no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumu ievadīšanas brīdi attiecīgajā TARGET2 komponentsistēmā nekādi neietekmē papildsistēmu noteikumus, kas nosaka ievadīšanas brīdi papildsistēmā un/vai tādu pārveduma rīkojumu neatsaucamību, kas iesniegti šādai papildsistēmai laikā pirms attiecīgā maksājuma rīkojuma ievadīšanas brīža attiecīgajā TARGET2 komponentsistēmā.

3.   Konti ātro maksājumu norēķinu atbalstam papildsistēmu iekšējā uzskaitē

| 1) | Lai atbalstītu ātro maksājumu norēķinus saistībā ar papildsistēmām TIPS, atver vienu TIPS PS tehnisko kontu. |
| --- | --- |

1)

Lai atbalstītu ātro maksājumu norēķinus saistībā ar papildsistēmām TIPS, atver vienu TIPS PS tehnisko kontu.

| 2) | TIPS PS tehnisko kontu identificē ar unikālu konta numuru, kas nepārsniedz 34 zīmes, un tam ir tabulā norādītā struktūra: | Nosaukums | Formāts | Saturs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A daļa | Konta veids | 1 zīme | “A” apzīmē PS tehnisko kontu |
| Centrālās bankas valsts kods | 2 zīmes | ISO 3166-1 valsts kods |
| Valūtas kods | 3 zīmes | EUR |
| B daļa | Konta īpašnieks | 11 zīmju | BIC |
| C daļa | Konta apakšklasifikācija | Līdz 17 zīmēm | Burti un zīmes pēc konta turētāja brīvas izvēles |

2)

TIPS PS tehnisko kontu identificē ar unikālu konta numuru, kas nepārsniedz 34 zīmes, un tam ir tabulā norādītā struktūra:

Nosaukums

Formāts

Saturs

A daļa

Konta veids

1 zīme

“A” apzīmē PS tehnisko kontu

Centrālās bankas valsts kods

2 zīmes

ISO 3166-1 valsts kods

Valūtas kods

3 zīmes

EUR

B daļa

Konta īpašnieks

11 zīmju

BIC

C daļa

Konta apakšklasifikācija

Līdz 17 zīmēm

Burti un zīmes pēc konta turētāja brīvas izvēles

| 3) | TIPS PS tehnisko kontu atlikums dienas laikā var būt tikai vienāds ar nulli vai pozitīvs, un tajā var būt pozitīvs atlikums uz nakti. Uz konta atlikumu uz nakti attiecas tādi paši atlīdzības noteikumi, kādus piemēro garantiju fondiem saskaņā ar šīs pamatnostādnes 11. pantu. |
| --- | --- |

3)

TIPS PS tehnisko kontu atlikums dienas laikā var būt tikai vienāds ar nulli vai pozitīvs, un tajā var būt pozitīvs atlikums uz nakti. Uz konta atlikumu uz nakti attiecas tādi paši atlīdzības noteikumi, kādus piemēro garantiju fondiem saskaņā ar šīs pamatnostādnes 11. pantu.

4.   Norēķinu procedūra

| 1) | Papildsistēma izmanto TIPS PS tehnisko kontu, lai saņemtu vajadzīgo likviditāti, ko tās klīringa dalībnieki rezervējuši savu pozīciju finansēšanai. |
| --- | --- |

1)

Papildsistēma izmanto TIPS PS tehnisko kontu, lai saņemtu vajadzīgo likviditāti, ko tās klīringa dalībnieki rezervējuši savu pozīciju finansēšanai.

| 2) | Pēc pieprasījuma papildsistēmai paziņo par tās TIPS PS tehniskā konta kreditēšanu un debetēšanu. |
| --- | --- |

2)

Pēc pieprasījuma papildsistēmai paziņo par tās TIPS PS tehniskā konta kreditēšanu un debetēšanu.

| 3) | Papildsistēma var nosūtīt ātrā maksājuma rīkojumus un atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus jebkuram TIPS NNK turētājam vai TIPS papildsistēmai. Papildsistēma saņem un apstrādā ātrā maksājuma rīkojumus, atsaukuma pieprasījumus un atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus no jebkura TIPS NNK turētāja vai TIPS papildsistēmas. |
| --- | --- |

3)

Papildsistēma var nosūtīt ātrā maksājuma rīkojumus un atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus jebkuram TIPS NNK turētājam vai TIPS papildsistēmai. Papildsistēma saņem un apstrādā ātrā maksājuma rīkojumus, atsaukuma pieprasījumus un atsaukuma pieprasījuma apstiprinājumus no jebkura TIPS NNK turētāja vai TIPS papildsistēmas.

5.   Lietotāja saskarne

| 1) | TIPS PS tehniskā konta turētājs piekļūst TIPS platformai A2A režīmā un var arī pieslēgties U2A režīmā tieši vai ar viena vai vairāku norādījumus sniedzošo lietotāju palīdzību. |
| --- | --- |

1)

TIPS PS tehniskā konta turētājs piekļūst TIPS platformai A2A režīmā un var arī pieslēgties U2A režīmā tieši vai ar viena vai vairāku norādījumus sniedzošo lietotāju palīdzību.

| 2) | Piekļuve TIPS platformai ļauj TIPS PS tehnisko kontu turētājiem:






  a) | piekļūt informācijai, kas attiecas uz to kontiem, kā arī pārvaldīt CMB; |
| --- | --- | --- |

2)

Piekļuve TIPS platformai ļauj TIPS PS tehnisko kontu turētājiem:

a)

piekļūt informācijai, kas attiecas uz to kontiem, kā arī pārvaldīt CMB;

| b) | iniciēt likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumus; un |
| --- | --- |

b)

iniciēt likviditātes pārveduma no TIPS PS tehniskā konta uz TIPS NNK rīkojumus; un

| c) | pārvaldīt noteiktus statiskos datus. |
| --- | --- |

c)

pārvaldīt noteiktus statiskos datus.

6.   Komisijas maksas un to piemērošana

| 1) | TIPS papildsistēmai piemēro abas turpmāk minētās maksas:






  a) | maksa par darījumu, kas aprēķināta tāpat kā maksa, kura TIPS NNK turētājiem noteikta IIb pielikuma IV papildinājumā. |
| --- | --- | --- |

1)

TIPS papildsistēmai piemēro abas turpmāk minētās maksas:

a)

maksa par darījumu, kas aprēķināta tāpat kā maksa, kura TIPS NNK turētājiem noteikta IIb pielikuma IV papildinājumā.

| b) | maksa, kuras pamatā ir papildsistēmas pašas platformā veikto ātro maksājumu, kuru veikšanu nodrošina priekšfinansētas pozīcijas TIPS PS tehniskajā kontā, bruto maksājumu skaits. Maksa ir EUR 0,0005 par ātro maksājumu. |
| --- | --- |

b)

maksa, kuras pamatā ir papildsistēmas pašas platformā veikto ātro maksājumu, kuru veikšanu nodrošina priekšfinansētas pozīcijas TIPS PS tehniskajā kontā, bruto maksājumu skaits. Maksa ir EUR 0,0005 par ātro maksājumu.

| 2) | Papildsistēmas ātro maksājumu bruto maksājumu skaitu PSCB aprēķina katru mēnesi, pamatojoties uz iepriekšējā mēneša bruto maksājumu skaitu, kas noapaļots uz leju līdz tuvākajiem 10 tūkstošiem un ko papildsistēma paziņo vēlākais līdz nākamā mēneša trešajai darbadienai. Aprēķināto bruto maksājumu skaitu piemēro, lai aprēķinātu maksu nākamajā mēnesī. |
| --- | --- |

2)

Papildsistēmas ātro maksājumu bruto maksājumu skaitu PSCB aprēķina katru mēnesi, pamatojoties uz iepriekšējā mēneša bruto maksājumu skaitu, kas noapaļots uz leju līdz tuvākajiem 10 tūkstošiem un ko papildsistēma paziņo vēlākais līdz nākamā mēneša trešajai darbadienai. Aprēķināto bruto maksājumu skaitu piemēro, lai aprēķinātu maksu nākamajā mēnesī.

| 3) | Katra papildsistēma no tās PSCB ne vēlāk kā nākamā mēneša devītajā darbadienā saņem iepriekšējā mēneša rēķinu, kas balstās uz šī punkta 1) apakšpunktā minēto maksu. Ne vēlāk kā tā mēneša 14. darbadienā, kurā izsniegts rēķins, veic maksājumus PSCB norādītajā kontā vai arī tos debetē no papildsistēmas norādīta konta. |
| --- | --- |

3)

Katra papildsistēma no tās PSCB ne vēlāk kā nākamā mēneša devītajā darbadienā saņem iepriekšējā mēneša rēķinu, kas balstās uz šī punkta 1) apakšpunktā minēto maksu. Ne vēlāk kā tā mēneša 14. darbadienā, kurā izsniegts rēķins, veic maksājumus PSCB norādītajā kontā vai arī tos debetē no papildsistēmas norādīta konta.

| 4) | Attiecībā uz komisijas maksām un to piemērošanu saskaņā ar šo pielikumu:






  a) | papildsistēmu, kas atzīta par sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, uzskata par atsevišķu papildsistēmu neatkarīgi no tā, ka to pārvalda juridiska persona, kas ir citas papildsistēmas operators; |
| --- | --- | --- |

4)

Attiecībā uz komisijas maksām un to piemērošanu saskaņā ar šo pielikumu:

a)

papildsistēmu, kas atzīta par sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, uzskata par atsevišķu papildsistēmu neatkarīgi no tā, ka to pārvalda juridiska persona, kas ir citas papildsistēmas operators;

| b) | papildsistēmu, kas nav atzīta par sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, uzskata par atsevišķu papildsistēmu, ja tā atbilst šādiem kritērijiem:






  i) | tā ir oficiāla vienošanās līguma vai likumdošanas instrumenta veidā; |
| --- | --- | --- |

b)

papildsistēmu, kas nav atzīta par sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, uzskata par atsevišķu papildsistēmu, ja tā atbilst šādiem kritērijiem:

i)

tā ir oficiāla vienošanās līguma vai likumdošanas instrumenta veidā;

| ii) | tai ir vairāk nekā viens [dalībnieks], [izņemot šīs sistēmas operatoru]; |
| --- | --- |

ii)

tai ir vairāk nekā viens [dalībnieks], [izņemot šīs sistēmas operatoru];

| iii) | tā izveidota, lai veiktu maksājumu un/vai vērtspapīru klīringu, mijieskaitu un/vai norēķinus starp dalībniekiem ; un |
| --- | --- |

iii)

tā izveidota, lai veiktu maksājumu un/vai vērtspapīru klīringu, mijieskaitu un/vai norēķinus starp dalībniekiem ; un

| iv) | tā piemēro kopīgus noteikumus un standartizētas procedūras maksājumu un vērtspapīru klīringam, mijieskaitam un norēķiniem starp dalībniekiem. |
| --- | --- |

iv)

tā piemēro kopīgus noteikumus un standartizētas procedūras maksājumu un vērtspapīru klīringam, mijieskaitam un norēķiniem starp dalībniekiem.

| 5) | Maksa, ko piemēro saskaņā ar šo pantu laikposmā no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 28. februārim, ir vidējais no kopējām maksām, kas piemērotas par 2021. gada septembri, oktobri un novembri. |
| --- | --- |

5)

Maksa, ko piemēro saskaņā ar šo pantu laikposmā no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 28. februārim, ir vidējais no kopējām maksām, kas piemērotas par 2021. gada septembri, oktobri un novembri.

---

VI PIELIKUMS

Šādu VIII papildinājumu pievieno Pamatnostādnes ECB/2012/27 II pielikumam:

“VIII papildinājums

Prasības attiecībā uz informācijas drošības pārvaldību un darbības nepārtrauktības pārvaldību

Informācijas drošības pārvaldība

Šīs prasības piemēro katram dalībniekam, ja vien dalībnieks nepierāda, ka kāda konkrēta prasība tam nav piemērojama. Nosakot prasību piemērošanas jomu savā infrastruktūrā, dalībniekam būtu jāidentificē elementi, kas ir daļa no maksājumu darījumu ķēdes. Konkrētāk, maksājumu darījumu ķēde sākas ar ieejas punktu, t. i., sistēmu, kas iesaistīta darījumu radīšanā (piem., darbstacijas, operāciju (front-office) un atbalsta (back-office) lietojumprogrammas, starpprogrammatūra), un beidzas sistēmā, kura atbild par paziņojuma nosūtīšanu SWIFT (piem., SWIFT VPN Box) vai internetam (pēdējais attiecas uz interneta piekļuvi).

1.1. prasība. Informācijas drošības politika

Vadība nosaka skaidras politikas pamatnostādnes, kas atbilst uzņēmējdarbības mērķiem, un apliecina atbalstu informācijas drošībai un apņemšanos to ievērot, izdodot, apstiprinot un uzturot informācijas drošības politiku, kuras mērķis ir pārvaldīt informācijas drošību un kibernoturību visā organizācijā attiecībā uz informācijas drošības un kibernoturības risku identificēšanu, novērtēšanu un apstrādi. Politikai būtu jāietver vismaz šādas sadaļas: mērķi, piemērošanas joma (tostarp tādas jomas kā darbības organizācija, cilvēkresursi, resursu pārvaldība utt.), principi un pienākumu sadale.

1.2. prasība. Iekšējā darbības organizācija

Informācijas drošības ietvars tiek izveidots, lai īstenotu informācijas drošības politiku organizācijas ietvaros. Vadība koordinē un pārskata informācijas drošības ietvara izveidi, lai nodrošinātu informācijas drošības politikas (kā noteikts 1.1. prasībā) īstenošanu visā organizācijā, tostarp pietiekamu resursu piešķiršanu un pienākumu drošības jomā noteikšanu šim nolūkam.

1.3. prasība. Ārpakalpojumu sniedzēji

Organizācijas informācijas un informācijas apstrādes iekārtu drošība nebūtu jāmazina, piesaistot ārpakalpojumu sniedzējus un/vai radot atkarību no tiem vai to nodrošinātiem produktiem/pakalpojumiem. Tiek kontrolēta ārpakalpojumu sniedzēju piekļuve organizācijas informācijas apstrādes iekārtām. Ja, lai piekļūtu organizācijas informācijas apstrādes iekārtām, nepieciešami ārpakalpojumu sniedzēji vai ārpakalpojumu sniedzēju produkti/pakalpojumi, veic riska novērtējumu, nosakot ietekmi uz drošību un kontroles prasības. Par kontroli vienojas un nosaka to nolīgumā ar katru attiecīgo ārpakalpojumu sniedzēju.

1.4. prasība. Resursu pārvaldība

Visus informācijas resursus, uzņēmējdarbības procesus un pamatā esošās informācijas sistēmas, piem., operētājsistēmas, infrastruktūras, uzņēmējdarbības lietojumprogrammas, standarta produktus, pakalpojumus un lietotāju izstrādātas lietojumprogrammas, kas ietilpst maksājumu darījumu ķēdes darbības jomā, uzskaita un tiem ir noteikts resursa īpašnieks. Lai aizsargātu informācijas resursus, tiek noteikti pienākumi attiecībā uz pienācīgu kontroles pasākumu uzturēšanu un darbību uzņēmējdarbības procesos un ar tiem saistītajos IT komponentos. Piezīme: resursa īpašnieks vajadzības gadījumā var deleģēt noteiktu kontroles pasākumu īstenošanu, bet tas joprojām ir atbildīgs par resursu pienācīgu aizsardzību.

1.5. prasība. Informācijas resursu klasifikācija

Informācijas resursus klasificē pēc tā, cik tie ir kritiski svarīgi, lai dalībnieks varētu netraucēti sniegt pakalpojumus. Klasifikācijā norāda vajadzību, prioritātes un aizsardzības līmeni, kas nepieciešams, apstrādājot informācijas resursus attiecīgajos uzņēmējdarbības procesos, un ņem vērā arī pamatā esošos IT komponentus. Vadības apstiprinātu informācijas resursu klasifikācijas sistēmu izmanto, lai noteiktu piemērotu aizsardzības kontroles pasākumu kopumu visā informācijas resursu aprites ciklā (tostarp informācijas resursu izņemšanu un iznīcināšanu) un paziņotu par vajadzību veikt īpašus apstrādes pasākumus.

1.6. prasība. Cilvēkresursu drošība

Pienākumus drošības jomā pirms stāšanās darbā nosaka, tos iekļaujot attiecīgajos darba līgumos un amata aprakstos. Visus pretendentus uz nodarbinātību, līgumslēdzējus un trešās personas – lietotājus pienācīgi pārbauda, īpaši attiecībā uz sensitīviem amatiem. Darbinieki, līgumslēdzēji un informācijas apstrādes iekārtu lietotāji, kas ir trešās personas, paraksta vienošanos par viņu uzdevumiem un atbildību drošības jomā. Lai samazinātu iespējamos drošības riskus, tiek nodrošināts pienācīgs visu darbinieku, līgumslēdzēju un trešo personu lietotāju izpratnes līmenis, kā arī tiek nodrošināta to izglītošana un apmācība attiecībā uz drošības procedūrām un informācijas apstrādes iekārtu pareizu izmantošanu. Attiecībā uz darbiniekiem tiek noteikta oficiāla disciplināra procedūra drošības pārkāpumu izskatīšanai. Tiek noteikti pienākumi, kas nodrošina, ka tiek pārvaldīta darbinieku, līgumslēdzēju vai trešo personu – lietotāju attiecību ar organizāciju pārtraukšana vai pāreja organizācijas iekšienē un ka tiek pabeigta visa aprīkojuma atdošana un visu piekļuves tiesību atcelšana.

1.7. prasība. Fiziskā drošība un vides drošība

Kritiski svarīgās vai sensitīvās informācijas apstrādes iekārtas izvieto drošās zonās, ko aizsargā skaidri noteikti drošības perimetri, kas ietver atbilstīgas drošības barjeras un piekļuves kontroli. Tās ir fiziski aizsargātas pret neatļautu piekļuvi, bojājumiem un traucējumiem. Piekļuvi piešķir tikai personām, uz kurām attiecas 1.6. prasības piemērošanas joma. Nosaka procedūras un standartus, lai pārvietošanas laikā aizsargātu fiziskos informācijas nesējus, kas satur informācijas resursus.

Iekārtas aizsargā pret fiziskiem un vides apdraudējumiem. Iekārtu (tostarp iekārtu, ko izmanto ārpus objekta) aizsardzība un aizsardzība pret īpašuma zaudēšanu vajadzīga, lai samazinātu neatļautas piekļuves informācijai risku un lai pasargātu iekārtu vai informāciju no nozaudēšanas vai bojāšanas. Var būt vajadzīgi īpaši pasākumi, lai aizsargātu pret fiziskiem apdraudējumiem un pasargātu atbalsta iekārtas, piem., elektroapgādes un kabeļu infrastruktūru.

1.8. prasība. Darbības pārvaldība

Nosaka pienākumus un procedūras informācijas apstrādes iekārtu pārvaldībai un ekspluatācijai, kas pilnībā aptver visas maksājumu darījumu ķēdes pamatā esošās sistēmas.

Attiecībā uz darbības procedūrām, tostarp IT sistēmu tehnisko administrēšanu, vajadzības gadījumā īsteno pienākumu nošķiršanu, lai samazinātu sistēmas neatbilstošas izmantošanas risku nolaidības dēļ vai ļaunprātīgi. Ja pienākumu nošķiršanu nevar veikt dokumentētu objektīvu iemeslu dēļ, pēc oficiālas riska analīzes īsteno kompensējošus kontroles pasākumus. Nosaka kontroles pasākumus, lai konstatētu un novērstu ļaunatūras iekļūšanu maksājumu darījumu ķēdes sistēmās. Nosaka arī kontroles pasākumus (tostarp attiecībā uz lietotāju izpratni) ļaunatūras novēršanai, atklāšanai un dzēšanai. Mobilo datorkodu izmanto tikai no uzticamiem avotiem (piem., parakstītiem Microsoft COM komponentiem un Java Applets). Pārlūkprogrammas konfigurāciju (piem., paplašinājumu un spraudņu izmantošanu) stingri kontrolē.

Vadība īsteno datu dublēšanas un atjaunošanas politiku; minētajā atjaunošanas politikā iekļauj atjaunošanas procesa plānu, ko regulāri testē vismaz reizi gadā.

Maksājumu drošībai kritiski svarīgas sistēmas uzrauga un reģistrē notikumus, kas saistīti ar informācijas drošību. Auditācijas pierakstus izmanto, lai nodrošinātu, ka tiek identificētas informācijas sistēmu problēmas. Auditācijas pierakstus regulāri pārskata izlases veidā, pamatojoties uz darbību kritiskumu. Sistēmu uzraudzību izmanto, lai pārbaudītu tādu kontroles pasākumu efektivitāti, kas atzīti par kritiski svarīgiem maksājumu drošībai, un lai pārbaudītu atbilstību piekļuves politikas modelim.

Informācijas apmaiņa starp organizācijām notiek, pamatojoties uz oficiālu informācijas apmaiņas politiku, to veic saskaņā ar informācijas apmaiņas nolīgumiem starp iesaistītajām personām un tā atbilst visiem attiecīgajiem tiesību aktiem. Trešo personu programmatūras komponentus, ko izmanto informācijas apmaiņai ar TARGET2 sistēmu (piem., programmatūra, kas saņemta no Pakalpojumu biroja TARGET2 sistēmas pašnovērtējuma dokumenta piemērošanas jomas sadaļas 2. scenārijā), jāizmanto saskaņā ar oficiālu nolīgumu ar trešo personu.

1.9. prasība. Piekļuves kontrole

Piekļuvei pie informācijas resursiem jāatbilst uzņēmējdarbības vajadzībām (ievērojot “vajadzība zināt” principu (1)), un tā notiek saskaņā ar noteiktu korporatīvo politiku (tostarp informācijas drošības politiku). Skaidrus piekļuves kontroles noteikumus nosaka, pamatojoties uz vismazāko privilēģiju principu (2), lai precīzi atspoguļotu attiecīgo uzņēmējdarbības un IT procesu vajadzības. Attiecīgos gadījumos (piem., rezerves pārvaldībai) loģiskās piekļuves kontrolei vajadzētu būt saskaņotai ar fiziskās piekļuves kontroli, ja vien nav ieviesti atbilstoši kompensējošie kontroles pasākumi (t. i., šifrēšana, personas datu anonimizācija).

Tiek ieviestas oficiālas un dokumentētas procedūras, lai kontrolētu piekļuves tiesību piešķiršanu informācijas sistēmām un pakalpojumiem, kas ietilpst maksājumu darījumu ķēdes darbības jomā. Procedūras aptver visus lietotāju piekļuves aprites cikla posmus, sākot no jaunu lietotāju sākotnējās reģistrācijas līdz to lietotāju galīgai atsaukšanai, kuriem piekļuve vairs nav vajadzīga.

Vajadzības gadījumā īpašu uzmanību pievērš tādu kritiski svarīgu piekļuves tiesību piešķiršanai, kuru izmantošana varētu radīt nopietnu negatīvu ietekmi uz dalībnieka darbību (piem., piekļuves tiesības, kas atļauj sistēmas administrēšanu, sistēmas kontroles pārņemšana, tieša piekļuve uzņēmējdarbības datiem).

Ievieš atbilstošus kontroles pasākumus, lai identificētu, autentificētu un autorizētu lietotājus konkrētos organizācijas tīkla punktos, piem., attiecībā uz lokālu un attālinātu piekļuvi maksājumu darījumu ķēdes sistēmām. Lai nodrošinātu iespēju noteikt atbildīgo, personiskie konti netiek koplietoti.

Attiecībā uz parolēm izstrādā un piemēro noteikumus, kuros paredzēti īpaši kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka paroles nevar viegli uzminēt, piem., noteikumi attiecībā uz sarežģītību un ierobežots derīguma termiņš. Izveido drošu paroles atgūšanas un/vai atiestatīšanas protokolu.

Lai aizsargātu informācijas konfidencialitāti, autentiskumu un integritāti, izstrādā un īsteno kriptogrāfisku kontroles pasākumu izmantošanas politiku. Lai atbalstītu kriptogrāfisku kontroles pasākumu izmantošanu, izstrādā kriptogrāfisko atslēgu pārvaldības politiku.

Lai samazinātu neatļautas piekļuves risku, nosaka politiku konfidenciālas informācijas aplūkošanai uz ekrāna vai drukātā veidā (piem., tīra ekrāna, tīra galda politika).

Strādājot attālināti, ņem vērā riskus, kas saistīti ar darbu neaizsargātā vidē, un piemēro attiecīgus tehniskos un organizatoriskos kontroles pasākumus.

1.10. prasība. Informācijas sistēmu iegāde, izstrāde un uzturēšana

Drošības prasības identificē un saskaņo pirms informācijas sistēmu izstrādes un/vai ieviešanas.

Lai nodrošinātu pareizu apstrādi, lietojumprogrammās, tostarp lietotāju izstrādātās lietojumprogrammās, tiek iestrādāti atbilstoši kontroles pasākumi. Šie kontroles pasākumi ietver ievades datu validāciju, iekšējo apstrādi un izvades datus. Sistēmām, kas apstrādā vai ietekmē sensitīvu, vērtīgu vai kritiski svarīgu informāciju, var būt nepieciešami papildu kontroles pasākumi. Šādus kontroles pasākumus nosaka, pamatojoties uz drošības prasībām un riska novērtējumu saskaņā ar noteiktu politiku (piem., informācijas drošības politiku, kriptogrāfiskās kontroles politiku).

Jaunu sistēmu ekspluatācijas prasības nosaka, dokumentē un testē pirms to pieņemšanas un izmantošanas. Būtu jāīsteno atbilstoši kontroles pasākumi attiecībā uz tīkla drošību, tostarp segmentācija un droša pārvaldība, pamatojoties uz datu plūsmu kritisko svarīgumu un riska līmeni organizācijas tīkla zonās. Tiek veikti īpaši kontroles pasākumi, lai aizsargātu sensitīvu informāciju, kas tiek nodota ar publisku tīklu palīdzību.

Piekļuve sistēmas datnēm un programmu pirmkodam tiek kontrolēta, un IT projekti un atbalsta darbības tiek veiktas drošā veidā. Pievērš uzmanību tam, lai izvairītos no sensitīvu datu izpaušanas testēšanas vidēs. Stingri kontrolē projektu un atbalsta vides. Stingri kontrolē pārmaiņu ieviešanu ekspluatācijas vidē. Veic riska novērtējumu būtiskām ekspluatācijas vidē ieviešamām pārmaiņām.

Veic arī ekspluatācijas vidē esošo sistēmu regulārus drošības testēšanas pasākumus saskaņā ar iepriekš noteiktu plānu, kura pamatā ir riska novērtējuma rezultāti, un drošības testēšanā tiek ņemti vērā vismaz ievainojamības novērtējumi. Visas drošības testēšanā atklātās nepilnības novērtē un laikus sagatavo rīcības plānus konstatēto nepilnību novēršanai, kā arī kontrolē to izpildi.

1.11. prasība. Informācijas drošība attiecībās ar piegādātājiem (3)

Lai nodrošinātu dalībnieku tādu iekšējo informācijas sistēmu aizsardzību, kurām var piekļūt piegādātāji, dokumentē informācijas drošības prasības ar piegādātāja piekļuvi saistīto risku mazināšanai un par tām oficiāli vienojas ar piegādātāju.

1.12. prasība. Informācijas drošības incidentu pārvaldība un uzlabojumi

Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu pieeju informācijas drošības incidentu pārvaldībai, tostarp komunikācijai par drošības notikumiem un vājībām, uzņēmējdarbības un tehniskā līmenī nosaka un pārbauda uzdevumus, atbildību un procedūras, lai nodrošinātu ātru, efektīvu, sakārtotu un drošu atgūšanos no informācijas drošības incidentiem, tostarp ar kiberdrošību saistītiem scenārijiem (piem., krāpšanu, ko veic ārējs uzbrucējs vai iekšējās personas). Šajās procedūrās iesaistītajam personālam jābūt pienācīgi apmācītam.

1.13. prasība. Tehniskās atbilstības izvērtēšana

Regulāri izvērtē dalībnieka iekšējo informācijas sistēmu (piem., atbalsta sistēmu, iekšējo tīklu un ārējā tīkla savienojumu) atbilstību organizācijas noteiktajām politikas pamatnostādnēm (piem., informācijas drošības politikai, kriptogrāfiskās kontroles politikai).

1.14. prasība. Virtualizācija

Viesu virtuālās mašīnas atbilst visiem fiziskās aparatūras un sistēmu drošības kontroles pasākumiem (piem., drošības stiprināšana, notikumu reģistrācija). Kontroles pasākumiem attiecībā uz hipervizoriem jāietver: hipervizora un mitināšanas operētājsistēmas drošības stiprināšana, regulāra atjaunināšana, stingra dažādu vižu nodalīšana (piem., atdalot ekspluatācijas vidi un izstrādes vidi). Centralizēto pārvaldību, notikumu reģistrāciju un uzraudzību, kā arī piekļuves tiesību pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz augsti privileģētiem kontiem, īsteno, pamatojoties uz riska novērtējumu. Viesu virtuālajām mašīnām, ko pārvalda viens un tas pats hipervizors, ir līdzīgs riska profils.

1.15. prasība. Mākoņdatošana

Publisku un/vai hibrīda mākoņdatošanas risinājumu izmantošanai maksājumu darījumu ķēdē jābalstās uz oficiālu riska novērtējumu, ņemot vērā tehniskos kontroles pasākumus un līgumu normas, kas saistītas ar mākoņdatošanas risinājumu.

Ja tiek izmantoti hibrīdi mākoņdatošanas risinājumi, tiek uzskatīts, ka kopējais sistēmas kritiskā svarīguma līmenis atbilst tās savienotās sistēmas līmenim, kurai tas ir augstākais. Visi hibrīda risinājumu iekšējie komponenti jānošķir no pārējām iekšējām sistēmām.

Darbības nepārtrauktības pārvaldība (attiecas tikai uz kritiski svarīgiem dalībniekiem)

Uz darbības nepārtrauktības pārvaldību attiecas šādas prasības (2.1.–2.6. prasība). Katrs TARGET2 sistēmas dalībnieks, kuru Eurosistēma klasificējusi kā kritiski svarīgu TARGET2 sistēmas raitai darbībai, īsteno darbības nepārtrauktības stratēģiju, kas ietver šādus elementus:

| 2.1. prasība. | : | Tiek izstrādāti darbības nepārtrauktības plāni un ieviestas to īstenošanas procedūras. |
| --- | --- | --- |
| 2.2. prasība. | : | Ir pieejama alternatīva darbības vieta. |
| 2.3. prasība. | : | Alternatīvās darbības vietas riska profilam jāatšķiras no primārās darbības vietas riska profila, lai izvairītos no tā, ka abas vietas vienlaikus skar viens un tas pats notikums. Piemēram, alternatīvajai darbības vietai jāatrodas no primārās darbības vietas atšķirīgā elektrotīklā un centrālajā telekomunikāciju sistēmā. |
| 2.4. prasība. | : | Ja rodas būtiski darbības traucējumi, kuru dēļ nav pieejama primārā darbības vieta un/vai nav pieejams kritiski svarīgs personāls, kritiski svarīgais dalībnieks spēj atsākt normālu darbību no alternatīvās darbības vietas, kur ir iespējams atbilstoši beigt darbadienu un sākt nākamo darbadienu. |
| 2.5. prasība. | : | Tiek īstenotas procedūras, kuras nodrošina, ka darījumu apstrāde no alternatīvās darbības vietas tiek atsākta saprātīgā termiņā pēc sākotnējā pakalpojumu sniegšanas pārtraukuma, kas ir samērīgs ar traucētās darbības kritisko svarīgumu. |
| 2.6. prasība. | : | Spēja tikt galā ar darbības traucējumiem tiek pārbaudīta vismaz reizi gadā, un kritiski svarīgais personāls ir atbilstoši apmācīts. Maksimālais laika periods starp testiem nepārsniedz vienu gadu. |

2.1. prasība.

:

Tiek izstrādāti darbības nepārtrauktības plāni un ieviestas to īstenošanas procedūras.

2.2. prasība.

:

Ir pieejama alternatīva darbības vieta.

2.3. prasība.

:

Alternatīvās darbības vietas riska profilam jāatšķiras no primārās darbības vietas riska profila, lai izvairītos no tā, ka abas vietas vienlaikus skar viens un tas pats notikums. Piemēram, alternatīvajai darbības vietai jāatrodas no primārās darbības vietas atšķirīgā elektrotīklā un centrālajā telekomunikāciju sistēmā.

2.4. prasība.

:

Ja rodas būtiski darbības traucējumi, kuru dēļ nav pieejama primārā darbības vieta un/vai nav pieejams kritiski svarīgs personāls, kritiski svarīgais dalībnieks spēj atsākt normālu darbību no alternatīvās darbības vietas, kur ir iespējams atbilstoši beigt darbadienu un sākt nākamo darbadienu.

2.5. prasība.

:

Tiek īstenotas procedūras, kuras nodrošina, ka darījumu apstrāde no alternatīvās darbības vietas tiek atsākta saprātīgā termiņā pēc sākotnējā pakalpojumu sniegšanas pārtraukuma, kas ir samērīgs ar traucētās darbības kritisko svarīgumu.

2.6. prasība.

:

Spēja tikt galā ar darbības traucējumiem tiek pārbaudīta vismaz reizi gadā, un kritiski svarīgais personāls ir atbilstoši apmācīts. Maksimālais laika periods starp testiem nepārsniedz vienu gadu.

---

(1)  
  “Vajadzība zināt” princips attiecas tikai uz tāda informācijas kopuma noteikšanu, kas personai vajadzīgs savu pienākumu veikšanai.

1

(2)  Vismazāko privilēģiju princips attiecas uz subjekta piekļuves profila pielāgošanu IT sistēmai, lai tā atbilstu attiecīgajai uzņēmējdarbības lomai.

2

(3)  Ar piegādātāju šajā kontekstā jāsaprot jebkura trešā persona (un tās personāls), uz kuru attiecas līgums (nolīgums) ar iestādi par pakalpojumu sniegšanu, un saskaņā ar pakalpojumu līgumu trešai personai (un tās personālam) vai nu attālināti, vai uz vietas tiek piešķirta piekļuve iestādes informācijai un/vai informācijas sistēmām, un/vai informācijas apstrādes iekārtām, uz kurām attiecas TARGET2 pašnovērtējuma piemērošanas joma vai kuras saistītas ar šo darbības jomu.

3

TARGET2

---