# Euroopa Liidu L 360/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 360 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik11. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 360

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik11. oktoober 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1772, 28. juuni 2021, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4800 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1773, 28. juuni 2021, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil (EL) 2016/680 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4801 all) | 69 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1774, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1493, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a | 108 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1775, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/789, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 110 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1776, 5. oktoober 2021, millega muudetakse otsust 2009/791/EÜ, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168 | 112 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1777, 5. oktoober 2021, millega lubatakse Itaalial kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes | 115 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1778, 5. oktoober 2021, millega lubatakse Saksamaa Liitvabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 117 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1779, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust 2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168 | 120 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1780, 5. oktoober 2021, millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 122 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1781, 7. oktoober 2021, millega peatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamine Gambia suhtes | 124 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2021/1782, 8. oktoober 2021, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta | 128 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1772, 28. juuni 2021, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4800 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4800 all)

1

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1773, 28. juuni 2021, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil (EL) 2016/680 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4801 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4801 all)

69

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1774, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1493, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

108

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1775, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/789, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

110

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1776, 5. oktoober 2021, millega muudetakse otsust 2009/791/EÜ, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

112

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1777, 5. oktoober 2021, millega lubatakse Itaalial kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes

115

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1778, 5. oktoober 2021, millega lubatakse Saksamaa Liitvabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

117

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1779, 5. oktoober 2021, millega muudetakse rakendusotsust 2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

120

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1780, 5. oktoober 2021, millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

122

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/1781, 7. oktoober 2021, millega peatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamine Gambia suhtes

124

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2021/1782, 8. oktoober 2021, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1772,

28. juuni 2021,

mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4800 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus), (1) eelkõige selle artikli 45 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EL) 2016/679 on kehtestatud õigusnormid, mis reguleerivad isikuandmete edastamist Euroopa Liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele sel määral, mil see edastamine kuulub määruse kohaldamisalasse. Andmete rahvusvahelise edastamise normid on sätestatud määruse V peatüki artiklites 44–50. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest on vajalik rahvusvahelise koostöö ja piiriülese kaubanduse laiendamiseks, ei tohi nende edastamine kolmandatele riikidele kahjustada Euroopa Liidus isikuandmetele pakutava kaitse taset (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/679 on kehtestatud õigusnormid, mis reguleerivad isikuandmete edastamist Euroopa Liidus asuvatelt vastutavatelt või volitatud töötlejatelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele sel määral, mil see edastamine kuulub määruse kohaldamisalasse. Andmete rahvusvahelise edastamise normid on sätestatud määruse V peatüki artiklites 44–50. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest on vajalik rahvusvahelise koostöö ja piiriülese kaubanduse laiendamiseks, ei tohi nende edastamine kolmandatele riikidele kahjustada Euroopa Liidus isikuandmetele pakutava kaitse taset (2).

2

| (2) | Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või rahvusvaheline organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kui see tingimus on täidetud, võib isikuandmeid edastada kolmandasse riiki ilma täiendava loata, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 45 lõikes 1 ja põhjenduses 103. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või rahvusvaheline organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kui see tingimus on täidetud, võib isikuandmeid edastada kolmandasse riiki ilma täiendava loata, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 45 lõikes 1 ja põhjenduses 103.

| (3) | Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile, mis hõlmab nii andmete importijate suhtes kohaldatavaid õigusnorme kui ka piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis puudutavad avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele. Komisjon peab oma hinnangus kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ Euroopa Liidus tagatud kaitsetasemele (määruse (EL) 2016/679 põhjendus 104). Nõuded, mille põhjal „sisulist vastavust“ hinnatakse, on kehtestatud Euroopa Liidu õiguses, täpsemalt määruses (EL) 2016/679, ning Euroopa Liidu Kohtu praktikas (3). Sellega seoses on oluline ka Euroopa Andmekaitsenõukogu kaitse piisavuse viitedokument (4). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile, mis hõlmab nii andmete importijate suhtes kohaldatavaid õigusnorme kui ka piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis puudutavad avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele. Komisjon peab oma hinnangus kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ Euroopa Liidus tagatud kaitsetasemele (määruse (EL) 2016/679 põhjendus 104). Nõuded, mille põhjal „sisulist vastavust“ hinnatakse, on kehtestatud Euroopa Liidu õiguses, täpsemalt määruses (EL) 2016/679, ning Euroopa Liidu Kohtu praktikas (3). Sellega seoses on oluline ka Euroopa Andmekaitsenõukogu kaitse piisavuse viitedokument (4).

3

4

| (4) | Nagu on selgitanud Euroopa Liidu Kohus, ei eelda see järeldust identse kaitsetaseme kohta (5). Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitseks kasutab, erineda nendest, mida rakendatakse Euroopa Liidus, kui need osutuvad praktikas piisava kaitsetaseme tagamisel tulemuslikuks (6). Piisavuse nõue ei eelda seega liidu õigusnormide punkthaaval kordamist. Küsimus on pigem selles, kas välisriigi süsteem tervikuna tagab andmekaitseõiguste sisu, nende tõhusa rakendamise, järelevalve ja maksmapaneku kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7). |
| --- | --- |

(4)

Nagu on selgitanud Euroopa Liidu Kohus, ei eelda see järeldust identse kaitsetaseme kohta (5). Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitseks kasutab, erineda nendest, mida rakendatakse Euroopa Liidus, kui need osutuvad praktikas piisava kaitsetaseme tagamisel tulemuslikuks (6). Piisavuse nõue ei eelda seega liidu õigusnormide punkthaaval kordamist. Küsimus on pigem selles, kas välisriigi süsteem tervikuna tagab andmekaitseõiguste sisu, nende tõhusa rakendamise, järelevalve ja maksmapaneku kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7).

5

6

7

| (5) | Komisjon on hoolikalt analüüsinud Ühendkuningriigi õigust ja tavasid. Komisjon teeb põhjendustes 8–270 esitatud tulemustele tuginedes järelduse, et Ühendkuningriik tagab määruse (EL) 2016/679 raames Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastatud isikuandmete piisava kaitsetaseme. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on hoolikalt analüüsinud Ühendkuningriigi õigust ja tavasid. Komisjon teeb põhjendustes 8–270 esitatud tulemustele tuginedes järelduse, et Ühendkuningriik tagab määruse (EL) 2016/679 raames Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastatud isikuandmete piisava kaitsetaseme.

| (6) | See järeldus ei puuduta isikuandmeid, mida edastatakse Ühendkuningriigi sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel või mis kuuluvad muul moel Ühendkuningriigi andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 4 punktiga 1 ette nähtud erandi kohaldamisalasse; selle sättega tehakse erand mõnedest andmesubjekti õigustest sisserände tulemusliku kontrolli säilitamiseks („sisserände erand“). Sisserände erandi kehtivus ja tõlgendamine Ühendkuningriigi õiguses ei ole üheselt selge, arvestades Inglismaa ja Walesi apellatsioonikohtu 26. mai 2021. aasta otsust. Kuigi apellatsioonikohus nõustus, et andmesubjekti õigusi võib põhimõtteliselt piirata sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel, kuna see on „avalike huvide üks olulisi aspekte“, leidis kohus, et sisserände erand oma praegusel kujul on Ühendkuningriigi õigusega vastuolus, kuna seadusandlikus aktis puuduvad konkreetsed sätted, milles oleksid sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud kaitsemeetmed (8). Seda arvesse võttes tuleks käesoleva otsuse kohaldamisalast välja jätta selliste isikuandmete edastamine liidust Ühendkuningriiki, mille suhtes võidakse kohaldada sisserände erandit (9). Kui erand on Ühendkuningriigi õigusega kooskõlla viidud, tuleks seda uuesti hinnata, samuti tuleks uuesti hinnata seda, kas on vaja piirata käesoleva otsuse kohaldamisala. |
| --- | --- |

(6)

See järeldus ei puuduta isikuandmeid, mida edastatakse Ühendkuningriigi sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel või mis kuuluvad muul moel Ühendkuningriigi andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 4 punktiga 1 ette nähtud erandi kohaldamisalasse; selle sättega tehakse erand mõnedest andmesubjekti õigustest sisserände tulemusliku kontrolli säilitamiseks („sisserände erand“). Sisserände erandi kehtivus ja tõlgendamine Ühendkuningriigi õiguses ei ole üheselt selge, arvestades Inglismaa ja Walesi apellatsioonikohtu 26. mai 2021. aasta otsust. Kuigi apellatsioonikohus nõustus, et andmesubjekti õigusi võib põhimõtteliselt piirata sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel, kuna see on „avalike huvide üks olulisi aspekte“, leidis kohus, et sisserände erand oma praegusel kujul on Ühendkuningriigi õigusega vastuolus, kuna seadusandlikus aktis puuduvad konkreetsed sätted, milles oleksid sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud kaitsemeetmed (8). Seda arvesse võttes tuleks käesoleva otsuse kohaldamisalast välja jätta selliste isikuandmete edastamine liidust Ühendkuningriiki, mille suhtes võidakse kohaldada sisserände erandit (9). Kui erand on Ühendkuningriigi õigusega kooskõlla viidud, tuleks seda uuesti hinnata, samuti tuleks uuesti hinnata seda, kas on vaja piirata käesoleva otsuse kohaldamisala.

8

9

| (7) | Käesolev otsus ei tohiks mõjutada määruse (EL) 2016/679 vahetut kohaldamist Ühendkuningriigis asutatud organisatsioonide suhtes, kui on täidetud selle artiklis 3 sätestatud tingimused kõnealuse määruse territoriaalse kohaldamisala kohta. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei tohiks mõjutada määruse (EL) 2016/679 vahetut kohaldamist Ühendkuningriigis asutatud organisatsioonide suhtes, kui on täidetud selle artiklis 3 sätestatud tingimused kõnealuse määruse territoriaalse kohaldamisala kohta.

2.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE SUHTES KOHALDATAVAD ÕIGUSNORMID

2.1.   Põhiseaduslik raamistik

Põhiseaduslik raamistik

| (8) | Ühendkuningriik on parlamentaarne demokraatia, mille riigipea on konstitutsiooniline monarh. Riigil on suveräänne parlament, mis on ülimuslik kõikide muude valitsusasutuste suhtes, parlamendiliikmetest moodustatud ja parlamendi ees aruandekohustuslik täitevvõim ning sõltumatu kohtusüsteem. Täitevvõimu volitused tulenevad tema suutlikkusest saavutada valitud alamkoja usaldus ja ta vastutab parlamendi mõlema koja ees, mille ülesanne on valitsuse kontrollimine ning seaduste arutamine ja vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik on parlamentaarne demokraatia, mille riigipea on konstitutsiooniline monarh. Riigil on suveräänne parlament, mis on ülimuslik kõikide muude valitsusasutuste suhtes, parlamendiliikmetest moodustatud ja parlamendi ees aruandekohustuslik täitevvõim ning sõltumatu kohtusüsteem. Täitevvõimu volitused tulenevad tema suutlikkusest saavutada valitud alamkoja usaldus ja ta vastutab parlamendi mõlema koja ees, mille ülesanne on valitsuse kontrollimine ning seaduste arutamine ja vastuvõtmine.

| (9) | Ühendkuningriigi parlament on delegeerinud Šotimaa parlamendile, Walesi parlamendile (Senedd Cymru) ja Põhja-Iirimaa assambleele vastutuse õigusloome eest Šotimaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa siseasjades, mida Ühendkuningriigi parlament ei ole enda vastutusalasse jätnud. Kuigi andmekaitse on Ühendkuningriigi parlamendi vastutusalasse kuuluv teema, st kogu riigis kehtivad samad õigusaktid, on muud käesoleva otsuse seisukohast asjakohased valdkonnad delegeeritud. Näiteks on Šotimaa ja Põhja-Iirimaa kriminaalõigussüsteemid, sealhulgas politseitegevus delegeeritud vastavalt Šotimaa parlamendi ja Põhja-Iirimaa assamblee vastutusalasse. Ühendkuningriigil ei ole kodifitseeritud põhiseadust väljakujunenud konstitutiivse dokumendi mõttes. Põhiseaduslikud põhimõtted on välja kujunenud aja jooksul ning tuginevad kohtupraktikale ja eelkõige tavale. Kohtud on tunnustanud teatavate õigusaktide, nagu Magna Carta, 1689. aasta õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights) ja 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) põhiseaduslikku väärtust. Põhiseaduse osana on üksikisikute põhiõigused arenenud üldise õiguse (common law), nimetatud õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni kaudu, mille Ühendkuningriik ratifitseeris 1951. aastal. 1987. aastal ratifitseeris Ühendkuningriik ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon nr 108“) (10). |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi parlament on delegeerinud Šotimaa parlamendile, Walesi parlamendile (Senedd Cymru) ja Põhja-Iirimaa assambleele vastutuse õigusloome eest Šotimaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa siseasjades, mida Ühendkuningriigi parlament ei ole enda vastutusalasse jätnud. Kuigi andmekaitse on Ühendkuningriigi parlamendi vastutusalasse kuuluv teema, st kogu riigis kehtivad samad õigusaktid, on muud käesoleva otsuse seisukohast asjakohased valdkonnad delegeeritud. Näiteks on Šotimaa ja Põhja-Iirimaa kriminaalõigussüsteemid, sealhulgas politseitegevus delegeeritud vastavalt Šotimaa parlamendi ja Põhja-Iirimaa assamblee vastutusalasse. Ühendkuningriigil ei ole kodifitseeritud põhiseadust väljakujunenud konstitutiivse dokumendi mõttes. Põhiseaduslikud põhimõtted on välja kujunenud aja jooksul ning tuginevad kohtupraktikale ja eelkõige tavale. Kohtud on tunnustanud teatavate õigusaktide, nagu Magna Carta, 1689. aasta õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights) ja 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) põhiseaduslikku väärtust. Põhiseaduse osana on üksikisikute põhiõigused arenenud üldise õiguse (common law), nimetatud õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni kaudu, mille Ühendkuningriik ratifitseeris 1951. aastal. 1987. aastal ratifitseeris Ühendkuningriik ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon nr 108“) (10).

common law

10

| (10) | 1998. aasta inimõiguste seadusega lisati Euroopa inimõiguste konventsioonis sisalduvad õigused Ühendkuningriigi õigusesse. Inimõiguste seadusega on kõikidele isikutele antud põhiõigused ja -vabadused, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 2–12 ja 14, konventsiooni protokolli nr 1 artiklites 1, 2 ja 3 ning protokolli nr 13 artiklis 1, loetuna koostoimes selle konventsiooni artiklitega 16, 17 ja 18. Nende hulka kuuluvad õigus era- ja perekonnaelu austamisele (ja selle osana õigus andmekaitsele) ning õigus õiglasele kohtumenetlusele (11). Eelkõige võivad ametivõimud kõnealuse konventsiooni artikli 8 kohaselt sekkuda eraelu puutumatuse õigusesse üksnes kooskõlas seadusega, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. |
| --- | --- |

(10)

1998. aasta inimõiguste seadusega lisati Euroopa inimõiguste konventsioonis sisalduvad õigused Ühendkuningriigi õigusesse. Inimõiguste seadusega on kõikidele isikutele antud põhiõigused ja -vabadused, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 2–12 ja 14, konventsiooni protokolli nr 1 artiklites 1, 2 ja 3 ning protokolli nr 13 artiklis 1, loetuna koostoimes selle konventsiooni artiklitega 16, 17 ja 18. Nende hulka kuuluvad õigus era- ja perekonnaelu austamisele (ja selle osana õigus andmekaitsele) ning õigus õiglasele kohtumenetlusele (11). Eelkõige võivad ametivõimud kõnealuse konventsiooni artikli 8 kohaselt sekkuda eraelu puutumatuse õigusesse üksnes kooskõlas seadusega, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.

11

| (11) | Vastavalt 1998. aasta inimõiguste seadusele peab ametiasutuste tegevus olema kooskõlas konventsioonist tuleneva õigusega (12). Peale selle tuleb esmaseid ja teiseseid õigusakte tõlgendada ja jõustada viisil, mis on kooskõlas konventsioonist tulenevate õigustega (13). |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt 1998. aasta inimõiguste seadusele peab ametiasutuste tegevus olema kooskõlas konventsioonist tuleneva õigusega (12). Peale selle tuleb esmaseid ja teiseseid õigusakte tõlgendada ja jõustada viisil, mis on kooskõlas konventsioonist tulenevate õigustega (13).

12

13

2.2.   Ühendkuningriigi andmekaitseraamistik

Ühendkuningriigi andmekaitseraamistik

| (12) | Ühendkuningriik astus Euroopa Liidust välja 31. jaanuaril 2020. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (14) kohaselt kohaldati liidu õigust Ühendkuningriigis üleminekuperioodi jooksul kuni 31. detsembrini 2020. Enne väljaastumist ja üleminekuperioodi jooksul koosnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse õigusraamistik asjaomastest ELi õigusaktidest (eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680 (15)) ja riiklikest õigusaktidest, eelkõige 2018. aasta andmekaitseseadusest, (16) millega nähti ette siseriiklikud normid (kui see oli määrusega (EL) 2016/679 lubatud), täpsustati ja piirati määruse (EL) 2016/679 normide kohaldamist ning võeti üle direktiiv (EL) 2016/680. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik astus Euroopa Liidust välja 31. jaanuaril 2020. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (14) kohaselt kohaldati liidu õigust Ühendkuningriigis üleminekuperioodi jooksul kuni 31. detsembrini 2020. Enne väljaastumist ja üleminekuperioodi jooksul koosnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse õigusraamistik asjaomastest ELi õigusaktidest (eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680 (15)) ja riiklikest õigusaktidest, eelkõige 2018. aasta andmekaitseseadusest, (16) millega nähti ette siseriiklikud normid (kui see oli määrusega (EL) 2016/679 lubatud), täpsustati ja piirati määruse (EL) 2016/679 normide kohaldamist ning võeti üle direktiiv (EL) 2016/680.

14

15

16

| (13) | Euroopa Liidust väljaastumiseks valmistudes kehtestas Ühendkuningriigi valitsus 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse, (17) millega lisatakse Ühendkuningriigi õigusesse vahetult kohaldatavad liidu õigusaktid (18). Nende nn jätkuvalt kohaldatavate ELi õigusaktide hulka kuulub tervikuna määrus (EL) 2016/679 (sealhulgas selle põhjendused) (19). Euroopa Liidust väljaastumise seaduse kohaselt peavad Ühendkuningriigi kohtud tõlgendama muutmata kujul jätkuvalt kohaldatavaid ELi õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase kohtupraktika ja liidu õiguse üldpõhimõtetega sel kujul, mil need kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu (mida nimetatakse vastavalt „jätkuvalt kohaldatavaks ELi kohtupraktikaks“ ja „jätkuvalt kohaldatavateks liidu õiguse üldpõhimõteteks“) (20). |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Liidust väljaastumiseks valmistudes kehtestas Ühendkuningriigi valitsus 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse, (17) millega lisatakse Ühendkuningriigi õigusesse vahetult kohaldatavad liidu õigusaktid (18). Nende nn jätkuvalt kohaldatavate ELi õigusaktide hulka kuulub tervikuna määrus (EL) 2016/679 (sealhulgas selle põhjendused) (19). Euroopa Liidust väljaastumise seaduse kohaselt peavad Ühendkuningriigi kohtud tõlgendama muutmata kujul jätkuvalt kohaldatavaid ELi õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase kohtupraktika ja liidu õiguse üldpõhimõtetega sel kujul, mil need kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu (mida nimetatakse vastavalt „jätkuvalt kohaldatavaks ELi kohtupraktikaks“ ja „jätkuvalt kohaldatavateks liidu õiguse üldpõhimõteteks“) (20).

17

18

19

20

| (14) | 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse alusel on Ühendkuningriigi ministritel õigus kehtestada seadusandlike aktide kaudu teiseseid õigusakte, et teha jätkuvalt kohaldatavatesse Euroopa Liidu õigusaktidesse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisest tulenevaid vajalikke muudatusi. Seda õigust kasutati, kui vastu võeti 2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitlev (EList väljaastumise) määrus (edaspidi „andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrus“) (21). Selle määrusega muudeti määrust (EL) 2016/679, kui see lisati Ühendkuningriigi õigusesse 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse, 2018. aasta andmekaitseseaduse ja muude andmekaitsealaste õigusaktidega, et viia see vastavusse siseriikliku kontekstiga (22). |
| --- | --- |

(14)

2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse alusel on Ühendkuningriigi ministritel õigus kehtestada seadusandlike aktide kaudu teiseseid õigusakte, et teha jätkuvalt kohaldatavatesse Euroopa Liidu õigusaktidesse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisest tulenevaid vajalikke muudatusi. Seda õigust kasutati, kui vastu võeti 2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitlev (EList väljaastumise) määrus (edaspidi „andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrus“) (21). Selle määrusega muudeti määrust (EL) 2016/679, kui see lisati Ühendkuningriigi õigusesse 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse, 2018. aasta andmekaitseseaduse ja muude andmekaitsealaste õigusaktidega, et viia see vastavusse siseriikliku kontekstiga (22).

21

22

| (15) | Sellest tulenevalt koosneb isikuandmete kaitse õigusraamistik Ühendkuningriigis pärast üleminekuperioodi lõppu järgmisest:






  — | 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise lepinguga Ühendkuningriigi õigusesse lisatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus, mida on muudetud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega, (23) ja |
| --- | --- | --- |

(15)

Sellest tulenevalt koosneb isikuandmete kaitse õigusraamistik Ühendkuningriigis pärast üleminekuperioodi lõppu järgmisest:

—

2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise lepinguga Ühendkuningriigi õigusesse lisatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus, mida on muudetud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega, (23) ja

23

| — | 2018. aasta andmekaitseseadus, (24) mida on muudetud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega. |
| --- | --- |

—

2018. aasta andmekaitseseadus, (24) mida on muudetud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega.

24

| (16) | Kuna Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus põhineb ELi õigusaktidel, on Ühendkuningriigi andmekaitsenormid paljudes aspektides väga sarnased Euroopa Liidus kohaldatavate vastavate normidega. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus põhineb ELi õigusaktidel, on Ühendkuningriigi andmekaitsenormid paljudes aspektides väga sarnased Euroopa Liidus kohaldatavate vastavate normidega.

| (17) | Lisaks 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seadusega ministrile antud volitustele antakse 2018. aasta andmekaitseseaduse mitme sättega ministrile õigused võtta vastu teiseseid õigusakte, et muuta seaduse teatavaid sätteid või kehtestada lisanorme (25). Seni on minister teostanud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 137 kohaseid volitusi ainult selleks, et võtta vastu 2019. aasta andmekaitsemäärus (tasud ja teave, muudatus), milles on sätestatud asjaolud, mille korral peavad vastutavad töötlejad maksma Ühendkuningriigi sõltumatule andmekaitseasutusele (teabevolinikule) iga-aastast tasu. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seadusega ministrile antud volitustele antakse 2018. aasta andmekaitseseaduse mitme sättega ministrile õigused võtta vastu teiseseid õigusakte, et muuta seaduse teatavaid sätteid või kehtestada lisanorme (25). Seni on minister teostanud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 137 kohaseid volitusi ainult selleks, et võtta vastu 2019. aasta andmekaitsemäärus (tasud ja teave, muudatus), milles on sätestatud asjaolud, mille korral peavad vastutavad töötlejad maksma Ühendkuningriigi sõltumatule andmekaitseasutusele (teabevolinikule) iga-aastast tasu.

25

| (18) | Samuti on täiendavaid juhiseid Ühendkuningriigi andmekaitsealaste õigusaktide kohta esitatud tegevusjuhendites ja muudes teabevoliniku vastuvõetud juhistes. Kuigi need juhised ei ole ametlikult õiguslikult siduvad, on neil kaal tõlgendamisel ja need näitavad, kuidas andmekaitsealaseid õigusakte kohaldatakse ja volinik nende täitmise praktikas tagab. Eelkõige on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvidega 121–125 ette nähtud, et volinik koostab tegevusjuhendid andmete jagamise, otseturunduse, eakohase kujunduse ning andmekaitse ja ajakirjanduse kohta. |
| --- | --- |

(18)

Samuti on täiendavaid juhiseid Ühendkuningriigi andmekaitsealaste õigusaktide kohta esitatud tegevusjuhendites ja muudes teabevoliniku vastuvõetud juhistes. Kuigi need juhised ei ole ametlikult õiguslikult siduvad, on neil kaal tõlgendamisel ja need näitavad, kuidas andmekaitsealaseid õigusakte kohaldatakse ja volinik nende täitmise praktikas tagab. Eelkõige on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvidega 121–125 ette nähtud, et volinik koostab tegevusjuhendid andmete jagamise, otseturunduse, eakohase kujunduse ning andmekaitse ja ajakirjanduse kohta.

| (19) | Seega on käesoleva otsuse alusel edastatavate andmete suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigusraamistik oma ülesehituse ja põhielementide poolest väga sarnane Euroopa Liidus kohaldatavale õigusraamistikule. Seda ka seetõttu, et kõnealune raamistik ei tugine mitte üksnes siseriiklikus õiguses sätestatud kohustustele, mida on kujundanud ELi õigus, vaid ka rahvusvahelises õiguses kehtestatud kohustustele, eelkõige kuna Ühendkuningriik järgib Euroopa inimõiguste konventsiooni ja konventsiooni nr 108 ning kuulub Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtualluvusse. Seega on need õiguslikult siduvatest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevad kohustused, eelkõige isikuandmete kaitsmine, käesolevas otsuses hinnatava õigusraamistiku eriti oluline element. |
| --- | --- |

(19)

Seega on käesoleva otsuse alusel edastatavate andmete suhtes kohaldatav Ühendkuningriigi õigusraamistik oma ülesehituse ja põhielementide poolest väga sarnane Euroopa Liidus kohaldatavale õigusraamistikule. Seda ka seetõttu, et kõnealune raamistik ei tugine mitte üksnes siseriiklikus õiguses sätestatud kohustustele, mida on kujundanud ELi õigus, vaid ka rahvusvahelises õiguses kehtestatud kohustustele, eelkõige kuna Ühendkuningriik järgib Euroopa inimõiguste konventsiooni ja konventsiooni nr 108 ning kuulub Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtualluvusse. Seega on need õiguslikult siduvatest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevad kohustused, eelkõige isikuandmete kaitsmine, käesolevas otsuses hinnatava õigusraamistiku eriti oluline element.

2.3.   Sisuline ja territoriaalne kohaldamisala

Sisuline ja territoriaalne kohaldamisala

| (20) | Sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes või muu töötlemise suhtes, kui isikuandmed kuuluvad andmete kogumisse (26). Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses kasutatud mõisted „isikuandmed“, „andmesubjekt“ ja „töötlemine“ on identsed määruses (EL) 2016/679 kasutatud mõistetega (27). Peale selle kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust teatavate Ühendkuningriigi ametiasutuste (28) valduses olevate isikuandmete struktureerimata käsitsi töötlemise (29) suhtes, kuigi 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvide 24 ja 25 alusel jäetakse kohaldamata need Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohased põhimõtted ja õigused, mis ei ole selliste isikuandmete puhul asjakohased. Sarnaselt määruses (EL) 2016/679 sätestatule ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust juhul, kui isikuandmeid töötleb üksikisik eranditult isikliku või koduse tegevuse käigus (30). |
| --- | --- |

(20)

Sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes või muu töötlemise suhtes, kui isikuandmed kuuluvad andmete kogumisse (26). Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses kasutatud mõisted „isikuandmed“, „andmesubjekt“ ja „töötlemine“ on identsed määruses (EL) 2016/679 kasutatud mõistetega (27). Peale selle kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust teatavate Ühendkuningriigi ametiasutuste (28) valduses olevate isikuandmete struktureerimata käsitsi töötlemise (29) suhtes, kuigi 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvide 24 ja 25 alusel jäetakse kohaldamata need Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohased põhimõtted ja õigused, mis ei ole selliste isikuandmete puhul asjakohased. Sarnaselt määruses (EL) 2016/679 sätestatule ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust juhul, kui isikuandmeid töötleb üksikisik eranditult isikliku või koduse tegevuse käigus (30).

26

27

28

29

30

| (21) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega on laiendatud määruse kohaldamisala ka andmete töötlemisele sellise tegevuse käigus, mis vahetult enne üleminekuperioodi lõppu jäi väljapoole Euroopa Liidu õigust (nt riigi julgeolek) (31) või jäi Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki (ühise välis- ja julgeolekupoliitika alane tegevus) kohaldamisalasse (32). Sarnaselt Euroopa Liidu süsteemile ei kohaldata ka Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust juhul, kui isikuandmeid töötlevad pädevad asutused süütegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise ja kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil (nn õiguskaitse eesmärgid) – selline töötlemine on reguleeritud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga, nagu on Euroopa Liidu õiguse alusel reguleeritud direktiiviga (EL) 2016/680 –, ega juhul, kui isikuandmeid töötlevad luureteenistused (julgeolekuteenistus (Security Service), salaluureteenistus (Secret Intelligence Service) ja valitsusside peakorter (Government Communications Headquarters)), mida on käsitletud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osas (33). |
| --- | --- |

(21)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega on laiendatud määruse kohaldamisala ka andmete töötlemisele sellise tegevuse käigus, mis vahetult enne üleminekuperioodi lõppu jäi väljapoole Euroopa Liidu õigust (nt riigi julgeolek) (31) või jäi Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki (ühise välis- ja julgeolekupoliitika alane tegevus) kohaldamisalasse (32). Sarnaselt Euroopa Liidu süsteemile ei kohaldata ka Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust juhul, kui isikuandmeid töötlevad pädevad asutused süütegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise ja kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil (nn õiguskaitse eesmärgid) – selline töötlemine on reguleeritud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga, nagu on Euroopa Liidu õiguse alusel reguleeritud direktiiviga (EL) 2016/680 –, ega juhul, kui isikuandmeid töötlevad luureteenistused (julgeolekuteenistus (Security Service), salaluureteenistus (Secret Intelligence Service) ja valitsusside peakorter (Government Communications Headquarters)), mida on käsitletud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osas (33).

31

32

33

| (22) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse territoriaalne kohaldamisala (34) on määratletud üldmääruse artiklis 3 ja sellesse kuuluvad isikuandmete töötlemine (olenemata selle toimumise asukohast) Ühendkuningriigis asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse kontekstis ning Ühendkuningriigis asuvate andmesubjektide isikuandmete töötlemine, kui töötlemine on seotud nendele andmesubjektidele kaupade või teenuste pakkumise või nende andmesubjektide käitumise jälgimisega (35). See vastab määruse (EL) 2016/679 artikli 3 lähenemisviisile. |
| --- | --- |

(22)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse territoriaalne kohaldamisala (34) on määratletud üldmääruse artiklis 3 ja sellesse kuuluvad isikuandmete töötlemine (olenemata selle toimumise asukohast) Ühendkuningriigis asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse kontekstis ning Ühendkuningriigis asuvate andmesubjektide isikuandmete töötlemine, kui töötlemine on seotud nendele andmesubjektidele kaupade või teenuste pakkumise või nende andmesubjektide käitumise jälgimisega (35). See vastab määruse (EL) 2016/679 artikli 3 lähenemisviisile.

34

35

2.4.   Isikuandmete ning vastutava töötleja ja volitatud töötleja mõistete määratlused

Isikuandmete ning vastutava töötleja ja volitatud töötleja mõistete määratlused

| (23) | Määruses (EL) 2016/679 sätestatud isikuandmete, töötlemise, vastutava töötleja, volitatud töötleja ning pseudonümiseerimise määratlused on säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ilma sisuliste muudatusteta (36). Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 määratletud isikuandmete eriliigid samamoodi kui määruses (EL) 2016/679 („isikuandmed, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine, geneetilised andmed, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavad biomeetrilised andmed, terviseandmed või andmed füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta“). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 205 on esitatud biomeetriliste andmete, (37) terviseandmete (38) ja geneetiliste andmete (39) mõisted. |
| --- | --- |

(23)

Määruses (EL) 2016/679 sätestatud isikuandmete, töötlemise, vastutava töötleja, volitatud töötleja ning pseudonümiseerimise määratlused on säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ilma sisuliste muudatusteta (36). Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 määratletud isikuandmete eriliigid samamoodi kui määruses (EL) 2016/679 („isikuandmed, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine, geneetilised andmed, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks kasutatavad biomeetrilised andmed, terviseandmed või andmed füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta“). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 205 on esitatud biomeetriliste andmete, (37) terviseandmete (38) ja geneetiliste andmete (39) mõisted.

36

37

38

39

2.5.   Kaitsemeetmed, õigused ja kohustused

Kaitsemeetmed, õigused ja kohustused

2.5.1.   Töötlemise seaduslikkus ja õiglus

Töötlemise seaduslikkus ja õiglus

| (24) | Isikuandmeid tuleb töödelda seaduslikult ja õiglaselt. |
| --- | --- |

(24)

Isikuandmeid tuleb töödelda seaduslikult ja õiglaselt.

| (25) | Ühendkuningriigi õiguses on seaduslikkuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtted ning seadusliku töötlemise alused tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktiga a ja artikli 6 lõikega 1, mis on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate sätetega (40). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 8 on täiendatud artikli 6 lõike 1 punkti e sättega, millega on ette nähtud, et isikuandmete töötlemine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkti e alusel (töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks või vastutava töötleja avaliku võimu teostamiseks) hõlmab isikuandmete töötlemist, mis on vajalik õigusemõistmiseks, parlamendi kummagi koja ülesande täitmiseks, seaduse või õigusnormiga isikule antud ülesande täitmiseks või riigi, ministri või ministeeriumi ülesande täitmiseks või tegevuseks, millega toetatakse või edendatakse demokraatlikku kaasatust. |
| --- | --- |

(25)

Ühendkuningriigi õiguses on seaduslikkuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtted ning seadusliku töötlemise alused tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktiga a ja artikli 6 lõikega 1, mis on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate sätetega (40). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 8 on täiendatud artikli 6 lõike 1 punkti e sättega, millega on ette nähtud, et isikuandmete töötlemine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkti e alusel (töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks või vastutava töötleja avaliku võimu teostamiseks) hõlmab isikuandmete töötlemist, mis on vajalik õigusemõistmiseks, parlamendi kummagi koja ülesande täitmiseks, seaduse või õigusnormiga isikule antud ülesande täitmiseks või riigi, ministri või ministeeriumi ülesande täitmiseks või tegevuseks, millega toetatakse või edendatakse demokraatlikku kaasatust.

40

| (26) | Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses muutmata kujul säilitatud nõusoleku (mis on üks seadusliku töötlemise alus) kohta määruse (EL) 2016/679 artiklis 7 sätestatud tingimused, see tähendab, et vastutav töötleja peab suutma tõendada, et andmesubjekt on andnud nõusoleku, nõusoleku saamiseks kirjaliku taotluse esitamisel tuleb kasutada selget ja lihtsat keelt, andmesubjektil peab olema õigus nõusolek igal ajal tagasi võtta ning selle hindamisel, kas nõusolek on antud vabatahtlikult, tuleb võtta arvesse asjaolu, kas lepingu täitmise tingimuseks on nõusolek isikuandmete töötlemiseks, mis ei ole vajalik kõnealuse lepingu täitmiseks. Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 8 kohaselt lapse nõusolek infoühiskonna teenuste pakkumise kontekstis seaduslik üksnes siis, kui laps on vähemalt 13aastane. See jääb määruse (EL) 2016/679 artikliga 8 kehtestatud vanusevahemikku. |
| --- | --- |

(26)

Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses muutmata kujul säilitatud nõusoleku (mis on üks seadusliku töötlemise alus) kohta määruse (EL) 2016/679 artiklis 7 sätestatud tingimused, see tähendab, et vastutav töötleja peab suutma tõendada, et andmesubjekt on andnud nõusoleku, nõusoleku saamiseks kirjaliku taotluse esitamisel tuleb kasutada selget ja lihtsat keelt, andmesubjektil peab olema õigus nõusolek igal ajal tagasi võtta ning selle hindamisel, kas nõusolek on antud vabatahtlikult, tuleb võtta arvesse asjaolu, kas lepingu täitmise tingimuseks on nõusolek isikuandmete töötlemiseks, mis ei ole vajalik kõnealuse lepingu täitmiseks. Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 8 kohaselt lapse nõusolek infoühiskonna teenuste pakkumise kontekstis seaduslik üksnes siis, kui laps on vähemalt 13aastane. See jääb määruse (EL) 2016/679 artikliga 8 kehtestatud vanusevahemikku.

2.5.2.   Isikuandmete eriliikide töötlemine

Isikuandmete eriliikide töötlemine

| (27) | Andmete eriliikide töötlemisel tuleks kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(27)

Andmete eriliikide töötlemisel tuleks kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid.

| (28) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus ja 2018. aasta andmekaitseseadus sisaldavad erinorme isikuandmete eriliikide töötlemise kohta, mis on määratletud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 samamoodi kui määruses (EL) 2016/679 (vt põhjendus 23). Vastavalt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 9 on andmete eriliikide töötlemine põhimõtteliselt keelatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse konkreetset erandit. |
| --- | --- |

(28)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus ja 2018. aasta andmekaitseseadus sisaldavad erinorme isikuandmete eriliikide töötlemise kohta, mis on määratletud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 samamoodi kui määruses (EL) 2016/679 (vt põhjendus 23). Vastavalt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 9 on andmete eriliikide töötlemine põhimõtteliselt keelatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse konkreetset erandit.

| (29) | Need erandid (mis on loetletud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõigetes 2 ja 3) ei erine sisuliselt määruse (EL) 2016/679 artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. Kui andmesubjekt ei ole andnud isikuandmete eriliikide töötlemiseks sõnaselget nõusolekut, siis on nende isikuandmete töötlemine lubatud ainult konkreetsetel ja piiratud asjaoludel. Enamikul juhtudel peab tundlike andmete töötlemine olema vajalik konkreetsel eesmärgil, mis on määratletud asjaomases sättes (vt artikli 9 lõike 2 punktid b, c, f, g, h, i ja j). |
| --- | --- |

(29)

Need erandid (mis on loetletud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõigetes 2 ja 3) ei erine sisuliselt määruse (EL) 2016/679 artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. Kui andmesubjekt ei ole andnud isikuandmete eriliikide töötlemiseks sõnaselget nõusolekut, siis on nende isikuandmete töötlemine lubatud ainult konkreetsetel ja piiratud asjaoludel. Enamikul juhtudel peab tundlike andmete töötlemine olema vajalik konkreetsel eesmärgil, mis on määratletud asjaomases sättes (vt artikli 9 lõike 2 punktid b, c, f, g, h, i ja j).

| (30) | Kui Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 on nõutud seadusjärgset luba või viidatud avalikule huvile, siis 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 on koos selle seaduse 1. lisaga täiendavalt täpsustatud tingimused, mis peavad olema erandi kasutamiseks täidetud. Näiteks kui tundlikke andmeid töödeldakse rahvatervise kaitsmise eesmärgil (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punkt i), siis 1. lisa 1. osa lõike 3 punktiga b on ette nähtud, et lisaks vajalikkuse hindamisele peab andmeid „töötlema või selle eest vastutama tervishoiutöötaja“ või peab neid „töötlema teine isik, kellel lasub konfidentsiaalsuskohustus seaduse või õigusnormi alusel“, sealhulgas üldise õiguse kohaselt väljakujunenud konfidentsiaalsuskohustus. |
| --- | --- |

(30)

Kui Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 on nõutud seadusjärgset luba või viidatud avalikule huvile, siis 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 on koos selle seaduse 1. lisaga täiendavalt täpsustatud tingimused, mis peavad olema erandi kasutamiseks täidetud. Näiteks kui tundlikke andmeid töödeldakse rahvatervise kaitsmise eesmärgil (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punkt i), siis 1. lisa 1. osa lõike 3 punktiga b on ette nähtud, et lisaks vajalikkuse hindamisele peab andmeid „töötlema või selle eest vastutama tervishoiutöötaja“ või peab neid „töötlema teine isik, kellel lasub konfidentsiaalsuskohustus seaduse või õigusnormi alusel“, sealhulgas üldise õiguse kohaselt väljakujunenud konfidentsiaalsuskohustus.

| (31) | Seoses tundlike andmete töötlemisega olulise avaliku huviga seotud põhjustel (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punkt g) on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 2. osas esitatud täielik loetelu eesmärkidest, mida võib käsitada olulise avaliku huvina, ning sätestatud iga eesmärgi kohta täiendavad eritingimused. Näiteks tunnistatakse olulise avaliku huvina rassilise ja etnilise mitmekesisuse edendamist organisatsioonide kõrgemate ametnike tasandil. Tundlike andmete töötlemise suhtes sellel konkreetsel eesmärgil kehtivad üksikasjalikud nõuded, muu hulgas peab töötlemine toimuma osana kõrgemale ametikohale värvatavate sobilike isikute kindlakstegemise protsessist ning olema vajalik rassilise ja etnilise mitmekesisuse edendamiseks ja ei tohi olla tõenäoline, et see tekitab andmesubjektile olulist kahju või kannatusi. |
| --- | --- |

(31)

Seoses tundlike andmete töötlemisega olulise avaliku huviga seotud põhjustel (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punkt g) on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 2. osas esitatud täielik loetelu eesmärkidest, mida võib käsitada olulise avaliku huvina, ning sätestatud iga eesmärgi kohta täiendavad eritingimused. Näiteks tunnistatakse olulise avaliku huvina rassilise ja etnilise mitmekesisuse edendamist organisatsioonide kõrgemate ametnike tasandil. Tundlike andmete töötlemise suhtes sellel konkreetsel eesmärgil kehtivad üksikasjalikud nõuded, muu hulgas peab töötlemine toimuma osana kõrgemale ametikohale värvatavate sobilike isikute kindlakstegemise protsessist ning olema vajalik rassilise ja etnilise mitmekesisuse edendamiseks ja ei tohi olla tõenäoline, et see tekitab andmesubjektile olulist kahju või kannatusi.

| (32) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 11 lõikes 1 on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 3 kirjeldatud asjaoludel toimuva isikuandmete töötlemise tingimused seoses saladuse hoidmise kohustusega. Need hõlmavad asjaolusid, mille korral andmeid töötleb või selle eest vastutab tervishoiu- või sotsiaaltöötaja või neid töötleb teine isik, kellel lasub konfidentsiaalsuskohustus seaduse või õigusnormi alusel. |
| --- | --- |

(32)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 11 lõikes 1 on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 3 kirjeldatud asjaoludel toimuva isikuandmete töötlemise tingimused seoses saladuse hoidmise kohustusega. Need hõlmavad asjaolusid, mille korral andmeid töötleb või selle eest vastutab tervishoiu- või sotsiaaltöötaja või neid töötleb teine isik, kellel lasub konfidentsiaalsuskohustus seaduse või õigusnormi alusel.

| (33) | Lisaks tuleb paljude Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 loetletud erandite korral kasutada sobilikke ja konkreetseid kaitsemeetmeid. Sõltuvalt töötlemise laadist ning andmesubjekti õigustele ja vabadustele kaasneva ohu tasemest on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisas sisalduvate töötlemistingimustega kehtestatud mitmesugused kaitsemeetmed. 1. lisas on eraldi sätestatud tingimused iga töötlemisolukorra kohta. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks tuleb paljude Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 loetletud erandite korral kasutada sobilikke ja konkreetseid kaitsemeetmeid. Sõltuvalt töötlemise laadist ning andmesubjekti õigustele ja vabadustele kaasneva ohu tasemest on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisas sisalduvate töötlemistingimustega kehtestatud mitmesugused kaitsemeetmed. 1. lisas on eraldi sätestatud tingimused iga töötlemisolukorra kohta.

| (34) | Mõnel juhul on 2018. aasta andmekaitseseadusega reguleeritud ja piiratud tundlike andmete liike, mida tohib töödelda vastavalt konkreetsele õiguslikule alusele, mida tuleb järgida. Näiteks on 1. lisa lõikega 8 lubatud tundlike andmete töötlemine võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise edendamiseks. Sellele töötlemistingimusele saab tugineda üksnes juhul, kui andmed näitavad rassilist või etnilist päritolu, usulisi või filosoofilisi veendumusi või seksuaalset sättumust või kui tegemist on terviseandmetega. |
| --- | --- |

(34)

Mõnel juhul on 2018. aasta andmekaitseseadusega reguleeritud ja piiratud tundlike andmete liike, mida tohib töödelda vastavalt konkreetsele õiguslikule alusele, mida tuleb järgida. Näiteks on 1. lisa lõikega 8 lubatud tundlike andmete töötlemine võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise edendamiseks. Sellele töötlemistingimusele saab tugineda üksnes juhul, kui andmed näitavad rassilist või etnilist päritolu, usulisi või filosoofilisi veendumusi või seksuaalset sättumust või kui tegemist on terviseandmetega.

| (35) | Mõnel juhul on 2018. aasta andmekaitseseaduses kehtestatud piirang selle kohta, mis liiki vastutav töötleja tohib töötlemistingimust kasutada. Näiteks on 1. lisa lõikega 23 ette nähtud tundlike andmete töötlemine seoses valitud esindajate vastustega avalikkusele. Sellele töötlemistingimusele võib tugineda ainult juhul, kui vastutav töötleja on valitud esindaja või tegutseb tema nimel. |
| --- | --- |

(35)

Mõnel juhul on 2018. aasta andmekaitseseaduses kehtestatud piirang selle kohta, mis liiki vastutav töötleja tohib töötlemistingimust kasutada. Näiteks on 1. lisa lõikega 23 ette nähtud tundlike andmete töötlemine seoses valitud esindajate vastustega avalikkusele. Sellele töötlemistingimusele võib tugineda ainult juhul, kui vastutav töötleja on valitud esindaja või tegutseb tema nimel.

| (36) | Teistel juhtudel on 2018. aasta andmekaitseseadusega kehtestatud piirangud selliste andmesubjektide liikide kohta, kelle puhul võib töötlemistingimusele tugineda. Näiteks on 1. lisa lõikega 21 reguleeritud tundlike andmete töötlemine tööandjapensioni skeemide jaoks. Sellele tingimusele võib tugineda üksnes juhul, kui asjaomane andmesubjekt on skeemiga liitunud isiku vend või õde, vanem, vanavanem või vanavanavanem. |
| --- | --- |

(36)

Teistel juhtudel on 2018. aasta andmekaitseseadusega kehtestatud piirangud selliste andmesubjektide liikide kohta, kelle puhul võib töötlemistingimusele tugineda. Näiteks on 1. lisa lõikega 21 reguleeritud tundlike andmete töötlemine tööandjapensioni skeemide jaoks. Sellele tingimusele võib tugineda üksnes juhul, kui asjaomane andmesubjekt on skeemiga liitunud isiku vend või õde, vanem, vanavanem või vanavanavanem.

| (37) | Peale selle peab vastutav töötleja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 sätestatud ning 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 ja 1. lisas täiendavalt täpsustatud eranditele tuginedes enamikul juhtudel koostama asjakohaseid tegevuspõhimõtteid käsitleva dokumendi. Selles tuleb kirjeldada vastutava töötleja menetlusi, millega tagatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 5 kehtestatud põhimõtete järgimine. Ühtlasi tuleb selles esitada andmete säilitamise ja kustutamise põhimõtted ning märkida nende tõenäoline säilitamisaeg. Vastutavad töötlejad peavad seda dokumenti vastavalt vajadusele läbi vaatama ja ajakohastama. Vastutav töötleja peab tegevuspõhimõtteid käsitlevat dokumenti säilitama kuus kuud pärast töötlemise lõpuleviimist ja tegema selle taotluse korral kättesaadavaks teabevolinikule (41). |
| --- | --- |

(37)

Peale selle peab vastutav töötleja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 sätestatud ning 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 ja 1. lisas täiendavalt täpsustatud eranditele tuginedes enamikul juhtudel koostama asjakohaseid tegevuspõhimõtteid käsitleva dokumendi. Selles tuleb kirjeldada vastutava töötleja menetlusi, millega tagatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 5 kehtestatud põhimõtete järgimine. Ühtlasi tuleb selles esitada andmete säilitamise ja kustutamise põhimõtted ning märkida nende tõenäoline säilitamisaeg. Vastutavad töötlejad peavad seda dokumenti vastavalt vajadusele läbi vaatama ja ajakohastama. Vastutav töötleja peab tegevuspõhimõtteid käsitlevat dokumenti säilitama kuus kuud pärast töötlemise lõpuleviimist ja tegema selle taotluse korral kättesaadavaks teabevolinikule (41).

41

| (38) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa lõike 41 kohaselt tuleb tegevuspõhimõtteid käsitlevale dokumendile alati lisada andmete töötlemise põhjalikum kirjeldus. Kirjeldada tuleb tegevuspõhimõtteid käsitlevas dokumendis sisalduvate kohustuste täitmist, st kas andmed kustutatakse või säilitatakse kooskõlas tegevuspõhimõtetega. Kui tegevuspõhimõtteid ei ole järgitud, siis tuleb dokumenteerida selle põhjused. Kirjeldada tuleb ka töötlemise vastavust Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 (töötlemise seaduslikkus) nõuetele ning märkida, millisele 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisas nimetatud konkreetsele tingimusele tuginetakse. |
| --- | --- |

(38)

2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa lõike 41 kohaselt tuleb tegevuspõhimõtteid käsitlevale dokumendile alati lisada andmete töötlemise põhjalikum kirjeldus. Kirjeldada tuleb tegevuspõhimõtteid käsitlevas dokumendis sisalduvate kohustuste täitmist, st kas andmed kustutatakse või säilitatakse kooskõlas tegevuspõhimõtetega. Kui tegevuspõhimõtteid ei ole järgitud, siis tuleb dokumenteerida selle põhjused. Kirjeldada tuleb ka töötlemise vastavust Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 (töötlemise seaduslikkus) nõuetele ning märkida, millisele 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisas nimetatud konkreetsele tingimusele tuginetakse.

| (39) | Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 sätestatud üldised kaitsemeetmed seoses andmete eriliikide teatavate töötlemistoimingutega. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 35 on ette nähtud, et andmete eriliikide ulatusliku töötlemise korral tuleb koostada andmekaitsealane mõjuhinnang. Kui vastutava töötleja või volitatud töötleja põhitegevuseks on andmete eriliikide ulatuslik töötlemine, peab ta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 37 kohaselt määrama andmekaitseametniku. |
| --- | --- |

(39)

Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 sätestatud üldised kaitsemeetmed seoses andmete eriliikide teatavate töötlemistoimingutega. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 35 on ette nähtud, et andmete eriliikide ulatusliku töötlemise korral tuleb koostada andmekaitsealane mõjuhinnang. Kui vastutava töötleja või volitatud töötleja põhitegevuseks on andmete eriliikide ulatuslik töötlemine, peab ta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 37 kohaselt määrama andmekaitseametniku.

| (40) | Mis puudutab süüteoasjades süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja süütegudega seotud isikuandmeid, siis on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 10 identne määruse (EL) 2016/679 artikliga 10. Selle artikli järgi on süüteoasjades süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmeid lubatud töödelda üksnes ametiasutuste järelevalve all või siis, kui töötlemine on lubatud siseriikliku õigusega, milles on sätestatud asjakohased kaitsemeetmed andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitseks. |
| --- | --- |

(40)

Mis puudutab süüteoasjades süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja süütegudega seotud isikuandmeid, siis on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 10 identne määruse (EL) 2016/679 artikliga 10. Selle artikli järgi on süüteoasjades süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmeid lubatud töödelda üksnes ametiasutuste järelevalve all või siis, kui töötlemine on lubatud siseriikliku õigusega, milles on sätestatud asjakohased kaitsemeetmed andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitseks.

| (41) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 lõikes 5 on sätestatud, et kui süütegudes süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmeid ei töödelda ametiasutuse järelevalve all, siis võib selline töötlemine toimuda ainult konkreetsetel eesmärkidel / konkreetsetes olukordades, mis on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 1., 2. ja 3. osas, ja selle suhtes kehtivad iga nimetatud eesmärgi/olukorra kohta kehtestatud erinõuded. Näiteks võib mittetulundusühing töödelda süütegudes süüdimõistvate kohtuotsustega seotud andmeid juhul, kui a) töötlemine toimub poliitilise, filosoofilise, religioosse või ametiühingulise suunitlusega sihtasutuse, ühenduse või muu mittetulundusühenduse õiguspärase tegevuse raames, mille suhtes kehtivad asjakohased kaitsemeetmed, ja b) tingimusel, et i) töötlemine käsitleb ainult asjaomase ühenduse liikmeid või endisi liikmeid või isikuid, kes on kõnealuse ühendusega püsivalt seotud tema tegevuse eesmärkide tõttu, ning ii) isikuandmeid ei avalikustata väljaspool seda ühendust ilma andmesubjekti nõusolekuta. |
| --- | --- |

(41)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 10 lõikes 5 on sätestatud, et kui süütegudes süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmeid ei töödelda ametiasutuse järelevalve all, siis võib selline töötlemine toimuda ainult konkreetsetel eesmärkidel / konkreetsetes olukordades, mis on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 1., 2. ja 3. osas, ja selle suhtes kehtivad iga nimetatud eesmärgi/olukorra kohta kehtestatud erinõuded. Näiteks võib mittetulundusühing töödelda süütegudes süüdimõistvate kohtuotsustega seotud andmeid juhul, kui a) töötlemine toimub poliitilise, filosoofilise, religioosse või ametiühingulise suunitlusega sihtasutuse, ühenduse või muu mittetulundusühenduse õiguspärase tegevuse raames, mille suhtes kehtivad asjakohased kaitsemeetmed, ja b) tingimusel, et i) töötlemine käsitleb ainult asjaomase ühenduse liikmeid või endisi liikmeid või isikuid, kes on kõnealuse ühendusega püsivalt seotud tema tegevuse eesmärkide tõttu, ning ii) isikuandmeid ei avalikustata väljaspool seda ühendust ilma andmesubjekti nõusolekuta.

| (42) | Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 3. osas sätestatud täiendavad asjaolud, mille korral võib kasutada süüdimõistvate kohtuotsustega seotud andmeid ja mis vastavad määruse (EL) 2016/679 ja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 kehtestatud tundlike andmete töötlemise õiguslikele alustele (nt andmesubjekti nõusolek, isiku elulised huvid, kui andmesubjekt on füüsiliselt või õiguslikult võimetu nõusolekut andma, töötlemine on vajalik õigusnõude koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks jne). |
| --- | --- |

(42)

Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa 3. osas sätestatud täiendavad asjaolud, mille korral võib kasutada süüdimõistvate kohtuotsustega seotud andmeid ja mis vastavad määruse (EL) 2016/679 ja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 2 kehtestatud tundlike andmete töötlemise õiguslikele alustele (nt andmesubjekti nõusolek, isiku elulised huvid, kui andmesubjekt on füüsiliselt või õiguslikult võimetu nõusolekut andma, töötlemine on vajalik õigusnõude koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks jne).

2.5.3.   Eesmärgi piirang, õigsus, võimalikult väheste andmete kogumine, säilitamise piirang ja andmete turvalisus

Eesmärgi piirang, õigsus, võimalikult väheste andmete kogumine, säilitamise piirang ja andmete turvalisus

| (43) | Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mil see on kooskõlas töötlemise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(43)

Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mil see on kooskõlas töötlemise eesmärgiga.

| (44) | See põhimõte on ette nähtud määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktiga b, mis on muutmata kujul säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis b. Ka määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastava töötlemise lisatingimused on sisuliste muutusteta säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 4 punktides a–e. |
| --- | --- |

(44)

See põhimõte on ette nähtud määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktiga b, mis on muutmata kujul säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis b. Ka määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõikes 4 sätestatud nõuetele vastava töötlemise lisatingimused on sisuliste muutusteta säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 4 punktides a–e.

| (45) | Peale selle peavad isikuandmed olema õiged ja vajaduse korral ajakohastatud. Samuti peavad need olema piisavad ja asjakohased, ei tohi olla nende töötlemise eesmärgi seisukohast ülemäärased ning põhimõtteliselt ei tohi neid säilitada kauem, kui on isikuandmete töötlemise eesmärgil vajalik. |
| --- | --- |

(45)

Peale selle peavad isikuandmed olema õiged ja vajaduse korral ajakohastatud. Samuti peavad need olema piisavad ja asjakohased, ei tohi olla nende töötlemise eesmärgi seisukohast ülemäärased ning põhimõtteliselt ei tohi neid säilitada kauem, kui on isikuandmete töötlemise eesmärgil vajalik.

| (46) | Võimalikult väheste andmete kogumise, õigsuse ja säilitamise piirangu põhimõtted on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktides c–e ning säilitatud muutmata kujul Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktides c–e. |
| --- | --- |

(46)

Võimalikult väheste andmete kogumise, õigsuse ja säilitamise piirangu põhimõtted on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktides c–e ning säilitatud muutmata kujul Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktides c–e.

| (47) | Ühtlasi tuleks isikuandmeid töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahjustumise eest. Sel eesmärgil peaksid ettevõtjad võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleks hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid. |
| --- | --- |

(47)

Ühtlasi tuleks isikuandmeid töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahjustumise eest. Sel eesmärgil peaksid ettevõtjad võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleks hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid.

| (48) | Ühendkuningriigi õiguses on andmete turvalisus tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis f sätestatud usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtte kaudu ning töötlemise turvalisust käsitlevas artiklis 32. Need sätted on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate sätetega. Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega ette nähtud, et isikuandmetega seotud rikkumisest tuleb teavitada järelevalveasutust (artikkel 33) ja andmesubjekti (artikkel 34) samadel tingimustel kui need, mis on kehtestatud määruse (EL) 2016/679 artiklites 33 ja 34. |
| --- | --- |

(48)

Ühendkuningriigi õiguses on andmete turvalisus tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis f sätestatud usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtte kaudu ning töötlemise turvalisust käsitlevas artiklis 32. Need sätted on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate sätetega. Peale selle on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega ette nähtud, et isikuandmetega seotud rikkumisest tuleb teavitada järelevalveasutust (artikkel 33) ja andmesubjekti (artikkel 34) samadel tingimustel kui need, mis on kehtestatud määruse (EL) 2016/679 artiklites 33 ja 34.

2.5.4.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (49) | Andmesubjekte tuleks teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest. |
| --- | --- |

(49)

Andmesubjekte tuleks teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest.

| (50) | See on tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklitega 13 ja 14, millega on lisaks läbipaistvuse üldpõhimõttele ette nähtud andmesubjektile esitatavat teavet käsitlevad normid (42). Määruse (EL) 2016/679 vastavate artiklitega võrreldes ei ole Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega nendes normides sisulisi muudatusi tehtud. Nii nagu määruse (EL) 2016/679 alusel kehtib aga ka nimetatud artiklites esitatud läbipaistvusnõude puhul mitu 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud erandit (vt põhjendused 55–72). |
| --- | --- |

(50)

See on tagatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklitega 13 ja 14, millega on lisaks läbipaistvuse üldpõhimõttele ette nähtud andmesubjektile esitatavat teavet käsitlevad normid (42). Määruse (EL) 2016/679 vastavate artiklitega võrreldes ei ole Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega nendes normides sisulisi muudatusi tehtud. Nii nagu määruse (EL) 2016/679 alusel kehtib aga ka nimetatud artiklites esitatud läbipaistvusnõude puhul mitu 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud erandit (vt põhjendused 55–72).

42

2.5.5.   Üksikisiku õigused

Üksikisiku õigused

| (51) | Andmesubjektidel peaksid olema teatavad õigused, mida nad saavad maksma panna vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes, eeskätt õigus andmetega tutvuda, õigus töötlemine vaidlustada ning õigus lasta andmeid parandada ja kustutada. Samal ajal võivad selliste õiguste suhtes kehtida piirangud, kui need on avaliku julgeoleku kaitsmiseks või muul olulisel üldise avaliku huvi eesmärgil vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(51)

Andmesubjektidel peaksid olema teatavad õigused, mida nad saavad maksma panna vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes, eeskätt õigus andmetega tutvuda, õigus töötlemine vaidlustada ning õigus lasta andmeid parandada ja kustutada. Samal ajal võivad selliste õiguste suhtes kehtida piirangud, kui need on avaliku julgeoleku kaitsmiseks või muul olulisel üldise avaliku huvi eesmärgil vajalikud ja proportsionaalsed.

2.5.5.1.   Sisulised õigused

Sisulised õigused

| (52) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega on üksikisikutele antud samad kohtulikult kaitstavad õigused kui määrusega (EL) 2016/679. Sätted, millega on ette nähtud üksikisikute õigused, on sisuliste muudatusteta säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses. |
| --- | --- |

(52)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega on üksikisikutele antud samad kohtulikult kaitstavad õigused kui määrusega (EL) 2016/679. Sätted, millega on ette nähtud üksikisikute õigused, on sisuliste muudatusteta säilitatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses.

| (53) | Nende õiguste hulka kuuluvad andmesubjekti õigus andmetega tutvuda (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 15), õigus andmete parandamisele (artikkel 16), õigus andmete kustutamisele (artikkel 17), õigus isikuandmete töötlemise piiramisele (artikkel 18), kohustus teatada isikuandmete parandamisest, kustutamisest või isikuandmete töötlemise piiramisest (artikkel 19), andmete ülekandmise õigus (artikkel 20) ja õigus esitada vastuväiteid (artikkel 21) (43). Viimane sisaldab ka andmesubjekti õigust esitada vastuväide isikuandmete töötlemisele otseturunduse eesmärgil, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 21 lõigetes 2 ja 3. Peale selle peab teabevolinik koostama 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 122 alusel tegevusjuhendi otseturundamiseks kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktide (ning 2003. aasta eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet (elektroonilise side direktiivi) käsitleva määruse (Privacy and Electronic Communications (EC Directive) Regulations 2003)) nõuetega ning muud otseturunduses hea tava edendamise suunised, mida volinik asjakohaseks peab. Teabevoliniku büroo koostab praegu otseturundust käsitlevat juhendit (44). |
| --- | --- |

(53)

Nende õiguste hulka kuuluvad andmesubjekti õigus andmetega tutvuda (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 15), õigus andmete parandamisele (artikkel 16), õigus andmete kustutamisele (artikkel 17), õigus isikuandmete töötlemise piiramisele (artikkel 18), kohustus teatada isikuandmete parandamisest, kustutamisest või isikuandmete töötlemise piiramisest (artikkel 19), andmete ülekandmise õigus (artikkel 20) ja õigus esitada vastuväiteid (artikkel 21) (43). Viimane sisaldab ka andmesubjekti õigust esitada vastuväide isikuandmete töötlemisele otseturunduse eesmärgil, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/679 artikli 21 lõigetes 2 ja 3. Peale selle peab teabevolinik koostama 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 122 alusel tegevusjuhendi otseturundamiseks kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktide (ning 2003. aasta eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet (elektroonilise side direktiivi) käsitleva määruse (Privacy and Electronic Communications (EC Directive) Regulations 2003)) nõuetega ning muud otseturunduses hea tava edendamise suunised, mida volinik asjakohaseks peab. Teabevoliniku büroo koostab praegu otseturundust käsitlevat juhendit (44).

43

44

| (54) | Isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 22 sätestatud andmesubjekti õigus, et tema kohta ei võetaks vastu otsust, mis põhineb üksnes automatiseeritud töötlusel ja toob kaasa teda puudutavaid õiguslikke tagajärgi või avaldab talle märkimisväärset mõju, on samuti säilitatud ilma sisuliste muudatusteta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses. Lisatud on aga uus lõige 3A, milles viidatakse, et 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 14 on sätestatud meetmed andmesubjektide õiguste, vabaduste ja õigustatud huvide kaitsmiseks juhul, kui andmete töötlemine toimub Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 22 lõike 2 punkti b alusel. Seda kohaldatakse üksnes juhul, kui sellise otsuse näol on tegemist Ühendkuningriigi õiguse kohase loa või nõudega, mitte juhul, kui otsus on vajalik lepingu alusel või andmesubjekt on andnud selle tegemiseks sõnaselge nõusoleku. Kui kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 14, siis peab vastutav töötleja niipea, kui on mõistlikult teostatav, teavitama andmesubjekti kirjalikult sellest, et tehtud on üksnes automatiseeritud töötlusel põhinev otsus. Andmesubjektil on õigus taotleda, et vastutav töötleja kaaluks otsust ühe kuu jooksul alates teate saamisest uuesti või teeks uue otsuse, mis ei põhine üksnes automatiseeritud töötlusel. Ministril on õigus võtta vastu täiendavaid kaitsemeetmeid seoses automatiseeritud otsuste tegemisega. Seda õigust ei ole seni veel kasutatud. |
| --- | --- |

(54)

Isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 22 sätestatud andmesubjekti õigus, et tema kohta ei võetaks vastu otsust, mis põhineb üksnes automatiseeritud töötlusel ja toob kaasa teda puudutavaid õiguslikke tagajärgi või avaldab talle märkimisväärset mõju, on samuti säilitatud ilma sisuliste muudatusteta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses. Lisatud on aga uus lõige 3A, milles viidatakse, et 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 14 on sätestatud meetmed andmesubjektide õiguste, vabaduste ja õigustatud huvide kaitsmiseks juhul, kui andmete töötlemine toimub Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 22 lõike 2 punkti b alusel. Seda kohaldatakse üksnes juhul, kui sellise otsuse näol on tegemist Ühendkuningriigi õiguse kohase loa või nõudega, mitte juhul, kui otsus on vajalik lepingu alusel või andmesubjekt on andnud selle tegemiseks sõnaselge nõusoleku. Kui kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 14, siis peab vastutav töötleja niipea, kui on mõistlikult teostatav, teavitama andmesubjekti kirjalikult sellest, et tehtud on üksnes automatiseeritud töötlusel põhinev otsus. Andmesubjektil on õigus taotleda, et vastutav töötleja kaaluks otsust ühe kuu jooksul alates teate saamisest uuesti või teeks uue otsuse, mis ei põhine üksnes automatiseeritud töötlusel. Ministril on õigus võtta vastu täiendavaid kaitsemeetmeid seoses automatiseeritud otsuste tegemisega. Seda õigust ei ole seni veel kasutatud.

2.5.5.2.   Üksikisiku õiguste piirangud ja muud sätted

Üksikisiku õiguste piirangud ja muud sätted

| (55) | 2018. aasta andmekaitseseaduses on sätestatud mitu üksikisiku õiguste piirangut, mis jäävad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 raamistikku. Selles raamistikus ei kehtestata mingeid piiranguid seoses Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 21 lõigetes 2 ja 3 sätestatud õigusega esitada vastuväiteid otseturunduse suhtes ega artiklis 22 sätestatud õigusega, et isiku kohta ei võeta vastu otsust, mis põhineb üksnes automatiseeritud töötlusel. |
| --- | --- |

(55)

2018. aasta andmekaitseseaduses on sätestatud mitu üksikisiku õiguste piirangut, mis jäävad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 raamistikku. Selles raamistikus ei kehtestata mingeid piiranguid seoses Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 21 lõigetes 2 ja 3 sätestatud õigusega esitada vastuväiteid otseturunduse suhtes ega artiklis 22 sätestatud õigusega, et isiku kohta ei võeta vastu otsust, mis põhineb üksnes automatiseeritud töötlusel.

| (56) | Neid piiranguid on üksikasjalikult kirjeldatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 2.–4. lisas. Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et nad lähtuvad kahest põhimõttest: spetsiifilisuse põhimõte (mille puhul järgitakse detailset lähenemisviisi, jagades laiad piirangud mitmeks konkreetsemaks sätteks) ja tingimuslikkuse põhimõte (iga sätet täiendatakse piirangute või tingimuste vormis kaitsemeetmetega, et vältida kuritarvitamist) (45). |
| --- | --- |

(56)

Neid piiranguid on üksikasjalikult kirjeldatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 2.–4. lisas. Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et nad lähtuvad kahest põhimõttest: spetsiifilisuse põhimõte (mille puhul järgitakse detailset lähenemisviisi, jagades laiad piirangud mitmeks konkreetsemaks sätteks) ja tingimuslikkuse põhimõte (iga sätet täiendatakse piirangute või tingimuste vormis kaitsemeetmetega, et vältida kuritarvitamist) (45).

45

| (57) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 lõikes 1 kirjeldatud piirangud on kavandatud eesmärgiga tagada nende kohaldamine üksnes kindlaksmääratud asjaoludel, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne nende õiguspärase eesmärgiga. Peale selle saab andmekaitsekorra erandeid kooskõlas piirangute tõlgendamise valdkonnas välja kujunenud kohtupraktikaga kohaldada konkreetse juhtumi puhul üksnes siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne (46). Vajalikkust tuleb hinnata „rangelt ning sekkumine andmesubjekti õigustesse peab olema proportsionaalne avalikule huvile avalduva ohu raskusastmega. Seepärast hõlmab see klassikalist proportsionaalsuse analüüsi (47).“ |
| --- | --- |

(57)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 lõikes 1 kirjeldatud piirangud on kavandatud eesmärgiga tagada nende kohaldamine üksnes kindlaksmääratud asjaoludel, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne nende õiguspärase eesmärgiga. Peale selle saab andmekaitsekorra erandeid kooskõlas piirangute tõlgendamise valdkonnas välja kujunenud kohtupraktikaga kohaldada konkreetse juhtumi puhul üksnes siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne (46). Vajalikkust tuleb hinnata „rangelt ning sekkumine andmesubjekti õigustesse peab olema proportsionaalne avalikule huvile avalduva ohu raskusastmega. Seepärast hõlmab see klassikalist proportsionaalsuse analüüsi (47).“

46

47

| (58) | Nende piirangute eesmärgid vastavad määruse (EL) 2016/679 artiklis 23 loetletud eesmärkidele, välja arvatud riigi julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärgid, mis on reguleeritud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 26, kuid mille suhtes kehtivad samad vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuded (vt põhjendused 63–66). |
| --- | --- |

(58)

Nende piirangute eesmärgid vastavad määruse (EL) 2016/679 artiklis 23 loetletud eesmärkidele, välja arvatud riigi julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärgid, mis on reguleeritud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 26, kuid mille suhtes kehtivad samad vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuded (vt põhjendused 63–66).

| (59) | Teatavad piirangud, näiteks kuriteo ennetamise või avastamisega, õigusrikkujate kinnipidamise või vastutusele võtmisega ning maksude või tollimaksude hindamise või kogumisega seotud piirangud (48) võimaldavad piirata kõiki üksikisiku õigusi ja läbipaistvuskohustusi (välja arvatud artikli 21 lõike 2 ja artikli 22 kohased õigused). Muude piirangute kohaldamisalasse kuuluvad läbipaistvuskohustus ja juurdepääsuõiguse, näiteks kutsesaladust käsitlevad piirangud, (49) õigus vabastusele nõudest esitada teavet, mille tulemuseks on enda süüstamine, (50) ja ärirahandus, eeskätt siseteabe alusel kauplemise ennetamine (51). Üksikute piirangutega lubatakse piirata vastutava töötleja kohustust teavitada andmesubjekti andmetega seotud rikkumistest ja eesmärgi piirangu ning töötlemise seaduslikkuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtteid (52). |
| --- | --- |

(59)

Teatavad piirangud, näiteks kuriteo ennetamise või avastamisega, õigusrikkujate kinnipidamise või vastutusele võtmisega ning maksude või tollimaksude hindamise või kogumisega seotud piirangud (48) võimaldavad piirata kõiki üksikisiku õigusi ja läbipaistvuskohustusi (välja arvatud artikli 21 lõike 2 ja artikli 22 kohased õigused). Muude piirangute kohaldamisalasse kuuluvad läbipaistvuskohustus ja juurdepääsuõiguse, näiteks kutsesaladust käsitlevad piirangud, (49) õigus vabastusele nõudest esitada teavet, mille tulemuseks on enda süüstamine, (50) ja ärirahandus, eeskätt siseteabe alusel kauplemise ennetamine (51). Üksikute piirangutega lubatakse piirata vastutava töötleja kohustust teavitada andmesubjekti andmetega seotud rikkumistest ja eesmärgi piirangu ning töötlemise seaduslikkuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtteid (52).

48

49

50

51

52

| (60) | Mõni neist piiranguist kehtib teatavat liiki isikuandmete töötlemise suhtes automaatselt ja täielikult (näiteks ei kohaldata läbipaistvuskohustust ja üksikisiku õigusi juhul, kui isikuandmeid töödeldakse eesmärgiga hinnata isiku sobivust kohtunikuametisse nimetamiseks või kui isikuandmeid töötleb kohus või õigust mõistvat funktsiooni täitev isik). |
| --- | --- |

(60)

Mõni neist piiranguist kehtib teatavat liiki isikuandmete töötlemise suhtes automaatselt ja täielikult (näiteks ei kohaldata läbipaistvuskohustust ja üksikisiku õigusi juhul, kui isikuandmeid töödeldakse eesmärgiga hinnata isiku sobivust kohtunikuametisse nimetamiseks või kui isikuandmeid töötleb kohus või õigust mõistvat funktsiooni täitev isik).

| (61) | Enamikul juhtudel on 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa asjaomases punktis aga täpsustatud, et piirangut kohaldatakse üksnes juhul, kui (ja sel määral, mil) sätete kohaldamine „tõenäoliselt kahjustaks“ piirangu õiguspärast eesmärki: näiteks ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sätteid isikuandmete suhtes, mida töödeldakse kuriteo ennetamise või avastamise, õigusrikkujate kinnipidamise või vastutusele võtmise ning maksude või tollimaksude hindamise või kogumise eesmärgil „sel määral, mil nende sätete kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks“ asjaomaseid eesmärke (53). |
| --- | --- |

(61)

Enamikul juhtudel on 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa asjaomases punktis aga täpsustatud, et piirangut kohaldatakse üksnes juhul, kui (ja sel määral, mil) sätete kohaldamine „tõenäoliselt kahjustaks“ piirangu õiguspärast eesmärki: näiteks ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sätteid isikuandmete suhtes, mida töödeldakse kuriteo ennetamise või avastamise, õigusrikkujate kinnipidamise või vastutusele võtmise ning maksude või tollimaksude hindamise või kogumise eesmärgil „sel määral, mil nende sätete kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks“ asjaomaseid eesmärke (53).

53

| (62) | Ühendkuningriigi kohtud on tõenäolise kahjustamise kriteeriumit järjekindlalt tõlgendanud kui „väga suurt ja kaalukat võimalust kahjustada kindlakstehtud avalikku huvi“ (54). Sellist piirangut, mille suhtes kehtib tõenäolise kahjustamise nõue, saab kohaldada üksnes juhul kui ja sellises ulatuses, milles on olemas väga suur ja kaalukas võimalus, et teatava õiguse teostamine kahjustaks kõnealust avalikku huvi. Vastutav töötleja peab iga juhtumi puhul eraldi hindama, kas need tingimused on täidetud (55). |
| --- | --- |

(62)

Ühendkuningriigi kohtud on tõenäolise kahjustamise kriteeriumit järjekindlalt tõlgendanud kui „väga suurt ja kaalukat võimalust kahjustada kindlakstehtud avalikku huvi“ (54). Sellist piirangut, mille suhtes kehtib tõenäolise kahjustamise nõue, saab kohaldada üksnes juhul kui ja sellises ulatuses, milles on olemas väga suur ja kaalukas võimalus, et teatava õiguse teostamine kahjustaks kõnealust avalikku huvi. Vastutav töötleja peab iga juhtumi puhul eraldi hindama, kas need tingimused on täidetud (55).

54

55

| (63) | Lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisas esitatud piirangutele on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 26 kehtestatud erand, mida võib kohaldada Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse teatavate sätete suhtes, kui nimetatud erand on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärgil. Seda erandit kohaldatakse andmekaitsepõhimõtete (v.a seaduslikkuse põhimõtte), läbipaistvuskohustuste, andmesubjekti õiguste, andmetega seotud rikkumistest teatamise, andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjade, teabevoliniku teatavate kohustuste ja õiguste ning õiguskaitsevahendeid, vastutust ja karistusi käsitlevate õigusnormide suhtes, välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 83 kehtestatud trahvide määramise üldtingimusi käsitleva sätte ja artiklis 84 kehtestatud karistusi käsitleva sätte suhtes. Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 28 muudetud artikli 9 lõike 1 kohaldamist, et võimaldada Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 sätestatud isikuandmete eriliikide töötlemist sel määral, mil töötlemine toimub riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärkidel, ning kui on kehtestatud asjakohased meetmed andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks (56). |
| --- | --- |

(63)

Lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisas esitatud piirangutele on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 26 kehtestatud erand, mida võib kohaldada Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse teatavate sätete suhtes, kui nimetatud erand on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärgil. Seda erandit kohaldatakse andmekaitsepõhimõtete (v.a seaduslikkuse põhimõtte), läbipaistvuskohustuste, andmesubjekti õiguste, andmetega seotud rikkumistest teatamise, andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjade, teabevoliniku teatavate kohustuste ja õiguste ning õiguskaitsevahendeid, vastutust ja karistusi käsitlevate õigusnormide suhtes, välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 83 kehtestatud trahvide määramise üldtingimusi käsitleva sätte ja artiklis 84 kehtestatud karistusi käsitleva sätte suhtes. Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 28 muudetud artikli 9 lõike 1 kohaldamist, et võimaldada Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 sätestatud isikuandmete eriliikide töötlemist sel määral, mil töötlemine toimub riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärkidel, ning kui on kehtestatud asjakohased meetmed andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks (56).

56

| (64) | Erandit võib kohaldada ainult sel määral, mil see on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärgil. Nagu ka muude 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud erandite puhul, peab vastutav töötleja erandit kaaluma ja sellele tuginema iga juhtumi puhul eraldi. Peale selle peab erandi kohaldamine olema kooskõlas inimõiguste normidega (mis on sätestatud 1998. aasta inimõiguste seaduses), mille kohaselt peab igasugune sekkumine eraelu puutumatuse õigustesse olema demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne (57). |
| --- | --- |

(64)

Erandit võib kohaldada ainult sel määral, mil see on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks või riigikaitse eesmärgil. Nagu ka muude 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud erandite puhul, peab vastutav töötleja erandit kaaluma ja sellele tuginema iga juhtumi puhul eraldi. Peale selle peab erandi kohaldamine olema kooskõlas inimõiguste normidega (mis on sätestatud 1998. aasta inimõiguste seaduses), mille kohaselt peab igasugune sekkumine eraelu puutumatuse õigustesse olema demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne (57).

57

| (65) | Erandi sellist tõlgendamist on kinnitanud teabevolinik, kes on andnud välja põhjalikud suunised riigi julgeoleku ja riigikaitse erandi kohaldamise kohta, kusjuures suunistes on selgelt kirjas, et vastutav töötleja peab erandit kaaluma ja kohaldama iga juhtumi puhul eraldi (58). Eeskätt on suunistes rõhutatud, et „tegu ei ole üldise erandiga“ ning et sellele tuginemiseks „ei piisa sellest, kui andmeid töödeldakse riigi julgeolekuga seotud eesmärgil“. Vastupidi, vastutav töötleja, kes sellele erandile tugineb, peab „tõendama, et on olemas tegelik võimalus, et riigi julgeolekut kahjustatakse,“ ning vajaduse korral peab vastutav töötleja „esitama [teabevolinikule] tõendid selle kohta, miks ta seda erandit kasutas“. Suunistes on esitatud kontrollnimekiri ja hulk näiteid, et selgitada, millistel tingimustel saab seda erandit kohaldada. |
| --- | --- |

(65)

Erandi sellist tõlgendamist on kinnitanud teabevolinik, kes on andnud välja põhjalikud suunised riigi julgeoleku ja riigikaitse erandi kohaldamise kohta, kusjuures suunistes on selgelt kirjas, et vastutav töötleja peab erandit kaaluma ja kohaldama iga juhtumi puhul eraldi (58). Eeskätt on suunistes rõhutatud, et „tegu ei ole üldise erandiga“ ning et sellele tuginemiseks „ei piisa sellest, kui andmeid töödeldakse riigi julgeolekuga seotud eesmärgil“. Vastupidi, vastutav töötleja, kes sellele erandile tugineb, peab „tõendama, et on olemas tegelik võimalus, et riigi julgeolekut kahjustatakse,“ ning vajaduse korral peab vastutav töötleja „esitama [teabevolinikule] tõendid selle kohta, miks ta seda erandit kasutas“. Suunistes on esitatud kontrollnimekiri ja hulk näiteid, et selgitada, millistel tingimustel saab seda erandit kohaldada.

58

| (66) | Asjaolu, et andmeid töödeldakse riigi julgeoleku või riigikaitse eesmärkidel, ei ole seega iseenesest erandi kohaldamiseks piisav. Vastutav töötleja peab kaaluma tegelikke tagajärgi riigi julgeolekule juhul, kui ta peab teatavat andmekaitsesätet järgima. Erandit võib kohaldada ainult nende konkreetsete sätete suhtes, mille puhul on kindlaks tehtud, et nende kohaldamine kujutaks endast ohtu riigi julgeolekule, ning erandit tuleb kohaldada võimalikult kitsalt (59). |
| --- | --- |

(66)

Asjaolu, et andmeid töödeldakse riigi julgeoleku või riigikaitse eesmärkidel, ei ole seega iseenesest erandi kohaldamiseks piisav. Vastutav töötleja peab kaaluma tegelikke tagajärgi riigi julgeolekule juhul, kui ta peab teatavat andmekaitsesätet järgima. Erandit võib kohaldada ainult nende konkreetsete sätete suhtes, mille puhul on kindlaks tehtud, et nende kohaldamine kujutaks endast ohtu riigi julgeolekule, ning erandit tuleb kohaldada võimalikult kitsalt (59).

59

| (67) | Seda lähenemisviisi on kinnitanud teabeküsimuste kohus (60). Kohtuotsuses Baker vs. Secretary of State for the Home Department leidis teabeküsimuste kohus, et ebaseaduslik on kohaldada riigi julgeoleku erandit üldise erandina luureteenistuste saadud juurdepääsutaotluste suhtes. Selle asemel tuleb erandit kohaldada iga juhtumi puhul eraldi, hinnates iga päringu sisu ja võttes arvesse üksikisikute õigust nende eraelu austamisele (61). |
| --- | --- |

(67)

Seda lähenemisviisi on kinnitanud teabeküsimuste kohus (60). Kohtuotsuses Baker vs. Secretary of State for the Home Department leidis teabeküsimuste kohus, et ebaseaduslik on kohaldada riigi julgeoleku erandit üldise erandina luureteenistuste saadud juurdepääsutaotluste suhtes. Selle asemel tuleb erandit kohaldada iga juhtumi puhul eraldi, hinnates iga päringu sisu ja võttes arvesse üksikisikute õigust nende eraelu austamisele (61).

60

vs.

61

2.5.6.   Piirangud seoses ajakirjanduslikul, kunstilisel, akadeemilisel ja kirjanduslikul eesmärgil ning arhiveerimise ja uuringute eesmärgil töödeldavate isikuandmetega

Piirangud seoses ajakirjanduslikul, kunstilisel, akadeemilisel ja kirjanduslikul eesmärgil ning arhiveerimise ja uuringute eesmärgil töödeldavate isikuandmetega

| (68) | Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 85 lõikega 2 lubatakse teha ajakirjanduslikul, kunstilisel, akadeemilisel ja kirjanduslikul eesmärgil töödeldavate isikuandmete suhtes erand mitmest Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sättest. 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa 5. osas on sätestatud erandid nimetatud eesmärkidel toimuva töötlemise korral. Sellega on ette nähtud erandid andmekaitsepõhimõtetest (välja arvatud usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõte), töötlemise õiguslikest alustest (sealhulgas andmete eriliigid, süüteoasjades süüdimõistvaid kohtuotsuseid jne käsitlevad andmed), nõusoleku andmise tingimustest, läbipaistvuskohustustest, andmesubjektide õigustest, kohustusest teavitada andmetega seotud rikkumistest ning nõudest konsulteerida enne kõrge riskitasemega töötlemist teabevolinikuga ning andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjadest (62). Sellega seoses ei erine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus sisuliselt määrusest (EL) 2016/679, mille artikliga 85 on samuti ette nähtud võimalus teha andmete ajakirjanduslikul eesmärgil või akadeemilise, kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse eesmärgil töötlemise puhul erand mitmest määruse (EL) 2016/679 nõudest. 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, eelkõige 2. lisa 5. osa, on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega vastavuses. |
| --- | --- |

(68)

Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 85 lõikega 2 lubatakse teha ajakirjanduslikul, kunstilisel, akadeemilisel ja kirjanduslikul eesmärgil töödeldavate isikuandmete suhtes erand mitmest Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sättest. 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa 5. osas on sätestatud erandid nimetatud eesmärkidel toimuva töötlemise korral. Sellega on ette nähtud erandid andmekaitsepõhimõtetest (välja arvatud usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõte), töötlemise õiguslikest alustest (sealhulgas andmete eriliigid, süüteoasjades süüdimõistvaid kohtuotsuseid jne käsitlevad andmed), nõusoleku andmise tingimustest, läbipaistvuskohustustest, andmesubjektide õigustest, kohustusest teavitada andmetega seotud rikkumistest ning nõudest konsulteerida enne kõrge riskitasemega töötlemist teabevolinikuga ning andmete rahvusvahelise edastamise eeskirjadest (62). Sellega seoses ei erine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus sisuliselt määrusest (EL) 2016/679, mille artikliga 85 on samuti ette nähtud võimalus teha andmete ajakirjanduslikul eesmärgil või akadeemilise, kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse eesmärgil töötlemise puhul erand mitmest määruse (EL) 2016/679 nõudest. 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, eelkõige 2. lisa 5. osa, on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega vastavuses.

62

| (69) | Tasakaalu hindamine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 85 alusel on põhiliselt seotud sellega, kas erandid põhjenduses 68 nimetatud andmekaitsenormidest on „vajalikud, et ühitada õigus isikuandmete kaitsele sõna- ja teabevabadusega“ (63). Vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 26 punktidele 2 ja 3 hindab Ühendkuningriik selle tasakaalu saavutamisel seda, kas arvamuseks on „mõistlik alus“. Selleks et erand oleks põhjendatud, peab vastutaval töötlejal olema mõistlik alus arvata, et i) avaldamine on avalikes huvides ja ii) isikuandmete kaitse üldmääruse asjakohase sätte kohaldamine ei oleks kooskõlas ajakirjanduslike, akadeemiliste, kunstiliste või kirjanduslike eesmärkidega. Nagu kinnitab kohtupraktika, (64) on arvamuse mõistliku aluse hindamisel nii subjektiivne kui ka objektiivne element: ei piisa sellest, kui vastutav töötleja tõendab, et tema enda arvamuse kohaselt ei oleks sätte järgimine eesmärkidega kooskõlas. Tema arvamusel peab olema mõistlik alus, see tähendab, et niimoodi võiks arvata mõistlik isik, kes teab asjaomaseid fakte. Seepärast peab vastutav töötleja täitma oma arvamuse kujundamisel hoolsuskohustust, et ta suudaks tõendada selle mõistlikku alust. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt tuleb „arvamuse mõistlikku alust“ hinnata iga erandi puhul eraldi (65). Kui tingimused on täidetud, loetakse erand Ühendkuningriigi õiguse alusel vajalikuks ja proportsionaalseks. |
| --- | --- |

(69)

Tasakaalu hindamine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 85 alusel on põhiliselt seotud sellega, kas erandid põhjenduses 68 nimetatud andmekaitsenormidest on „vajalikud, et ühitada õigus isikuandmete kaitsele sõna- ja teabevabadusega“ (63). Vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 26 punktidele 2 ja 3 hindab Ühendkuningriik selle tasakaalu saavutamisel seda, kas arvamuseks on „mõistlik alus“. Selleks et erand oleks põhjendatud, peab vastutaval töötlejal olema mõistlik alus arvata, et i) avaldamine on avalikes huvides ja ii) isikuandmete kaitse üldmääruse asjakohase sätte kohaldamine ei oleks kooskõlas ajakirjanduslike, akadeemiliste, kunstiliste või kirjanduslike eesmärkidega. Nagu kinnitab kohtupraktika, (64) on arvamuse mõistliku aluse hindamisel nii subjektiivne kui ka objektiivne element: ei piisa sellest, kui vastutav töötleja tõendab, et tema enda arvamuse kohaselt ei oleks sätte järgimine eesmärkidega kooskõlas. Tema arvamusel peab olema mõistlik alus, see tähendab, et niimoodi võiks arvata mõistlik isik, kes teab asjaomaseid fakte. Seepärast peab vastutav töötleja täitma oma arvamuse kujundamisel hoolsuskohustust, et ta suudaks tõendada selle mõistlikku alust. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt tuleb „arvamuse mõistlikku alust“ hinnata iga erandi puhul eraldi (65). Kui tingimused on täidetud, loetakse erand Ühendkuningriigi õiguse alusel vajalikuks ja proportsionaalseks.

63

64

65

| (70) | Kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 124 peab teabevolinik koostama andmekaitset ja ajakirjandust käsitleva tegevusjuhendi. Juhendi koostamine on pooleli. 1998. aasta andmekaitseseaduse alusel on välja antud seda küsimust käsitlevad suunised, milles on eelkõige rõhutatud, et erandile tuginemiseks ei piisa üksnes väitest, et sätte järgimine oleks ajakirjandusliku tegevuse seisukohast ebamugav, vaid esitada tuleb selge argument, mille kohaselt kõnealune säte takistab vastutustundlikku ajakirjandustegevust (66). Samuti on Ühendkuningriigi telekommunikatsioonivaldkonna reguleeriv asutus OFCOM ja BBC oma toimetamissuunistes avaldanud juhised avaliku huvi hindamise ning avaliku huvi ja üksikisiku eraelu puutumatusega seotud huvi tasakaalustamise kohta (67). Eelkõige on suunistes esitatud näiteid teabest, mida võib seoses avaliku huviga arvesse võtta, ja selgitatud vajadust tõendada, et juhtumi konkreetsetel asjaoludel kaalub avalik huvi üles eraelu puutumatuse õiguse. |
| --- | --- |

(70)

Kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 124 peab teabevolinik koostama andmekaitset ja ajakirjandust käsitleva tegevusjuhendi. Juhendi koostamine on pooleli. 1998. aasta andmekaitseseaduse alusel on välja antud seda küsimust käsitlevad suunised, milles on eelkõige rõhutatud, et erandile tuginemiseks ei piisa üksnes väitest, et sätte järgimine oleks ajakirjandusliku tegevuse seisukohast ebamugav, vaid esitada tuleb selge argument, mille kohaselt kõnealune säte takistab vastutustundlikku ajakirjandustegevust (66). Samuti on Ühendkuningriigi telekommunikatsioonivaldkonna reguleeriv asutus OFCOM ja BBC oma toimetamissuunistes avaldanud juhised avaliku huvi hindamise ning avaliku huvi ja üksikisiku eraelu puutumatusega seotud huvi tasakaalustamise kohta (67). Eelkõige on suunistes esitatud näiteid teabest, mida võib seoses avaliku huviga arvesse võtta, ja selgitatud vajadust tõendada, et juhtumi konkreetsetel asjaoludel kaalub avalik huvi üles eraelu puutumatuse õiguse.

66

67

| (71) | Sarnaselt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 89 sätestatule võib avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil ning teadus- ja ajaloouuringute või statistilisel eesmärgil toimuva isikuandmete töötlemise suhtes teha erandi ka mitmest Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sättest (68). Uuringute ja statistika puhul on võimalik teha erand Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sätetest, mis on seotud andmete töötlemise kinnitamisega, andmetele juurdepääsemisega ja kaitsemeetmetega kolmandatesse riikidesse edastamisel, õigusega andmete parandamisele, töötlemise piiramisega ja töötlemisele vastuväite esitamisega. Seoses avalikes huvides toimuva arhiveerimisega on võimalikud ka erandid kohustusest teatada isikuandmete parandamisest või kustutamisest või töötlemise piiramisest ning erandid andmete ülekandmise õigusest. |
| --- | --- |

(71)

Sarnaselt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 89 sätestatule võib avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil ning teadus- ja ajaloouuringute või statistilisel eesmärgil toimuva isikuandmete töötlemise suhtes teha erandi ka mitmest Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sättest (68). Uuringute ja statistika puhul on võimalik teha erand Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sätetest, mis on seotud andmete töötlemise kinnitamisega, andmetele juurdepääsemisega ja kaitsemeetmetega kolmandatesse riikidesse edastamisel, õigusega andmete parandamisele, töötlemise piiramisega ja töötlemisele vastuväite esitamisega. Seoses avalikes huvides toimuva arhiveerimisega on võimalikud ka erandid kohustusest teatada isikuandmete parandamisest või kustutamisest või töötlemise piiramisest ning erandid andmete ülekandmise õigusest.

68

| (72) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 27 punkti 1 ja lõike 28 punkti 1 kohaselt on erandid Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sätetest võimalikud juhul, kui sätte kohaldamine „takistaks või tõsiselt kahjustaks“ asjaomase eesmärgi saavutamist (69). |
| --- | --- |

(72)

2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 27 punkti 1 ja lõike 28 punkti 1 kohaselt on erandid Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses loetletud sätetest võimalikud juhul, kui sätte kohaldamine „takistaks või tõsiselt kahjustaks“ asjaomase eesmärgi saavutamist (69).

69

| (73) | Arvestades seda, kuidas need erandid mõjutavad konkreetsete õiguste tulemuslikku teostamist, võetakse kõiki nimetatud erandite tõlgendamise ja praktikas kohaldamisega seotud olulisi arengusuundi (lisaks sisserände tulemusliku kontrolli säilitamise erandile, nagu on selgitatud põhjenduses 6), kaasa arvatud arenguid kohtupraktikas ning teabevoliniku suunistes ja täitemeetmetes, nõuetekohaselt arvesse käesoleva otsuse üle pideva järelevalve teostamisel (70). |
| --- | --- |

(73)

Arvestades seda, kuidas need erandid mõjutavad konkreetsete õiguste tulemuslikku teostamist, võetakse kõiki nimetatud erandite tõlgendamise ja praktikas kohaldamisega seotud olulisi arengusuundi (lisaks sisserände tulemusliku kontrolli säilitamise erandile, nagu on selgitatud põhjenduses 6), kaasa arvatud arenguid kohtupraktikas ning teabevoliniku suunistes ja täitemeetmetes, nõuetekohaselt arvesse käesoleva otsuse üle pideva järelevalve teostamisel (70).

70

2.5.7.   Andmete edasisaatmise piirangud

Andmete edasisaatmise piirangud

| (74) | Euroopa Liidust Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele töötlejatele või volitatud töötlejatele edastatavatele isikuandmetele pakutava kaitse taset ei tohi kahjustada selliste andmete täiendav edasisaatmine kolmandasse riiki. Andmete edasisaatmine, mis tähendab Ühendkuningriigi vastutava töötleja või volitatud töötleja seisukohast rahvusvahelist edastamist Ühendkuningriigist, peaks olema lubatud üksnes juhul, kui väljaspool Ühendkuningriiki asuva järgmise saaja enda suhtes kehtivad eeskirjad, millega tagatakse sarnane kaitsetase, nagu on tagatud Ühendkuningriigi õiguskorraga. Sel põhjusel on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitseseaduses isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta sätestatud normide kohaldamine oluline tegur jätkuva kaitse tagamiseks käesoleva otsuse alusel isikuandmete Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastamise korral. |
| --- | --- |

(74)

Euroopa Liidust Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele töötlejatele või volitatud töötlejatele edastatavatele isikuandmetele pakutava kaitse taset ei tohi kahjustada selliste andmete täiendav edasisaatmine kolmandasse riiki. Andmete edasisaatmine, mis tähendab Ühendkuningriigi vastutava töötleja või volitatud töötleja seisukohast rahvusvahelist edastamist Ühendkuningriigist, peaks olema lubatud üksnes juhul, kui väljaspool Ühendkuningriiki asuva järgmise saaja enda suhtes kehtivad eeskirjad, millega tagatakse sarnane kaitsetase, nagu on tagatud Ühendkuningriigi õiguskorraga. Sel põhjusel on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitseseaduses isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta sätestatud normide kohaldamine oluline tegur jätkuva kaitse tagamiseks käesoleva otsuse alusel isikuandmete Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastamise korral.

| (75) | Ühendkuningriigist isikuandmete rahvusvahelise edastamise kord on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklites 44–49, mida täiendab 2018. aasta andmekaitseseadus, ning see vastab sisu poolest määruse (EL) 2016/679 V peatükis sätestatud normidele (71). Isikuandmeid võib edastada kolmandasse riiki või rahvusvahelisele organisatsioonile üksnes kaitse piisavuse määruse alusel (Ühendkuningriigi vaste määruse (EL) 2016/679 kohasele kaitse piisavuse otsusele) või kaitse piisavuse määruse puudumise korral juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja on kehtestanud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46. Kaitse piisavuse määruse või asjakohaste kaitsemeetmete puudumise korral võib andmeid edastada üksnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 49 sätestatud erandite alusel. |
| --- | --- |

(75)

Ühendkuningriigist isikuandmete rahvusvahelise edastamise kord on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklites 44–49, mida täiendab 2018. aasta andmekaitseseadus, ning see vastab sisu poolest määruse (EL) 2016/679 V peatükis sätestatud normidele (71). Isikuandmeid võib edastada kolmandasse riiki või rahvusvahelisele organisatsioonile üksnes kaitse piisavuse määruse alusel (Ühendkuningriigi vaste määruse (EL) 2016/679 kohasele kaitse piisavuse otsusele) või kaitse piisavuse määruse puudumise korral juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja on kehtestanud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46. Kaitse piisavuse määruse või asjakohaste kaitsemeetmete puudumise korral võib andmeid edastada üksnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 49 sätestatud erandite alusel.

71

| (76) | Ministri antud kaitse piisavuse määruses võib sätestada, et kolmanda riigi (või kolmanda riigi teatava territooriumi või sektori), rahvusvahelise organisatsiooni või sellise riigi, territooriumi, sektori või organisatsiooni täpse kirjelduse (72) puhul on tagatud isikuandmete piisav kaitsetase. Kaitsetaseme piisavuse hindamisel peab minister võtma arvesse täpselt samu elemente kui need, mida peab hindama komisjon määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 2 punktide a–c alusel, tõlgendatuna koos määruse (EL) 2016/679 põhjendusega 104 ja jätkuvalt kohaldatava ELi kohtupraktikaga. See tähendab seda, et kolmanda riigi pakutava piisava kaitsetaseme hindamise asjakohane kriteerium on see, kas see kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ Ühendkuningriigis tagatud kaitsetasemele. |
| --- | --- |

(76)

Ministri antud kaitse piisavuse määruses võib sätestada, et kolmanda riigi (või kolmanda riigi teatava territooriumi või sektori), rahvusvahelise organisatsiooni või sellise riigi, territooriumi, sektori või organisatsiooni täpse kirjelduse (72) puhul on tagatud isikuandmete piisav kaitsetase. Kaitsetaseme piisavuse hindamisel peab minister võtma arvesse täpselt samu elemente kui need, mida peab hindama komisjon määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 2 punktide a–c alusel, tõlgendatuna koos määruse (EL) 2016/679 põhjendusega 104 ja jätkuvalt kohaldatava ELi kohtupraktikaga. See tähendab seda, et kolmanda riigi pakutava piisava kaitsetaseme hindamise asjakohane kriteerium on see, kas see kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis „sisuliselt vastab“ Ühendkuningriigis tagatud kaitsetasemele.

72

| (77) | Mis puudutab menetlust, siis kaitse piisavuse määruste suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 182 sätestatud üldisi menetlusnõudeid. Nimetatud menetluse raames peab minister Ühendkuningriigi kaitse piisavuse määruse vastuvõtmise ettepaneku tegemisel konsulteerima teabevolinikuga (73). Pärast seda, kui minister on kaitse piisavuse määruse vastu võtnud, esitatakse see parlamendile ja kohaldatakse nn negatiivse resolutsiooni menetlust, mille kohaselt võivad parlamendi mõlemad kojad määrust kontrollida ja võtta 40 päeva jooksul vastu ettepaneku selle tühistamiseks (74). |
| --- | --- |

(77)

Mis puudutab menetlust, siis kaitse piisavuse määruste suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 182 sätestatud üldisi menetlusnõudeid. Nimetatud menetluse raames peab minister Ühendkuningriigi kaitse piisavuse määruse vastuvõtmise ettepaneku tegemisel konsulteerima teabevolinikuga (73). Pärast seda, kui minister on kaitse piisavuse määruse vastu võtnud, esitatakse see parlamendile ja kohaldatakse nn negatiivse resolutsiooni menetlust, mille kohaselt võivad parlamendi mõlemad kojad määrust kontrollida ja võtta 40 päeva jooksul vastu ettepaneku selle tühistamiseks (74).

73

74

| (78) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 17B lõike 1 kohaselt tuleb kaitse piisavuse määrus vähemalt iga nelja aasta tagant läbi vaadata ning minister peab järjepidevalt jälgima kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide arengusuundi, mis võivad mõjutada otsuseid kaitse piisavuse määrus teha või seda muuta või see kehtetuks tunnistama. Kui minister saab teada, et konkreetne riik või organisatsioon ei taga enam isikuandmete piisavat kaitsetaset, peab ta määrust vajalikus ulatuses muutma või selle kehtetuks tunnistama ning alustama asjaomase kolmanda riigi või organisatsiooniga konsultatsioone kaitsetaseme ebapiisavuse kõrvaldamiseks. Menetluse need aspektid kajastavad ka määruse (EL) 2016/679 vastavaid nõudeid. |
| --- | --- |

(78)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 17B lõike 1 kohaselt tuleb kaitse piisavuse määrus vähemalt iga nelja aasta tagant läbi vaadata ning minister peab järjepidevalt jälgima kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide arengusuundi, mis võivad mõjutada otsuseid kaitse piisavuse määrus teha või seda muuta või see kehtetuks tunnistama. Kui minister saab teada, et konkreetne riik või organisatsioon ei taga enam isikuandmete piisavat kaitsetaset, peab ta määrust vajalikus ulatuses muutma või selle kehtetuks tunnistama ning alustama asjaomase kolmanda riigi või organisatsiooniga konsultatsioone kaitsetaseme ebapiisavuse kõrvaldamiseks. Menetluse need aspektid kajastavad ka määruse (EL) 2016/679 vastavaid nõudeid.

| (79) | Kaitse piisavuse määruse puudumise korral võib andmeid rahvusvaheliselt edastada juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja on taganud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46. Sellised kaitsemeetmed on sarnased määruse (EL) 2016/679 artikli 46 kohaste meetmetega. Nende hulka kuuluvad õiguslikult siduvad ja täitmisele pööratavad dokumendid avaliku sektori asutuste või organite vahel, siduvad kontsernisisesed eeskirjad, (75) standardsed andmekaitseklauslid, heakskiidetud toimimisjuhendid, heakskiidetud sertifitseerimismehhanismid ning teabevoliniku loal vastutavate töötlejate (või volitatud töötlejate) vahelised lepingutingimused või avaliku sektori asutuste vahelised halduskokkulepped. Menetluslikust seisukohast on neid norme aga muudetud, et need toimiksid Ühendkuningriigi kontekstis, eelkõige võib kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseadusega standardseid andmekaitseklausleid vastu võtta minister (paragrahv 17C) või teabevolinik (paragrahv 119A). |
| --- | --- |

(79)

Kaitse piisavuse määruse puudumise korral võib andmeid rahvusvaheliselt edastada juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja on taganud asjakohased kaitsemeetmed kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46. Sellised kaitsemeetmed on sarnased määruse (EL) 2016/679 artikli 46 kohaste meetmetega. Nende hulka kuuluvad õiguslikult siduvad ja täitmisele pööratavad dokumendid avaliku sektori asutuste või organite vahel, siduvad kontsernisisesed eeskirjad, (75) standardsed andmekaitseklauslid, heakskiidetud toimimisjuhendid, heakskiidetud sertifitseerimismehhanismid ning teabevoliniku loal vastutavate töötlejate (või volitatud töötlejate) vahelised lepingutingimused või avaliku sektori asutuste vahelised halduskokkulepped. Menetluslikust seisukohast on neid norme aga muudetud, et need toimiksid Ühendkuningriigi kontekstis, eelkõige võib kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseadusega standardseid andmekaitseklausleid vastu võtta minister (paragrahv 17C) või teabevolinik (paragrahv 119A).

75

| (80) | Kaitse piisavuse otsuse või asjakohaste kaitsemeetmete puudumise korral võib andmeid edastada üksnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 49 sätestatud erandite alusel (76). Võrreldes määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega ei ole Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega tehtud nendes erandites sisulisi muudatusi. Sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 saab Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse alusel tugineda teatavatele eranditele ainult siis, kui edastamine on juhtumipõhine (77). Peale selle on teabevolinik oma suunistes rahvusvahelise edastamise kohta täpsustanud järgmist: „Neid tuleb kasutada üksnes tõeliste eranditena üldreeglist, mille kohaselt võib piiratud edastamine toimuda ainult siis, kui see on hõlmatud kaitse piisavuse otsusega või kui on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed“ (78). Mis puudutab andmete sellist edastamist, mis on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel (artikli 49 lõike 1 punkt d), siis minister võib anda määruse, milles on täpsustatud, millistel asjaoludel ei ole isikuandmete edastamine kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel. Peale selle võib minister määrusega piirata teatava isikuandmete liigi kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamist juhul, kui andmeid ei saa edastada kaitse piisavuse määruse alusel ning minister leiab, et piirang on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel. Selliseid määrusi ei ole seni vastu võetud. |
| --- | --- |

(80)

Kaitse piisavuse otsuse või asjakohaste kaitsemeetmete puudumise korral võib andmeid edastada üksnes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 49 sätestatud erandite alusel (76). Võrreldes määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega ei ole Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega tehtud nendes erandites sisulisi muudatusi. Sarnaselt määrusele (EL) 2016/679 saab Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse alusel tugineda teatavatele eranditele ainult siis, kui edastamine on juhtumipõhine (77). Peale selle on teabevolinik oma suunistes rahvusvahelise edastamise kohta täpsustanud järgmist: „Neid tuleb kasutada üksnes tõeliste eranditena üldreeglist, mille kohaselt võib piiratud edastamine toimuda ainult siis, kui see on hõlmatud kaitse piisavuse otsusega või kui on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed“ (78). Mis puudutab andmete sellist edastamist, mis on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel (artikli 49 lõike 1 punkt d), siis minister võib anda määruse, milles on täpsustatud, millistel asjaoludel ei ole isikuandmete edastamine kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel. Peale selle võib minister määrusega piirata teatava isikuandmete liigi kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamist juhul, kui andmeid ei saa edastada kaitse piisavuse määruse alusel ning minister leiab, et piirang on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel. Selliseid määrusi ei ole seni vastu võetud.

76

77

78

| (81) | Andmete rahvusvahelise edastamise raamistikku hakati kohaldama üleminekuperioodi lõpus (79). 2018. aasta andmekaitseseaduse 21. lisa lõikes 4 (mis kehtestati andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega) on sätestatud, et alates üleminekuperioodi lõpust käsitletakse teatavat isikuandmete edastamist nii, nagu põhineks see kaitse piisavuse määrusel. See kehtib andmete edastamisel EMP riikidesse, Gibraltari territooriumile, liidu institutsioonile, organile, ametile või asutusele, mis on loodud ELi asutamislepinguga või selle alusel, ning kolmandatesse riikidesse, mille kohta on üleminekuperioodi lõpus olemas ELi otsus kaitse piisavuse kohta. Sellest tulenevalt võib andmete edastamine nendesse riikidesse jätkuda samamoodi kui enne Ühendkuningriigi EList väljaastumist. Pärast üleminekuperioodi lõppu peab minister need kaitse piisavuse kohta tehtud järeldused nelja aasta jooksul, st 2024. aasta detsembri lõpuks läbi vaatama. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituse kohaselt peab minister järeldused 2024. aasta detsembri lõpuks küll läbi vaatama, kuid üleminekusätted ei hõlma nn aegumissätet ning asjaomased üleminekusätted ei kaota automaatselt kehtivust, kui läbivaatamine ei ole 2024. aasta detsembri lõpuks lõpule viidud. |
| --- | --- |

(81)

Andmete rahvusvahelise edastamise raamistikku hakati kohaldama üleminekuperioodi lõpus (79). 2018. aasta andmekaitseseaduse 21. lisa lõikes 4 (mis kehtestati andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega) on sätestatud, et alates üleminekuperioodi lõpust käsitletakse teatavat isikuandmete edastamist nii, nagu põhineks see kaitse piisavuse määrusel. See kehtib andmete edastamisel EMP riikidesse, Gibraltari territooriumile, liidu institutsioonile, organile, ametile või asutusele, mis on loodud ELi asutamislepinguga või selle alusel, ning kolmandatesse riikidesse, mille kohta on üleminekuperioodi lõpus olemas ELi otsus kaitse piisavuse kohta. Sellest tulenevalt võib andmete edastamine nendesse riikidesse jätkuda samamoodi kui enne Ühendkuningriigi EList väljaastumist. Pärast üleminekuperioodi lõppu peab minister need kaitse piisavuse kohta tehtud järeldused nelja aasta jooksul, st 2024. aasta detsembri lõpuks läbi vaatama. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituse kohaselt peab minister järeldused 2024. aasta detsembri lõpuks küll läbi vaatama, kuid üleminekusätted ei hõlma nn aegumissätet ning asjaomased üleminekusätted ei kaota automaatselt kehtivust, kui läbivaatamine ei ole 2024. aasta detsembri lõpuks lõpule viidud.

79

| (82) | Lõpetuseks, mis puudutab Ühendkuningriigi rahvusvahelise andmeedastuskorra muutumist tulevikus, kui võetakse vastu uusi kaitse piisavuse määrusi, sõlmitakse rahvusvahelisi lepinguid või töötatakse välja muid edastamismehhanisme, siis komisjon jälgib olukorda tähelepanelikult, hindab, kas erinevaid edastamismehhanisme kasutatakse nii, et see tagab kaitse jätkumise, ning võtab vajaduse korral asjakohaseid meetmeid, millega reageerida võimalikele kaitse jätkumist ohustavatele mõjudele (vt põhjendused 278–287). Kuna ELi ja Ühendkuningriigi andmete rahvusvahelise edastamise reeglid on sarnased, võib eeldada, et probleemseid erinevusi saab ära hoida ka koostöö, teabe vahetamise ja kogemuste jagamise abil, muu hulgas teabevoliniku ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahel. |
| --- | --- |

(82)

Lõpetuseks, mis puudutab Ühendkuningriigi rahvusvahelise andmeedastuskorra muutumist tulevikus, kui võetakse vastu uusi kaitse piisavuse määrusi, sõlmitakse rahvusvahelisi lepinguid või töötatakse välja muid edastamismehhanisme, siis komisjon jälgib olukorda tähelepanelikult, hindab, kas erinevaid edastamismehhanisme kasutatakse nii, et see tagab kaitse jätkumise, ning võtab vajaduse korral asjakohaseid meetmeid, millega reageerida võimalikele kaitse jätkumist ohustavatele mõjudele (vt põhjendused 278–287). Kuna ELi ja Ühendkuningriigi andmete rahvusvahelise edastamise reeglid on sarnased, võib eeldada, et probleemseid erinevusi saab ära hoida ka koostöö, teabe vahetamise ja kogemuste jagamise abil, muu hulgas teabevoliniku ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahel.

2.5.8.   Vastutus

Vastutus

| (83) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad üksused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta nende täitmist tõendada, eelkõige pädevale järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

(83)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad üksused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta nende täitmist tõendada, eelkõige pädevale järelevalveasutusele.

| (84) | Määruses (EL) 2016/679 sätestatud vastutuse põhimõte on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõikes 2 ilma sisuliste muudatusteta säilitatud ning sama kehtib artikli 24 („Vastutava töötleja vastutus“), artikli 25 („Lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse“) ja artikli 30 („Isikuandmete töötlemise toimingute registreerimine“) puhul. Samuti kohaldatakse jätkuvalt artiklit 35 („Andmekaitsealane mõjuhinnang“) ja artiklit 36 („Eelnev konsulteerimine“). Määruse (EL) 2016/679 artiklid 37–39, mis käsitlevad andmekaitseametniku määramist ja tema ülesandeid, on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ilma sisuliste muudatusteta jätkuvalt kohaldatavad. Lisaks on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses jätkuvalt kohaldatavad määruse (EL) 2016/679 artiklite 40 („Toimimisjuhendid“) ja 42 („Sertifitseerimine“) sätted (80). |
| --- | --- |

(84)

Määruses (EL) 2016/679 sätestatud vastutuse põhimõte on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõikes 2 ilma sisuliste muudatusteta säilitatud ning sama kehtib artikli 24 („Vastutava töötleja vastutus“), artikli 25 („Lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse“) ja artikli 30 („Isikuandmete töötlemise toimingute registreerimine“) puhul. Samuti kohaldatakse jätkuvalt artiklit 35 („Andmekaitsealane mõjuhinnang“) ja artiklit 36 („Eelnev konsulteerimine“). Määruse (EL) 2016/679 artiklid 37–39, mis käsitlevad andmekaitseametniku määramist ja tema ülesandeid, on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ilma sisuliste muudatusteta jätkuvalt kohaldatavad. Lisaks on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses jätkuvalt kohaldatavad määruse (EL) 2016/679 artiklite 40 („Toimimisjuhendid“) ja 42 („Sertifitseerimine“) sätted (80).

80

2.6.   Järelevalve ja õigusnormide täitmise tagamine

Järelevalve ja õigusnormide täitmise tagamine

2.6.1.   Sõltumatu järelevalve

Sõltumatu järelevalve

| (85) | Et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peaks olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida andmekaitsenormide järgimist ja tagada nende täitmine. See asutus peaks tegutsema oma ülesandeid täites ja volitusi kasutades täiesti sõltumatult ja erapooletult. |
| --- | --- |

(85)

Et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peaks olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida andmekaitsenormide järgimist ja tagada nende täitmine. See asutus peaks tegutsema oma ülesandeid täites ja volitusi kasutades täiesti sõltumatult ja erapooletult.

| (86) | Ühendkuningriigis teeb Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse määruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse üle järelevalvet ning tagab nende täitmise teabevolinik. Teabevolinik on n-ö ühest isikust koosnev ühing – eraldi juriidiline isik, mille moodustab üks inimene. Teabevoliniku tööd toetab tema büroo. 31. märtsi 2020. aasta seisuga oli teabevoliniku büroos 768 alalist töötajat (81). Teabevolinik kuulub digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna ministeeriumi haldusalasse (82). |
| --- | --- |

(86)

Ühendkuningriigis teeb Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse määruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse üle järelevalvet ning tagab nende täitmise teabevolinik. Teabevolinik on n-ö ühest isikust koosnev ühing – eraldi juriidiline isik, mille moodustab üks inimene. Teabevoliniku tööd toetab tema büroo. 31. märtsi 2020. aasta seisuga oli teabevoliniku büroos 768 alalist töötajat (81). Teabevolinik kuulub digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna ministeeriumi haldusalasse (82).

81

82

| (87) | Voliniku sõltumatus on sõnaselgelt sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 52, millega ei tehta olulisi muudatusi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 52 lõigetesse 1–3. Volinik peab talle Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega antud ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel tegutsema täiesti sõltumatult ning olema seoses nende ülesannete ja volitustega vaba nii otsestest kui ka kaudsetest välistest mõjutustest ega tohi mitte kelleltki juhiseid küsida või vastu võtta. Samuti peab volinik hoiduma oma kohustustega kokkusobimatust tegevusest ega tohi oma ametiaja jooksul töötada ühelgi muul sobimatul tasustatud või tasustamata ametikohal. |
| --- | --- |

(87)

Voliniku sõltumatus on sõnaselgelt sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 52, millega ei tehta olulisi muudatusi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 52 lõigetesse 1–3. Volinik peab talle Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega antud ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel tegutsema täiesti sõltumatult ning olema seoses nende ülesannete ja volitustega vaba nii otsestest kui ka kaudsetest välistest mõjutustest ega tohi mitte kelleltki juhiseid küsida või vastu võtta. Samuti peab volinik hoiduma oma kohustustega kokkusobimatust tegevusest ega tohi oma ametiaja jooksul töötada ühelgi muul sobimatul tasustatud või tasustamata ametikohal.

| (88) | Teabevoliniku ametisse määramise ja ametist tagandamise tingimused on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisas. Teabevoliniku nimetab õiglase ja avatud konkursi tulemusel ametisse Tema Majesteet valitsuse soovituse põhjal. Kandidaadil peavad olema sobilikud kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused. Kooskõlas ametnike ametisse nimetamise halduseeskirjadega (83) koostab nõustav hindamiskogu loetelu kandidaatidest, kelle saaks ametisse nimetada. Enne, kui digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna minister oma lõpliku otsuse teeb, peab parlamendi asjaomane erikomisjon viima läbi ametisse nimetamise eelse kontrolli. Komisjoni seisukoht avalikustatakse (84). |
| --- | --- |

(88)

Teabevoliniku ametisse määramise ja ametist tagandamise tingimused on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisas. Teabevoliniku nimetab õiglase ja avatud konkursi tulemusel ametisse Tema Majesteet valitsuse soovituse põhjal. Kandidaadil peavad olema sobilikud kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused. Kooskõlas ametnike ametisse nimetamise halduseeskirjadega (83) koostab nõustav hindamiskogu loetelu kandidaatidest, kelle saaks ametisse nimetada. Enne, kui digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna minister oma lõpliku otsuse teeb, peab parlamendi asjaomane erikomisjon viima läbi ametisse nimetamise eelse kontrolli. Komisjoni seisukoht avalikustatakse (84).

83

84

| (89) | Teabevoliniku ametiaeg kestab kuni seitse aastat. Isiku saab nimetada teabevoliniku ametikohale ainult ühel korral. Tema Majesteet võib teabevoliniku parlamendi mõlema koja pöördumise (85) alusel ametist tagandada. Parlamendi kummalegi kojale ei saa esitada teabevoliniku ametist tagandamise taotlust, ilma et minister oleks esitanud aruande, milles ta kinnitab oma veendumust, et teabevolinik on pannud toime tõsise üleastumise ja/või et volinik ei vasta enam tema ülesannete täitmiseks nõutavatele tingimustele (86). |
| --- | --- |

(89)

Teabevoliniku ametiaeg kestab kuni seitse aastat. Isiku saab nimetada teabevoliniku ametikohale ainult ühel korral. Tema Majesteet võib teabevoliniku parlamendi mõlema koja pöördumise (85) alusel ametist tagandada. Parlamendi kummalegi kojale ei saa esitada teabevoliniku ametist tagandamise taotlust, ilma et minister oleks esitanud aruande, milles ta kinnitab oma veendumust, et teabevolinik on pannud toime tõsise üleastumise ja/või et volinik ei vasta enam tema ülesannete täitmiseks nõutavatele tingimustele (86).

85

86

| (90) | Teabevolinikku rahastatakse kolmest allikast: i) vastutavate töötlejate makstavad andmekaitsetasud, mis määratakse kindlaks ministri määrusega (87) (2018. aasta andmekaitsemäärus (tasud ja teave) (Data Protection (Charges and Information) Regulations 2018)) ja moodustavad 85–90 % büroo aastaeelarvest (88); ii) valitsuse toetus teabevolinikule; toetust kasutatakse peamiselt teabevoliniku nende tegevuskulude rahastamiseks, mis ei ole seotud andmekaitsealaste ülesannetega, (89) ja iii) teenustasud (90). Seni ei ole selliseid tasusid nõutud. |
| --- | --- |

(90)

Teabevolinikku rahastatakse kolmest allikast: i) vastutavate töötlejate makstavad andmekaitsetasud, mis määratakse kindlaks ministri määrusega (87) (2018. aasta andmekaitsemäärus (tasud ja teave) (Data Protection (Charges and Information) Regulations 2018)) ja moodustavad 85–90 % büroo aastaeelarvest (88); ii) valitsuse toetus teabevolinikule; toetust kasutatakse peamiselt teabevoliniku nende tegevuskulude rahastamiseks, mis ei ole seotud andmekaitsealaste ülesannetega, (89) ja iii) teenustasud (90). Seni ei ole selliseid tasusid nõutud.

87

88

89

90

| (91) | Teabevoliniku üldised ülesanded seoses nende isikuandmete töötlemisega, mille suhtes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldatakse, on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 57, mis järgivad üsna täpselt määruse (EL) 2016/679 vastavaid norme. Tema ülesanded hõlmavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamise jälgimist ja täitmise tagamist, üldsuse teadlikkuse suurendamist, andmesubjektide esitatud kaebuste käsitlemist, uurimiste läbiviimist jms. Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 115 sätestatud voliniku muud üldised ülesanded, mille hulka kuuluvad kohustus nõustada parlamenti, valitsust ning muid institutsioone ja asutusi seoses seadusandlike ja haldusmeetmetega, mis käsitlevad üksikisikute isikuandmete töötlemisega seotud õigusi ja vabadusi, ning õigus esitada parlamendile, valitsusele või muudele institutsioonidele ja asutustele, samuti avalikkusele voliniku enda algatusel või taotluse põhjal arvamusi kõikides isikuandmete kaitsega seotud küsimustes. Kohtusüsteemi sõltumatuse säilitamise eesmärgil ei ole teabevolinikul õigust täita oma ülesandeid seoses isikuandmete töötlemisega õigust mõistvat funktsiooni täitva isiku või õigust mõistvat funktsiooni täitva kohtu poolt. Järelevalve kohtute üle tagavad aga spetsialiseerunud asutused (vt põhjendused 99–103). |
| --- | --- |

(91)

Teabevoliniku üldised ülesanded seoses nende isikuandmete töötlemisega, mille suhtes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldatakse, on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 57, mis järgivad üsna täpselt määruse (EL) 2016/679 vastavaid norme. Tema ülesanded hõlmavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamise jälgimist ja täitmise tagamist, üldsuse teadlikkuse suurendamist, andmesubjektide esitatud kaebuste käsitlemist, uurimiste läbiviimist jms. Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 115 sätestatud voliniku muud üldised ülesanded, mille hulka kuuluvad kohustus nõustada parlamenti, valitsust ning muid institutsioone ja asutusi seoses seadusandlike ja haldusmeetmetega, mis käsitlevad üksikisikute isikuandmete töötlemisega seotud õigusi ja vabadusi, ning õigus esitada parlamendile, valitsusele või muudele institutsioonidele ja asutustele, samuti avalikkusele voliniku enda algatusel või taotluse põhjal arvamusi kõikides isikuandmete kaitsega seotud küsimustes. Kohtusüsteemi sõltumatuse säilitamise eesmärgil ei ole teabevolinikul õigust täita oma ülesandeid seoses isikuandmete töötlemisega õigust mõistvat funktsiooni täitva isiku või õigust mõistvat funktsiooni täitva kohtu poolt. Järelevalve kohtute üle tagavad aga spetsialiseerunud asutused (vt põhjendused 99–103).

2.6.2.   Õigusnormide täitmise tagamine, sealhulgas karistused

Õigusnormide täitmise tagamine, sealhulgas karistused

| (92) | Teabevoliniku volitused on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 58, millega ei tehta sisulisi muudatusi määruse (EL) 2016/679 vastavas artiklis. 2018. aasta andmekaitseseadusega on kehtestatud täiendavad normid nende volituste teostamise kohta. Eelkõige on teabevolinikul järgmised volitused: a) nõuda vastutavalt töötlejalt ja volitatud töötlejalt (ning teatavatel asjaoludel teistelt isikutelt) vajaliku teabe andmist, esitades teabenõude (edaspidi „teabenõue“); (91) b) viia läbi uurimisi ja auditeid, esitades hindamisteate, millega võidakse nõuda volitatud töötlejalt või vastutavalt töötlejalt, et nad lubaksid volinikul siseneda märgitud ruumidesse, kontrollida või uurida dokumente või seadmeid, vestelda vastutava töötleja nimel isikuandmeid töötlevate isikutega jne (edaspidi „hindamisteade“); (92) c) saada kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 154 muul viisil juurdepääs vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate dokumentidele jne ning pääseda nende ruumidesse (edaspidi „volitus siseneda ja kontrollida“); d) teostada parandusvolitusi, muu hulgas hoiatusi ja noomitusi tehes, või anda korraldusi täitmisteate näol, millega nõutakse vastutavatelt töötlejatelt / volitatud töötlejatelt teatavate meetmete võtmist või võtmata jätmist, sealhulgas anda vastutavale töötlejale / volitatud töötlejale korraldus võtta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 58 lõike 2 punktides c–g ja j täpsustatud meetmeid (edaspidi „täitmisteade“); (93) ja e) määrata haldustrahve karistuse määramise teate näol (edaspidi „trahviteade“) (94). Trahviteateid saab välja anda ka juhul, kui avaliku sektori asutus ei järgi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sätteid (95). |
| --- | --- |

(92)

Teabevoliniku volitused on sätestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 58, millega ei tehta sisulisi muudatusi määruse (EL) 2016/679 vastavas artiklis. 2018. aasta andmekaitseseadusega on kehtestatud täiendavad normid nende volituste teostamise kohta. Eelkõige on teabevolinikul järgmised volitused: a) nõuda vastutavalt töötlejalt ja volitatud töötlejalt (ning teatavatel asjaoludel teistelt isikutelt) vajaliku teabe andmist, esitades teabenõude (edaspidi „teabenõue“); (91) b) viia läbi uurimisi ja auditeid, esitades hindamisteate, millega võidakse nõuda volitatud töötlejalt või vastutavalt töötlejalt, et nad lubaksid volinikul siseneda märgitud ruumidesse, kontrollida või uurida dokumente või seadmeid, vestelda vastutava töötleja nimel isikuandmeid töötlevate isikutega jne (edaspidi „hindamisteade“); (92) c) saada kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 154 muul viisil juurdepääs vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate dokumentidele jne ning pääseda nende ruumidesse (edaspidi „volitus siseneda ja kontrollida“); d) teostada parandusvolitusi, muu hulgas hoiatusi ja noomitusi tehes, või anda korraldusi täitmisteate näol, millega nõutakse vastutavatelt töötlejatelt / volitatud töötlejatelt teatavate meetmete võtmist või võtmata jätmist, sealhulgas anda vastutavale töötlejale / volitatud töötlejale korraldus võtta Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 58 lõike 2 punktides c–g ja j täpsustatud meetmeid (edaspidi „täitmisteade“); (93) ja e) määrata haldustrahve karistuse määramise teate näol (edaspidi „trahviteade“) (94). Trahviteateid saab välja anda ka juhul, kui avaliku sektori asutus ei järgi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse sätteid (95).

91

92

93

94

95

| (93) | Teabevoliniku büroo regulatiivse tegevuse poliitikas (Regulatory Action Policy) on sätestatud asjaolud, mille korral büroo esitab teabenõude või hindamis-, täitmis- või trahviteate (96). Vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuses esinevate puuduste tulemusel esitatud täitmisteatega võib määrata üksnes selliseid nõudeid, mida volinik peab vajalikuks puuduse kõrvaldamiseks. Vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale võib esitada täitmisteateid ja trahviteateid seoses Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse II peatüki (töötlemise põhimõtted), artiklite 12–22 (andmesubjekti õigused), artiklite 25–39 (vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate kohustused) ning artiklite 44–49 (rahvusvaheline edastamine) rikkumisega. Täitmisteate võib esitada ka siis, kui vastutav töötleja ei ole täitnud nõuet maksta 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 137 alusel antud määruse kohast tasu. Peale selle võib esitada täitmisteate artikli 41 kohasele järelevalveasutusele või sertifikaatide väljastajale, kui nad ei täida oma kohustusi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse alusel. Trahviteate võib esitada ka isikule, kes ei ole järginud teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet. |
| --- | --- |

(93)

Teabevoliniku büroo regulatiivse tegevuse poliitikas (Regulatory Action Policy) on sätestatud asjaolud, mille korral büroo esitab teabenõude või hindamis-, täitmis- või trahviteate (96). Vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuses esinevate puuduste tulemusel esitatud täitmisteatega võib määrata üksnes selliseid nõudeid, mida volinik peab vajalikuks puuduse kõrvaldamiseks. Vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale võib esitada täitmisteateid ja trahviteateid seoses Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse II peatüki (töötlemise põhimõtted), artiklite 12–22 (andmesubjekti õigused), artiklite 25–39 (vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate kohustused) ning artiklite 44–49 (rahvusvaheline edastamine) rikkumisega. Täitmisteate võib esitada ka siis, kui vastutav töötleja ei ole täitnud nõuet maksta 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 137 alusel antud määruse kohast tasu. Peale selle võib esitada täitmisteate artikli 41 kohasele järelevalveasutusele või sertifikaatide väljastajale, kui nad ei täida oma kohustusi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse alusel. Trahviteate võib esitada ka isikule, kes ei ole järginud teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet.

Regulatory Action Policy

96

| (94) | Trahviteate saamisel peab isik tasuma teabevolinikule teates märgitud summa. Kui teabevolinik otsustab, kas esitada isikule trahviteade ja kui suur peaks olema trahvisumma, peab ta võtma arvesse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 83 lõigetes 1 ja 2 loetletud tingimusi, mis on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega (97). Artikli 83 lõigete 4 ja 5 alusel on nendes sätetes nimetatud kohustuste täitmata jätmise korral määratavate haldustrahvide maksimaalsed summad vastavalt 8 700 000 naelsterlingit või 17 500 000 naelsterlingit. Ettevõtja puhul võib teabevolinik määrata trahve ka protsendimäärana ülemaailmsest aastakäibest, kui see summa on suurem. Sarnaselt määruse (EL) 2016/679 samaväärsetele sätetele on artikli 83 lõigetes 4 ja 5 kehtestatud nendeks summadeks vastavalt 2 % ja 4 %. Teabenõude, hindamisteate või täitmisteate järgimata jätmise korral võib trahviteatega määrata trahvi, mille summa on maksimaalselt 17 500 000 naelsterlingit või ettevõtja puhul 4 % ülemaailmsest aastakäibest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem. |
| --- | --- |

(94)

Trahviteate saamisel peab isik tasuma teabevolinikule teates märgitud summa. Kui teabevolinik otsustab, kas esitada isikule trahviteade ja kui suur peaks olema trahvisumma, peab ta võtma arvesse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 83 lõigetes 1 ja 2 loetletud tingimusi, mis on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega (97). Artikli 83 lõigete 4 ja 5 alusel on nendes sätetes nimetatud kohustuste täitmata jätmise korral määratavate haldustrahvide maksimaalsed summad vastavalt 8 700 000 naelsterlingit või 17 500 000 naelsterlingit. Ettevõtja puhul võib teabevolinik määrata trahve ka protsendimäärana ülemaailmsest aastakäibest, kui see summa on suurem. Sarnaselt määruse (EL) 2016/679 samaväärsetele sätetele on artikli 83 lõigetes 4 ja 5 kehtestatud nendeks summadeks vastavalt 2 % ja 4 %. Teabenõude, hindamisteate või täitmisteate järgimata jätmise korral võib trahviteatega määrata trahvi, mille summa on maksimaalselt 17 500 000 naelsterlingit või ettevõtja puhul 4 % ülemaailmsest aastakäibest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem.

97

| (95) | Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega tugevdatud teabevoliniku muid volitusi. Näiteks võib volinik nüüd viia hindamisteadete kaudu läbi kõikide vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate kohustuslikke auditeid, samas kui varasema õigusakti – 1998. aasta andmekaitseseaduse – alusel olid volinikul volitused üksnes seoses keskvalitsuse ja tervishoiuorganisatsioonidega ning ülejäänud töötlejad pidid auditiga nõustuma. |
| --- | --- |

(95)

Samuti on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega tugevdatud teabevoliniku muid volitusi. Näiteks võib volinik nüüd viia hindamisteadete kaudu läbi kõikide vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate kohustuslikke auditeid, samas kui varasema õigusakti – 1998. aasta andmekaitseseaduse – alusel olid volinikul volitused üksnes seoses keskvalitsuse ja tervishoiuorganisatsioonidega ning ülejäänud töötlejad pidid auditiga nõustuma.

| (96) | Alates määruse (EL) 2016/679 kehtestamisest menetleb teabevolinik aastas ligikaudu 40 000 andmesubjektidelt laekunud kaebust (98) ja viib lisaks sellele läbi ligikaudu 2 000 uurimist ametiülesande korras (99). Enamik kaebusi on seotud andmetega tutvumise õigusega ja õigusega andmete avalikustamisele. Pärast uurimise läbiviimist võtab volinik täitmise tagamise meetmeid mitmesugustes valdkondades. Täpsemalt esitas teabevolinik oma viimase aastaaruande (2019–2020) (100) kohaselt aruandlusperioodil 54 teabenõuet, 8 hindamisteadet, 7 täitmisteadet, 4 hoiatust ja 8 süüdistust ning määras 15 trahvi (101). |
| --- | --- |

(96)

Alates määruse (EL) 2016/679 kehtestamisest menetleb teabevolinik aastas ligikaudu 40 000 andmesubjektidelt laekunud kaebust (98) ja viib lisaks sellele läbi ligikaudu 2 000 uurimist ametiülesande korras (99). Enamik kaebusi on seotud andmetega tutvumise õigusega ja õigusega andmete avalikustamisele. Pärast uurimise läbiviimist võtab volinik täitmise tagamise meetmeid mitmesugustes valdkondades. Täpsemalt esitas teabevolinik oma viimase aastaaruande (2019–2020) (100) kohaselt aruandlusperioodil 54 teabenõuet, 8 hindamisteadet, 7 täitmisteadet, 4 hoiatust ja 8 süüdistust ning määras 15 trahvi (101).

98

99

100

101

| (97) | Nende hulka kuuluvad mitu olulist rahalist karistust, mis määrati määruse (EL) 2016/679 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel. Näiteks määras teabevolinik 2020. aasta oktoobris Briti lennuettevõtjale 20 miljoni naelsterlingi suuruse trahvi andmetega seotud rikkumise eest, mis mõjutas rohkem kui 400 000 klienti. 2020. aasta oktoobri lõpus määrati rahvusvahelisele hotelliketile 18,4 miljoni naelsterlingi suurune trahv, kuna ta ei taganud miljonite klientide isikuandmete turvalisust, ning 2020. aasta novembris määrati 1,25 miljoni naelsterlingi suurune trahv ürituste pileteid müüvale Briti teenuseosutajale klientide makseandmete kaitsmata jätmise eest (102). |
| --- | --- |

(97)

Nende hulka kuuluvad mitu olulist rahalist karistust, mis määrati määruse (EL) 2016/679 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel. Näiteks määras teabevolinik 2020. aasta oktoobris Briti lennuettevõtjale 20 miljoni naelsterlingi suuruse trahvi andmetega seotud rikkumise eest, mis mõjutas rohkem kui 400 000 klienti. 2020. aasta oktoobri lõpus määrati rahvusvahelisele hotelliketile 18,4 miljoni naelsterlingi suurune trahv, kuna ta ei taganud miljonite klientide isikuandmete turvalisust, ning 2020. aasta novembris määrati 1,25 miljoni naelsterlingi suurune trahv ürituste pileteid müüvale Briti teenuseosutajale klientide makseandmete kaitsmata jätmise eest (102).

102

| (98) | Lisaks teabevoliniku õigusnormide täitmise tagamise volitustele, mida on kirjeldatud põhjenduses 92, on teatavad andmekaitsealaste õigusaktide rikkumised süüteod ja seega võidakse nende korral kohaldada kriminaalkaristusi (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). See kehtib näiteks juhul, kui teadlikult või hooletuse tõttu hangitakse või avalikustatakse isikuandmeid ilma vastutava töötleja nõusolekuta, korraldatakse isikuandmete avalikustamine teisele isikule ilma vastutava töötleja nõusolekuta, (103) muudetakse ilma vastutava töötleja nõusolekuta uuesti identifitseeritavaks teave, mille näol on tegu umbisikustatud isikuandmetega, (104) takistatakse tahtlikult voliniku õiguse teostamist seoses isikuandmete kontrollimisega kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, (105) esitatakse vastusena teabenõudele valeväiteid või hävitatakse teavet seoses teabenõuete või hindamisteadetega (106). |
| --- | --- |

(98)

Lisaks teabevoliniku õigusnormide täitmise tagamise volitustele, mida on kirjeldatud põhjenduses 92, on teatavad andmekaitsealaste õigusaktide rikkumised süüteod ja seega võidakse nende korral kohaldada kriminaalkaristusi (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). See kehtib näiteks juhul, kui teadlikult või hooletuse tõttu hangitakse või avalikustatakse isikuandmeid ilma vastutava töötleja nõusolekuta, korraldatakse isikuandmete avalikustamine teisele isikule ilma vastutava töötleja nõusolekuta, (103) muudetakse ilma vastutava töötleja nõusolekuta uuesti identifitseeritavaks teave, mille näol on tegu umbisikustatud isikuandmetega, (104) takistatakse tahtlikult voliniku õiguse teostamist seoses isikuandmete kontrollimisega kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, (105) esitatakse vastusena teabenõudele valeväiteid või hävitatakse teavet seoses teabenõuete või hindamisteadetega (106).

103

104

105

106

2.6.3.   Järelevalve kohtute üle

Järelevalve kohtute üle

| (99) | Järelevalve isikuandmete töötlemise üle kohtute poolt on kahesugune. Kui kohtunik või kohus ei täida õigust mõistvat funktsiooni, siis teeb järelevalvet teabevolinik. Kui vastutav töötleja täidab õigust mõistvat funktsiooni, ei saa teabevolinik oma järelevalveülesandeid täita (107) ja järelevalvet teevad spetsiaalsed asutused. See vastab lähenemisviisile, mida järgitakse määruses (EL) 2016/679 (artikli 55 lõige 3). |
| --- | --- |

(99)

Järelevalve isikuandmete töötlemise üle kohtute poolt on kahesugune. Kui kohtunik või kohus ei täida õigust mõistvat funktsiooni, siis teeb järelevalvet teabevolinik. Kui vastutav töötleja täidab õigust mõistvat funktsiooni, ei saa teabevolinik oma järelevalveülesandeid täita (107) ja järelevalvet teevad spetsiaalsed asutused. See vastab lähenemisviisile, mida järgitakse määruses (EL) 2016/679 (artikli 55 lõige 3).

107

| (100) | Täpsemalt teeb teise stsenaariumi puhul Inglismaa ja Walesi kohtute ning Inglismaa ja Walesi esimese astme kohtute (First-tier Tribunals) ja kõrgemate kohtute (Upper Tribunals) puhul järelevalvet kohtute andmekaitsekomisjon (Judicial Data Protection Panel) (108). Peale selle on ülemkohtunik (Lord Chief Justice) ja kohtute kõrgeim president (Senior President of Tribunals) andnud välja eraelu puutumatust käsitleva teate, (109) milles on sätestatud isikuandmete töötlemine Inglismaa ja Walesi kohtutes õigust mõistva funktsiooni täitmisel. Sarnase teate on andnud välja Põhja-Iirimaa (110) ja Šotimaa (111) kohtud. |
| --- | --- |

(100)

Täpsemalt teeb teise stsenaariumi puhul Inglismaa ja Walesi kohtute ning Inglismaa ja Walesi esimese astme kohtute (First-tier Tribunals) ja kõrgemate kohtute (Upper Tribunals) puhul järelevalvet kohtute andmekaitsekomisjon (Judicial Data Protection Panel) (108). Peale selle on ülemkohtunik (Lord Chief Justice) ja kohtute kõrgeim president (Senior President of Tribunals) andnud välja eraelu puutumatust käsitleva teate, (109) milles on sätestatud isikuandmete töötlemine Inglismaa ja Walesi kohtutes õigust mõistva funktsiooni täitmisel. Sarnase teate on andnud välja Põhja-Iirimaa (110) ja Šotimaa (111) kohtud.

108

109

110

111

| (101) | Peale selle on Põhja-Iirimaa ülemkohtunik nimetanud Põhja-Iirimaal kõrge kohtu kohtuniku andmekaitse üle järelevalvet tegevaks kohtunikuks (Data Supervisory Judge) (112). Samuti on Põhja-Iirimaa kohtunikele antud suuniseid selle kohta, mida andmete kaotsimineku või võimaliku kaotsimineku korral teha, ja sellest tulenevate küsimuste lahendamise kohta (113). |
| --- | --- |

(101)

Peale selle on Põhja-Iirimaa ülemkohtunik nimetanud Põhja-Iirimaal kõrge kohtu kohtuniku andmekaitse üle järelevalvet tegevaks kohtunikuks (Data Supervisory Judge) (112). Samuti on Põhja-Iirimaa kohtunikele antud suuniseid selle kohta, mida andmete kaotsimineku või võimaliku kaotsimineku korral teha, ja sellest tulenevate küsimuste lahendamise kohta (113).

112

113

| (102) | Šotimaal on lordpresident nimetanud andmekaitse üle järelevalvet tegeva kohtuniku, kes uurib kõiki andmekaitsega seotud põhjustel esitatud kaebusi. See on sätestatud kohtunike vastu esitatud kaebusi käsitlevates normides, mis vastavad Inglismaal ja Walesis kehtivatele normidele (114). |
| --- | --- |

(102)

Šotimaal on lordpresident nimetanud andmekaitse üle järelevalvet tegeva kohtuniku, kes uurib kõiki andmekaitsega seotud põhjustel esitatud kaebusi. See on sätestatud kohtunike vastu esitatud kaebusi käsitlevates normides, mis vastavad Inglismaal ja Walesis kehtivatele normidele (114).

114

| (103) | Samuti on kõrgeimas kohtus määratud üks kõrgeima kohtu kohtunik andmekaitse üle järelevalvet tegema. |
| --- | --- |

(103)

Samuti on kõrgeimas kohtus määratud üks kõrgeima kohtu kohtunik andmekaitse üle järelevalvet tegema.

2.6.4.   Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (104) | Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste maksmapanekuks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine. |
| --- | --- |

(104)

Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste maksmapanekuks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine.

| (105) | Esiteks on andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui ta leiab, et seoses teda puudutavate isikuandmetega on rikutud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust (115). Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses on ilma sisuliste muudatusteta säilitatud määruse (EL) 2016/679 artiklis 77 selle õiguse kohta sätestatud normid. Sama kehtib artikli 57 lõike 1 punkti f ja lõike 2 puhul, kus on sätestatud voliniku ülesanded seoses kaebuste käsitlemisega. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 92–98, on teabevolinikul õigus hinnata, kas vastutav töötleja ja volitatud töötleja täidavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, nõuda neilt nõuete mittetäitmise korral vajalike meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist ning määrata trahve. |
| --- | --- |

(105)

Esiteks on andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui ta leiab, et seoses teda puudutavate isikuandmetega on rikutud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust (115). Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses on ilma sisuliste muudatusteta säilitatud määruse (EL) 2016/679 artiklis 77 selle õiguse kohta sätestatud normid. Sama kehtib artikli 57 lõike 1 punkti f ja lõike 2 puhul, kus on sätestatud voliniku ülesanded seoses kaebuste käsitlemisega. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 92–98, on teabevolinikul õigus hinnata, kas vastutav töötleja ja volitatud töötleja täidavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, nõuda neilt nõuete mittetäitmise korral vajalike meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist ning määrata trahve.

115

| (106) | Teiseks on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega ette nähtud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõike 1 kohaselt on isikul õigus kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit voliniku õiguslikult siduva otsuse vastu, mis teda puudutab. Kohtuliku kontrolli raames vaatab kohtunik vaidlustatud otsuse läbi ja kaalub, kas teabevolinik tegutses seaduspäraselt. Peale selle saab kaebuse esitaja juhul, kui volinik andmesubjekti esitatud kaebust nõuetekohaselt ei käsitle, (116) Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõike 2 kohaselt kasutada õiguskaitsevahendit. Ta võib pöörduda esimese astme kohtusse (First Tier Tribunal), kes võib nõuda volinikult kaebusele vastamiseks nõuetekohaste meetmete võtmist või kaebuse esitaja teavitamist kaebuse menetlemise edenemisest (117). Peale selle võib iga isik, kellele volinik esitab mõne eespool nimetatud teate (teabenõue, hindamisteade, täitmisteade või trahviteade), kaevata teate peale esimese astme kohtusse (118). Kui kohus leiab, et voliniku otsus ei ole õigusaktidega kooskõlas või et volinik oleks pidanud oma kaalutlusõigust teistmoodi teostama, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teate või otsuse sellise teate või otsusega, mille teabevolinik oleks võinud esitada või teha. |
| --- | --- |

(106)

Teiseks on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega ette nähtud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõike 1 kohaselt on isikul õigus kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit voliniku õiguslikult siduva otsuse vastu, mis teda puudutab. Kohtuliku kontrolli raames vaatab kohtunik vaidlustatud otsuse läbi ja kaalub, kas teabevolinik tegutses seaduspäraselt. Peale selle saab kaebuse esitaja juhul, kui volinik andmesubjekti esitatud kaebust nõuetekohaselt ei käsitle, (116) Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõike 2 kohaselt kasutada õiguskaitsevahendit. Ta võib pöörduda esimese astme kohtusse (First Tier Tribunal), kes võib nõuda volinikult kaebusele vastamiseks nõuetekohaste meetmete võtmist või kaebuse esitaja teavitamist kaebuse menetlemise edenemisest (117). Peale selle võib iga isik, kellele volinik esitab mõne eespool nimetatud teate (teabenõue, hindamisteade, täitmisteade või trahviteade), kaevata teate peale esimese astme kohtusse (118). Kui kohus leiab, et voliniku otsus ei ole õigusaktidega kooskõlas või et volinik oleks pidanud oma kaalutlusõigust teistmoodi teostama, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teate või otsuse sellise teate või otsusega, mille teabevolinik oleks võinud esitada või teha.

116

117

118

| (107) | Kolmandaks saavad isikud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 alusel kasutada kohtus õiguskaitsevahendit otse vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate vastu. Kui kohus nõustub andmesubjekti avalduse põhjal, et andmesubjekti andmekaitsealastest õigusaktidest tulenevaid õigusi on rikutud, võib kohus nõuda, et töötlemise eest vastutav töötleja või tema nimel tegutsev volitatud töötleja võtaks või jätaks võtmata kohtumääruses märgitud meetmed. |
| --- | --- |

(107)

Kolmandaks saavad isikud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 alusel kasutada kohtus õiguskaitsevahendit otse vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate vastu. Kui kohus nõustub andmesubjekti avalduse põhjal, et andmesubjekti andmekaitsealastest õigusaktidest tulenevaid õigusi on rikutud, võib kohus nõuda, et töötlemise eest vastutav töötleja või tema nimel tegutsev volitatud töötleja võtaks või jätaks võtmata kohtumääruses märgitud meetmed.

| (108) | Peale selle on igal isikul, kes on kandnud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse rikkumise tulemusel materiaalset või mittemateriaalset kahju, Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 168 kohaselt õigus saada vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist tekitatud kahju eest. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõigetes 1–5 sätestatud normid hüvitise ja vastutuse kohta on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 168 alusel hõlmab mittemateriaalne kahju ka kannatusi. Samuti on andmesubjektil Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 80 alusel õigus volitada esindavat organit või organisatsiooni esitama tema nimel volinikule kaebuse (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 77 alusel) ja kasutama tema nimel õigusi, mida on nimetatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 78 („Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile voliniku vastu“), artiklis 79 („Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile vastutava töötleja või volitatud töötleja vastu“) ja artiklis 82 („Õigus hüvitisele ja vastutusele“). |
| --- | --- |

(108)

Peale selle on igal isikul, kes on kandnud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse rikkumise tulemusel materiaalset või mittemateriaalset kahju, Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 168 kohaselt õigus saada vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist tekitatud kahju eest. Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõigetes 1–5 sätestatud normid hüvitise ja vastutuse kohta on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate normidega. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 168 alusel hõlmab mittemateriaalne kahju ka kannatusi. Samuti on andmesubjektil Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 80 alusel õigus volitada esindavat organit või organisatsiooni esitama tema nimel volinikule kaebuse (Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 77 alusel) ja kasutama tema nimel õigusi, mida on nimetatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 78 („Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile voliniku vastu“), artiklis 79 („Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile vastutava töötleja või volitatud töötleja vastu“) ja artiklis 82 („Õigus hüvitisele ja vastutusele“).

| (109) | Neljandaks võib iga isik, kes leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, lisaks nendele õiguskaitsevahendi kasutamise võimalustele taotleda Ühendkuningriigis õiguskaitset ka 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel (119). Isik, kes väidab, et avaliku sektori asutus käitus (või kavatseb käituda) viisil, mis ei ole kooskõlas konventsioonist tuleneva õigusega ja on seetõttu 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõike 1 alusel ebaseaduslik, võib algatada selle asutuse vastu asjakohases kohtus menetluse või tugineda asjaomastele õigustele mis tahes kohtumenetluses, kui ta on (või oleks) ebaseadusliku tegevuse ohver. |
| --- | --- |

(109)

Neljandaks võib iga isik, kes leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, lisaks nendele õiguskaitsevahendi kasutamise võimalustele taotleda Ühendkuningriigis õiguskaitset ka 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel (119). Isik, kes väidab, et avaliku sektori asutus käitus (või kavatseb käituda) viisil, mis ei ole kooskõlas konventsioonist tuleneva õigusega ja on seetõttu 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõike 1 alusel ebaseaduslik, võib algatada selle asutuse vastu asjakohases kohtus menetluse või tugineda asjaomastele õigustele mis tahes kohtumenetluses, kui ta on (või oleks) ebaseadusliku tegevuse ohver.

119

| (110) | Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegevus on ebaseaduslik, võib ta määrata oma volituste piires sellise õiguskaitsevahendi või hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (120). Samuti võib kohus sedastada, et esmase õigusakti säte on vastuolus konventsioonist tuleneva õigusega. |
| --- | --- |

(110)

Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegevus on ebaseaduslik, võib ta määrata oma volituste piires sellise õiguskaitsevahendi või hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (120). Samuti võib kohus sedastada, et esmase õigusakti säte on vastuolus konventsioonist tuleneva õigusega.

120

| (111) | Lisaks võib isik pärast siseriiklike õiguskaitsevahendite ammendumist taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooni alusel tagatud õiguste rikkumise korral õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks võib isik pärast siseriiklike õiguskaitsevahendite ammendumist taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooni alusel tagatud õiguste rikkumise korral õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus.

3.   JUURDEPÄÄS EUROOPA LIIDUST EDASTATUD ISIKUANDMETELE JA NENDE KASUTAMINE ÜHENDKUNINGRIIGIS ASUVATE AVALIKU SEKTORI ASUTUSTE POOLT

JUURDEPÄÄS EUROOPA LIIDUST EDASTATUD ISIKUANDMETELE JA NENDE KASUTAMINE ÜHENDKUNINGRIIGIS ASUVATE AVALIKU SEKTORI ASUTUSTE POOLT

| (112) | Komisjon hindas ka Ühendkuningriigi õigusraamistikku, mis reguleerib Ühendkuningriigis asuvatele ettevõtjatele edastatud isikuandmete kogumist ja järgnevat kasutamist Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt avaliku huvi eesmärkidel, eelkõige kriminaalõiguskaitse ja riigi julgeoleku eesmärkidel (edaspidi „valitsuse juurdepääs“). Selle hindamisel, kas tingimused, mille alusel valitsusel on juurdepääs käesoleva otsuse alusel Ühendkuningriiki edastatud andmetele, täidavad määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikega 1 ette nähtud nn sisulise vastavuse nõude, mida Euroopa Liidu Kohus on tõlgendanud Euroopa Liidu põhiõiguste harta alusel, võttis komisjon arvesse eelkõige järgmisi kriteeriume. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon hindas ka Ühendkuningriigi õigusraamistikku, mis reguleerib Ühendkuningriigis asuvatele ettevõtjatele edastatud isikuandmete kogumist ja järgnevat kasutamist Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt avaliku huvi eesmärkidel, eelkõige kriminaalõiguskaitse ja riigi julgeoleku eesmärkidel (edaspidi „valitsuse juurdepääs“). Selle hindamisel, kas tingimused, mille alusel valitsusel on juurdepääs käesoleva otsuse alusel Ühendkuningriiki edastatud andmetele, täidavad määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikega 1 ette nähtud nn sisulise vastavuse nõude, mida Euroopa Liidu Kohus on tõlgendanud Euroopa Liidu põhiõiguste harta alusel, võttis komisjon arvesse eelkõige järgmisi kriteeriume.

| (113) | Esiteks peab isikuandmete kaitse õiguse piirang olema ette nähtud õigusaktidega ning õiguslikus aluses, mis võimaldab sellisesse õigusesse sekkuda, peab olema määratletud, kui ulatuslikult tohib asjaomase õiguse teostamist piirata (121). |
| --- | --- |

(113)

Esiteks peab isikuandmete kaitse õiguse piirang olema ette nähtud õigusaktidega ning õiguslikus aluses, mis võimaldab sellisesse õigusesse sekkuda, peab olema määratletud, kui ulatuslikult tohib asjaomase õiguse teostamist piirata (121).

121

| (114) | Teiseks peab proportsionaalsuse nõude täitmiseks, mille kohaselt tohib isikuandmete kaitse suhtes kohaldada erandeid ja piiranguid üksnes sel määral, mil see on demokraatlikus ühiskonnas rangelt vajalik liidus tunnustatutega samaväärsete konkreetsete üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks, olema asjaomase kolmanda riigi õigusaktides, millega sekkumist lubatakse, sätestatud selged ja täpsed normid, millega reguleeritakse kõnealuste meetmete kohaldamisala ja kohaldamist ning kehtestatakse minimaalsed kaitsemeetmed, et isikutel, kelle andmeid on edastatud, oleksid piisavad tagatised oma isikuandmete tõhusaks kaitseks kuritarvitamise ohu eest (122). Eelkõige tuleb sellistes õigusaktides osutada, millistel asjaoludel ja tingimustel võib vastu võtta meetme, millega selliste andmete töötlemine ette nähakse, (123) ning kehtestada selliste nõuete täitmise kontrollimiseks sõltumatu järelevalve (124). |
| --- | --- |

(114)

Teiseks peab proportsionaalsuse nõude täitmiseks, mille kohaselt tohib isikuandmete kaitse suhtes kohaldada erandeid ja piiranguid üksnes sel määral, mil see on demokraatlikus ühiskonnas rangelt vajalik liidus tunnustatutega samaväärsete konkreetsete üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks, olema asjaomase kolmanda riigi õigusaktides, millega sekkumist lubatakse, sätestatud selged ja täpsed normid, millega reguleeritakse kõnealuste meetmete kohaldamisala ja kohaldamist ning kehtestatakse minimaalsed kaitsemeetmed, et isikutel, kelle andmeid on edastatud, oleksid piisavad tagatised oma isikuandmete tõhusaks kaitseks kuritarvitamise ohu eest (122). Eelkõige tuleb sellistes õigusaktides osutada, millistel asjaoludel ja tingimustel võib vastu võtta meetme, millega selliste andmete töötlemine ette nähakse, (123) ning kehtestada selliste nõuete täitmise kontrollimiseks sõltumatu järelevalve (124).

122

123

124

| (115) | Kolmandaks peavad sellised õigusaktid olema siseriikliku õiguse alusel õiguslikult siduvad ning need õigusnõuded ei pea olema mitte üksnes ametiasutuste suhtes siduvad, vaid ka asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste vastu kohtus kaitstavad (125). Eelkõige peab andmesubjektil olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda teda puudutavate isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (126). |
| --- | --- |

(115)

Kolmandaks peavad sellised õigusaktid olema siseriikliku õiguse alusel õiguslikult siduvad ning need õigusnõuded ei pea olema mitte üksnes ametiasutuste suhtes siduvad, vaid ka asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste vastu kohtus kaitstavad (125). Eelkõige peab andmesubjektil olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda teda puudutavate isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (126).

125

126

3.1.   Üldine õigusraamistik

Üldine õigusraamistik

| (116) | Kuna tegemist on avaliku sektori volituste kasutamisega, peab valitsuse juurdepääs Ühendkuningriigis toimuma täielikult õiguspäraselt. Ühendkuningriik on ratifitseerinud Euroopa inimõiguste konventsiooni (vt põhjendus 9) ja kõik avaliku sektori asutused Ühendkuningriigis peavad tegutsema kooskõlas konventsiooniga (127). Konventsiooni artikliga 8 on ette nähtud, et mis tahes sekkumine eraelu puutumatusse peab olema kooskõlas seadusega, mõne artikli 8 lõikes 2 sätestatud eesmärgi huvides ja selle eesmärgiga proportsionaalne. Samuti on artikliga 8 nõutud, et sekkumine peab olema ettenähtav, see tähendab, et sellel peab olema õigusaktides selge ja juurdepääsetav alus ning need õigusaktid peavad sisaldama asjakohaseid kaitsemeetmeid kuritarvitamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(116)

Kuna tegemist on avaliku sektori volituste kasutamisega, peab valitsuse juurdepääs Ühendkuningriigis toimuma täielikult õiguspäraselt. Ühendkuningriik on ratifitseerinud Euroopa inimõiguste konventsiooni (vt põhjendus 9) ja kõik avaliku sektori asutused Ühendkuningriigis peavad tegutsema kooskõlas konventsiooniga (127). Konventsiooni artikliga 8 on ette nähtud, et mis tahes sekkumine eraelu puutumatusse peab olema kooskõlas seadusega, mõne artikli 8 lõikes 2 sätestatud eesmärgi huvides ja selle eesmärgiga proportsionaalne. Samuti on artikliga 8 nõutud, et sekkumine peab olema ettenähtav, see tähendab, et sellel peab olema õigusaktides selge ja juurdepääsetav alus ning need õigusaktid peavad sisaldama asjakohaseid kaitsemeetmeid kuritarvitamise vältimiseks.

127

| (117) | Peale selle on Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas täpsustanud, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigusesse sekkumise suhtes peab kehtima tõhus, sõltumatu ja erapooletu järelevalvesüsteem, mille on ette näinud kohtunik või mõni muu sõltumatu organ (128) (nt haldusasutus või parlamendiorgan). |
| --- | --- |

(117)

Peale selle on Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas täpsustanud, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigusesse sekkumise suhtes peab kehtima tõhus, sõltumatu ja erapooletu järelevalvesüsteem, mille on ette näinud kohtunik või mõni muu sõltumatu organ (128) (nt haldusasutus või parlamendiorgan).

128

| (118) | Lisaks tuleb üksikisikutele pakkuda tõhusat õiguskaitsevahendit ning Euroopa Inimõiguste Kohus on selgitanud, et sellist õiguskaitsevahendit peab pakkuma sõltumatu ja erapooletu organ, mis on vastu võtnud oma kodukorra ja koosneb liikmetest, kes töötavad või on töötanud kõrges kohtunikuametis või on kogenud juristid, ning sellele organile taotluse esitamise tingimuseks ei tohi olla tõendamiskohustuse täitmine. Üksikisikute kaebuste läbivaatamisel peab sõltumatul ja erapooletul organil olema juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas suletud toimikutele. Samuti peavad tal olema volitused nõuete täitmata jätmine heastada (129). |
| --- | --- |

(118)

Lisaks tuleb üksikisikutele pakkuda tõhusat õiguskaitsevahendit ning Euroopa Inimõiguste Kohus on selgitanud, et sellist õiguskaitsevahendit peab pakkuma sõltumatu ja erapooletu organ, mis on vastu võtnud oma kodukorra ja koosneb liikmetest, kes töötavad või on töötanud kõrges kohtunikuametis või on kogenud juristid, ning sellele organile taotluse esitamise tingimuseks ei tohi olla tõendamiskohustuse täitmine. Üksikisikute kaebuste läbivaatamisel peab sõltumatul ja erapooletul organil olema juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas suletud toimikutele. Samuti peavad tal olema volitused nõuete täitmata jätmine heastada (129).

129

| (119) | Ühendkuningriik on ratifitseerinud ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (konventsioon nr 108) ja allkirjastas 2018. aastal protokolli, millega muudetakse isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (mida tuntakse ka konventsioonina nr 108+) (130). Konventsiooni nr 108 artiklis 9 on sätestatud, et erandid andmekaitsepõhimõtetest (artikkel 5 „Andmekvaliteet“), andmete eriliike reguleerivatest normidest (artikkel 6 „Andmete eriliigid“) ja andmesubjekti õigustest (artikkel 8 „Lisatagatised andmesubjektile“) on lubatud üksnes juhul, kui selline erand on ette nähtud osalisriigi õigusega ning osutub demokraatlikus ühiskonnas vajalikuks, et kaitsta riigi julgeolekut, avalikku korda, riigi rahalisi huve või võidelda kuritegevuse vastu või kaitsta andmesubjekti või muu isiku õigusi ja vabadusi (131). |
| --- | --- |

(119)

Ühendkuningriik on ratifitseerinud ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (konventsioon nr 108) ja allkirjastas 2018. aastal protokolli, millega muudetakse isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (mida tuntakse ka konventsioonina nr 108+) (130). Konventsiooni nr 108 artiklis 9 on sätestatud, et erandid andmekaitsepõhimõtetest (artikkel 5 „Andmekvaliteet“), andmete eriliike reguleerivatest normidest (artikkel 6 „Andmete eriliigid“) ja andmesubjekti õigustest (artikkel 8 „Lisatagatised andmesubjektile“) on lubatud üksnes juhul, kui selline erand on ette nähtud osalisriigi õigusega ning osutub demokraatlikus ühiskonnas vajalikuks, et kaitsta riigi julgeolekut, avalikku korda, riigi rahalisi huve või võidelda kuritegevuse vastu või kaitsta andmesubjekti või muu isiku õigusi ja vabadusi (131).

130

131

| (120) | Kuna Ühendkuningriik on Euroopa Nõukogu liige, kehtib tema suhtes Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimise ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevusse kuulumise tagajärjel seega mitu rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustust, mis loovad raamistiku valitsuse juurdepääsu süsteemile, lähtudes sarnastest põhimõtetest, kaitsemeetmetest ja üksikisiku õigustest kui need, mis on tagatud ELi õiguse alusel ja kohaldatavad liikmesriikides. Nagu on rõhutatud põhjenduses 19, on selliste õigusaktide jätkuv järgimine seega käesoleva otsuse aluseks oleva hindamise eriti oluline element. |
| --- | --- |

(120)

Kuna Ühendkuningriik on Euroopa Nõukogu liige, kehtib tema suhtes Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimise ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevusse kuulumise tagajärjel seega mitu rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustust, mis loovad raamistiku valitsuse juurdepääsu süsteemile, lähtudes sarnastest põhimõtetest, kaitsemeetmetest ja üksikisiku õigustest kui need, mis on tagatud ELi õiguse alusel ja kohaldatavad liikmesriikides. Nagu on rõhutatud põhjenduses 19, on selliste õigusaktide jätkuv järgimine seega käesoleva otsuse aluseks oleva hindamise eriti oluline element.

| (121) | Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseadusega tagatud konkreetsed andmekaitsega seotud kaitsemeetmed ja õigused juhul, kui andmeid töötlevad avaliku sektori asutused, sealhulgas õiguskaitseasutused ja riiklikud julgeolekuasutused. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseadusega tagatud konkreetsed andmekaitsega seotud kaitsemeetmed ja õigused juhul, kui andmeid töötlevad avaliku sektori asutused, sealhulgas õiguskaitseasutused ja riiklikud julgeolekuasutused.

| (122) | Isikuandmete töötlemise kord kriminaalõiguskaitse kontekstis on sätestatud eeskätt 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas, mis kehtestati direktiivi (EL) 2016/680 ülevõtmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes pädevate asutuste poolt süütegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks (132). |
| --- | --- |

(122)

Isikuandmete töötlemise kord kriminaalõiguskaitse kontekstis on sätestatud eeskätt 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas, mis kehtestati direktiivi (EL) 2016/680 ülevõtmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes pädevate asutuste poolt süütegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks (132).

132

| (123) | Pädev asutus on määratletud andmekaitseseaduse paragrahvis 30 kui 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud isik ja muu isik, kellel on seadusjärgsed ülesanded õiguskaitse tagamise eesmärgil (133). Nagu on järgnevalt selgitatud (vt põhjendus 139), võivad teatavad pädevad asutused (näiteks riiklik kuritegevusevastase võitluse amet) teatavatel tingimustel kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud volitusi. Sellisel juhul kohaldatakse lisaks 2018. aasta andmekaitse seaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid. Luureteenistused (salaluureteenistus, julgeolekuteenistus ja valitsusside peakorter) ei ole 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad pädevad asutused (134) ja seetõttu ei kohaldata nende tegevuse suhtes 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud norme. 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa reguleerib isikuandmete töötlemist luureteenistuste poolt (vt põhjendus 125). |
| --- | --- |

(123)

Pädev asutus on määratletud andmekaitseseaduse paragrahvis 30 kui 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud isik ja muu isik, kellel on seadusjärgsed ülesanded õiguskaitse tagamise eesmärgil (133). Nagu on järgnevalt selgitatud (vt põhjendus 139), võivad teatavad pädevad asutused (näiteks riiklik kuritegevusevastase võitluse amet) teatavatel tingimustel kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud volitusi. Sellisel juhul kohaldatakse lisaks 2018. aasta andmekaitse seaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid. Luureteenistused (salaluureteenistus, julgeolekuteenistus ja valitsusside peakorter) ei ole 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad pädevad asutused (134) ja seetõttu ei kohaldata nende tegevuse suhtes 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud norme. 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa reguleerib isikuandmete töötlemist luureteenistuste poolt (vt põhjendus 125).

133

134

| (124) | Sarnaselt direktiivile (EL) 2016/680 on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud seaduslikkuse ja õigluse, (135) eesmärgi piirangu, (136) võimalikult väheste andmete kogumise, (137) õigsuse, (138) säilitamise piirangu (139) ja turvalisuse (140) põhimõtted. Kehtestatud on konkreetsed läbipaistvuskohustused (141) ning üksikisikutele antud õigus andmetega tutvuda, (142) neid parandada ja kustutada (143) ja õigus, et nende kohta ei võeta vastu automatiseeritud otsust (144). Samuti peavad pädevad asutused rakendama lõimitud andmekaitset ja vaikimisi andmekaitset, töötlemistoimingud dokumenteerima ning hindama teatavate töötlemistoimingute puhul andmekaitsealast mõju ja eelnevalt teabevolinikuga konsulteerima (145). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 56 kohaselt peavad nad tõendama, et täidavad nimetatud seaduse nõudeid. Lisaks peavad nad kehtestama asjakohased meetmed, et tagada isikuandmete töötlemise turvalisus, (146) ning nende suhtes kehtivad konkreetsed kohustused andmetega seotud rikkumiste korral, mille hulka kuulub kohustus teavitada rikkumisest teabevolinikku ja andmesubjekti (147). Nagu ka direktiivi (EL) 2016/680 puhul, peab vastutav töötleja (välja arvatud juhul, kui tegemist on kohtu või muu õigust mõistvat funktsiooni täitva õigusasutusega) määrama andmekaitseametniku, (148) kes abistab vastutavat töötlejat nii tema kohustuste täitmisel kui ka nende täitmise üle järelevalve tegemisel (149). Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseadusega kehtestatud erinõuded õiguskaitse eesmärkidel isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele, et tagada kaitse jätkumine (150). Käesoleva otsusega samal kuupäeval võttis komisjon direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel vastu kaitse piisavuse otsuse, milles järeldati, et Ühendkuningriigis kriminaalõiguskaitseasutustele kohaldatava andmekaitse korraga on tagatud kaitsetase, mis sisuliselt vastab direktiiviga (EL) 2016/680 tagatud kaitsetasemele. |
| --- | --- |

(124)

Sarnaselt direktiivile (EL) 2016/680 on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud seaduslikkuse ja õigluse, (135) eesmärgi piirangu, (136) võimalikult väheste andmete kogumise, (137) õigsuse, (138) säilitamise piirangu (139) ja turvalisuse (140) põhimõtted. Kehtestatud on konkreetsed läbipaistvuskohustused (141) ning üksikisikutele antud õigus andmetega tutvuda, (142) neid parandada ja kustutada (143) ja õigus, et nende kohta ei võeta vastu automatiseeritud otsust (144). Samuti peavad pädevad asutused rakendama lõimitud andmekaitset ja vaikimisi andmekaitset, töötlemistoimingud dokumenteerima ning hindama teatavate töötlemistoimingute puhul andmekaitsealast mõju ja eelnevalt teabevolinikuga konsulteerima (145). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 56 kohaselt peavad nad tõendama, et täidavad nimetatud seaduse nõudeid. Lisaks peavad nad kehtestama asjakohased meetmed, et tagada isikuandmete töötlemise turvalisus, (146) ning nende suhtes kehtivad konkreetsed kohustused andmetega seotud rikkumiste korral, mille hulka kuulub kohustus teavitada rikkumisest teabevolinikku ja andmesubjekti (147). Nagu ka direktiivi (EL) 2016/680 puhul, peab vastutav töötleja (välja arvatud juhul, kui tegemist on kohtu või muu õigust mõistvat funktsiooni täitva õigusasutusega) määrama andmekaitseametniku, (148) kes abistab vastutavat töötlejat nii tema kohustuste täitmisel kui ka nende täitmise üle järelevalve tegemisel (149). Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseadusega kehtestatud erinõuded õiguskaitse eesmärkidel isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele, et tagada kaitse jätkumine (150). Käesoleva otsusega samal kuupäeval võttis komisjon direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel vastu kaitse piisavuse otsuse, milles järeldati, et Ühendkuningriigis kriminaalõiguskaitseasutustele kohaldatava andmekaitse korraga on tagatud kaitsetase, mis sisuliselt vastab direktiiviga (EL) 2016/680 tagatud kaitsetasemele.

135

136

137

138

139

140

141

142

143

144

145

146

147

148

149

150

| (125) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldatakse kogu andmete töötlemise suhtes, mida teevad luureteenistused või mida tehakse nende nimel. Eelkõige on selles sätestatud peamised andmekaitsepõhimõtted (seaduslikkus, õiglus ja läbipaistvus, (151) eesmärgi piirang, (152) võimalikult väheste andmete kogumine, (153) õigsus, (154) säilitamise piirang (155) ja turvalisus (156)), kehtestatud andmete eriliikide töötlemise tingimused (157) ja andmesubjektide õigused, (158) nõutud lõimitud andmekaitset (159) ja reguleeritud isikuandmete rahvusvaheline edastamine (160). Teabevolinik andis hiljuti välja põhjalikud suunised isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaselt (161). |
| --- | --- |

(125)

2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldatakse kogu andmete töötlemise suhtes, mida teevad luureteenistused või mida tehakse nende nimel. Eelkõige on selles sätestatud peamised andmekaitsepõhimõtted (seaduslikkus, õiglus ja läbipaistvus, (151) eesmärgi piirang, (152) võimalikult väheste andmete kogumine, (153) õigsus, (154) säilitamise piirang (155) ja turvalisus (156)), kehtestatud andmete eriliikide töötlemise tingimused (157) ja andmesubjektide õigused, (158) nõutud lõimitud andmekaitset (159) ja reguleeritud isikuandmete rahvusvaheline edastamine (160). Teabevolinik andis hiljuti välja põhjalikud suunised isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaselt (161).

151

152

153

154

155

156

157

158

159

160

161

| (126) | Samal ajal on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 110 nähtud ette erand 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa sätetest, (162) kui selline erand on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks. Sellele erandile tuginemiseks tuleb iga juhtumit eraldi analüüsida (163). Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid ja nagu kinnitab kohtupraktika, „tuleb vastutaval töötlejal kaaluda tegelikke tagajärgi riigi julgeolekule või riigikaitsele juhul, kui ta peab konkreetset andmekaitsesätet järgima, ning seda, kas ta saaks mõistlikult järgida tavapärast normi, ilma et see mõjutaks riigi julgeolekut või riigikaitset“ (164). Selle üle, kas erandit kasutati nõuetekohaselt, teeb järelevalvet teabevolinik (165). |
| --- | --- |

(126)

Samal ajal on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 110 nähtud ette erand 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa sätetest, (162) kui selline erand on vajalik riigi julgeoleku kaitsmiseks. Sellele erandile tuginemiseks tuleb iga juhtumit eraldi analüüsida (163). Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid ja nagu kinnitab kohtupraktika, „tuleb vastutaval töötlejal kaaluda tegelikke tagajärgi riigi julgeolekule või riigikaitsele juhul, kui ta peab konkreetset andmekaitsesätet järgima, ning seda, kas ta saaks mõistlikult järgida tavapärast normi, ilma et see mõjutaks riigi julgeolekut või riigikaitset“ (164). Selle üle, kas erandit kasutati nõuetekohaselt, teeb järelevalvet teabevolinik (165).

162

163

164

165

| (127) | Mis puudutab võimalust piirata „riigi julgeoleku“ kaitsmise eesmärgil nimetatud sätete kohaldamist, siis võib vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 järgi taotleda kabinetiministri või peaprokuröri (Attorney General) allkirjastatud sertifikaati, mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on riigi julgeoleku kaitsmiseks vajalik ja proportsionaalne meede (166). |
| --- | --- |

(127)

Mis puudutab võimalust piirata „riigi julgeoleku“ kaitsmise eesmärgil nimetatud sätete kohaldamist, siis võib vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 järgi taotleda kabinetiministri või peaprokuröri (Attorney General) allkirjastatud sertifikaati, mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on riigi julgeoleku kaitsmiseks vajalik ja proportsionaalne meede (166).

166

| (128) | Ühendkuningriigi valitsus on andnud välja suunised, et aidata vastutavaid töötlejaid selle kaalumisel, kas kohaldada 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel riigi julgeoleku sertifikaati; suunistes on eelkõige rõhutatud, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise eesmärgil peab olema proportsionaalne ja vajalik (167). Kõik riigi julgeoleku sertifikaadid tuleb avaldada teabevoliniku veebisaidil (168). |
| --- | --- |

(128)

Ühendkuningriigi valitsus on andnud välja suunised, et aidata vastutavaid töötlejaid selle kaalumisel, kas kohaldada 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel riigi julgeoleku sertifikaati; suunistes on eelkõige rõhutatud, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise eesmärgil peab olema proportsionaalne ja vajalik (167). Kõik riigi julgeoleku sertifikaadid tuleb avaldada teabevoliniku veebisaidil (168).

167

168

| (129) | Sertifikaadil peaks olema kindlaksmääratud kehtivusaeg, mis ei ületa viit aastat, seega peab täitevvõim selle regulaarselt läbi vaatama (169). Sertifikaadile märgitakse nii isikuandmed või isikuandmete kategooriad kui ka 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, mille suhtes erandit kohaldatakse (170). |
| --- | --- |

(129)

Sertifikaadil peaks olema kindlaksmääratud kehtivusaeg, mis ei ületa viit aastat, seega peab täitevvõim selle regulaarselt läbi vaatama (169). Sertifikaadile märgitakse nii isikuandmed või isikuandmete kategooriad kui ka 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, mille suhtes erandit kohaldatakse (170).

169

170

| (130) | On oluline mainida, et riigi julgeoleku sertifikaat ei kujuta endast lisaalust andmekaitseõiguste piiramiseks riigi julgeolekuga seotud põhjustel. Teiste sõnadega võib vastutav töötleja või volitatud töötleja sertifikaadile tugineda üksnes siis, kui ta on teinud järelduse, et riigi julgeoleku erandi kasutamine on vajalik, mida tuleb teha iga juhtumi puhul eraldi, nagu eespool selgitatud (171). Isegi kui asjaomase küsimuse suhtes kohaldatakse riigi julgeoleku sertifikaati, võib teabevolinik uurida, kas riigi julgeoleku erandile tuginemine oli konkreetsel juhul põhjendatud (172). |
| --- | --- |

(130)

On oluline mainida, et riigi julgeoleku sertifikaat ei kujuta endast lisaalust andmekaitseõiguste piiramiseks riigi julgeolekuga seotud põhjustel. Teiste sõnadega võib vastutav töötleja või volitatud töötleja sertifikaadile tugineda üksnes siis, kui ta on teinud järelduse, et riigi julgeoleku erandi kasutamine on vajalik, mida tuleb teha iga juhtumi puhul eraldi, nagu eespool selgitatud (171). Isegi kui asjaomase küsimuse suhtes kohaldatakse riigi julgeoleku sertifikaati, võib teabevolinik uurida, kas riigi julgeoleku erandile tuginemine oli konkreetsel juhul põhjendatud (172).

171

172

| (131) | Iga isik, keda sertifikaadi väljastamine otseselt mõjutab, võib kõrgemale kohtule (Upper Tribunal) (173) sertifikaadi suhtes kaebuse esitada (174) või juhul, kui sertifikaadil on andmed kindlaks tehtud üldise kirjeldusena, siis vaidlustada sertifikaadi kohaldamise konkreetsete andmete suhtes (175). Kohus vaatab sertifikaadi väljastamise otsuse läbi ja otsustab, kas sertifikaat väljastati mõistlikel alustel (176). Kohus võib kaaluda mitmesuguseid küsimusi, sealhulgas vajalikkust, proportsionaalsust ja seaduslikkust, võttes arvesse mõju andmesubjektide õigustele ja viies selle tasakaalu vajadusega kaitsta riigi julgeolekut. Selle tulemusel võib kohus otsustada, et sertifikaati ei kohaldata konkreetsete isikuandmete suhtes, mille kohta kaebus esitati (177). |
| --- | --- |

(131)

Iga isik, keda sertifikaadi väljastamine otseselt mõjutab, võib kõrgemale kohtule (Upper Tribunal) (173) sertifikaadi suhtes kaebuse esitada (174) või juhul, kui sertifikaadil on andmed kindlaks tehtud üldise kirjeldusena, siis vaidlustada sertifikaadi kohaldamise konkreetsete andmete suhtes (175). Kohus vaatab sertifikaadi väljastamise otsuse läbi ja otsustab, kas sertifikaat väljastati mõistlikel alustel (176). Kohus võib kaaluda mitmesuguseid küsimusi, sealhulgas vajalikkust, proportsionaalsust ja seaduslikkust, võttes arvesse mõju andmesubjektide õigustele ja viies selle tasakaalu vajadusega kaitsta riigi julgeolekut. Selle tulemusel võib kohus otsustada, et sertifikaati ei kohaldata konkreetsete isikuandmete suhtes, mille kohta kaebus esitati (177).

173

174

175

176

177

| (132) | Erinevat kogumit võimalikke piiranguid kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 11. lisa alusel 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa teatavate sätete suhtes, (178) et kaitsta muid üldist avalikku huvi pakkuvaid olulisi eesmärke või kaitstud huve, nagu parlamentaarne puutumatus, kutsesaladus, kohtumenetluste läbiviimine või relvajõudude lahinguvõime (179). Nende sätete kohaldamise puhul on tehtud erand kas teatavate teabeliikide suhtes (nn kategooriapõhine) või sel määral, mil nende sätete kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks kaitstud huvi (nn kahjupõhine) (180). Kahjupõhistele eranditele saab tugineda üksnes sel määral, mil loetletud andmekaitsesätte kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks kõnealust konkreetset huvi. Seepärast peab erandi kasutamist alati põhjendama, osutades asjaomasele kahjule, mis konkreetse juhtumi puhul tõenäoliselt esineks. Kategooriapõhistele eranditele saab tugineda üksnes seoses konkreetse kitsalt määratletud teabeliigiga, mille suhtes erandit võimaldatakse. Oma eesmärgilt ja mõjult on need sarnased Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse mitme erandiga (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa alusel), mis omakorda vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 23 ette nähtud eranditele. |
| --- | --- |

(132)

Erinevat kogumit võimalikke piiranguid kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 11. lisa alusel 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa teatavate sätete suhtes, (178) et kaitsta muid üldist avalikku huvi pakkuvaid olulisi eesmärke või kaitstud huve, nagu parlamentaarne puutumatus, kutsesaladus, kohtumenetluste läbiviimine või relvajõudude lahinguvõime (179). Nende sätete kohaldamise puhul on tehtud erand kas teatavate teabeliikide suhtes (nn kategooriapõhine) või sel määral, mil nende sätete kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks kaitstud huvi (nn kahjupõhine) (180). Kahjupõhistele eranditele saab tugineda üksnes sel määral, mil loetletud andmekaitsesätte kohaldamine tõenäoliselt kahjustaks kõnealust konkreetset huvi. Seepärast peab erandi kasutamist alati põhjendama, osutades asjaomasele kahjule, mis konkreetse juhtumi puhul tõenäoliselt esineks. Kategooriapõhistele eranditele saab tugineda üksnes seoses konkreetse kitsalt määratletud teabeliigiga, mille suhtes erandit võimaldatakse. Oma eesmärgilt ja mõjult on need sarnased Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse mitme erandiga (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa alusel), mis omakorda vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 23 ette nähtud eranditele.

178

179

180

| (133) | Eespool kirjeldatust ilmneb, et Ühendkuningriigi kohaldatavate õigusnormide alusel on kehtestatud piirangud ja tingimused, mida on tõlgendanud ka kohtud ja teabevolinik ja millega tagatakse, et kõnealused erandid ja piirangud jäävad selle piiresse, mis on riigi julgeoleku kaitse seisukohast vajalik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

(133)

Eespool kirjeldatust ilmneb, et Ühendkuningriigi kohaldatavate õigusnormide alusel on kehtestatud piirangud ja tingimused, mida on tõlgendanud ka kohtud ja teabevolinik ja millega tagatakse, et kõnealused erandid ja piirangud jäävad selle piiresse, mis on riigi julgeoleku kaitse seisukohast vajalik ja proportsionaalne.

3.2.   Juurdepääs andmetele ja andmete kasutamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

Juurdepääs andmetele ja andmete kasutamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt kriminaalõiguskaitse eesmärkidel

| (134) | Ühendkuningriigi õigusega on kehtestatud mitu piirangut seoses isikuandmetega tutvumise ja nende kasutamisega kriminaalõiguskaitse eesmärkidel ning nähtud selles valdkonnas ette järelevalve- ja õiguskaitsemehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjendustes 113–115 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille korral andmetega võib tutvuda, ning kõnealuste volituste kasutamise suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid on üksikasjalikult hinnatud järgnevates punktides. |
| --- | --- |

(134)

Ühendkuningriigi õigusega on kehtestatud mitu piirangut seoses isikuandmetega tutvumise ja nende kasutamisega kriminaalõiguskaitse eesmärkidel ning nähtud selles valdkonnas ette järelevalve- ja õiguskaitsemehhanismid, mis on kooskõlas käesoleva otsuse põhjendustes 113–115 osutatud nõuetega. Tingimusi, mille korral andmetega võib tutvuda, ning kõnealuste volituste kasutamise suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid on üksikasjalikult hinnatud järgnevates punktides.

3.2.1.   Õiguslikud alused ja kohaldatavad piirangud/kaitsemeetmed

Õiguslikud alused ja kohaldatavad piirangud/kaitsemeetmed

| (135) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 alusel tagatud seaduslikkuse põhimõtte kohaselt on isikuandmete töötlemine õiguskaitsega seotud eesmärgil seaduslik üksnes siis, kui see põhineb õigusaktil ning andmesubjekt on andnud nõusoleku andmete sel eesmärgil töötlemiseks (181) või on töötlemine vajalik seoses ülesandega, mida pädev asutus sel eesmärgil täidab. |
| --- | --- |

(135)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 alusel tagatud seaduslikkuse põhimõtte kohaselt on isikuandmete töötlemine õiguskaitsega seotud eesmärgil seaduslik üksnes siis, kui see põhineb õigusaktil ning andmesubjekt on andnud nõusoleku andmete sel eesmärgil töötlemiseks (181) või on töötlemine vajalik seoses ülesandega, mida pädev asutus sel eesmärgil täidab.

181

3.2.1.1.   Läbiotsimismäärused ja andmeesitamismäärused

Läbiotsimismäärused ja andmeesitamismäärused

| (136) | Ühendkuningriigi õigusraamistikus on ettevõtjatelt, sealhulgas kehtiva kaitse piisavuse otsuse alusel EList edastatud andmeid töötlevatelt ettevõtjatelt lubatud kriminaalõiguskaitse eesmärkidel isikuandmeid koguda läbiotsimismääruste (182) ja andmeesitamismääruste alusel (183). |
| --- | --- |

(136)

Ühendkuningriigi õigusraamistikus on ettevõtjatelt, sealhulgas kehtiva kaitse piisavuse otsuse alusel EList edastatud andmeid töötlevatelt ettevõtjatelt lubatud kriminaalõiguskaitse eesmärkidel isikuandmeid koguda läbiotsimismääruste (182) ja andmeesitamismääruste alusel (183).

182

183

| (137) | Läbiotsimismäärusi annavad välja kohtud uurija taotlusel. Need võimaldavad uurijal ruumidesse siseneda, et otsida oma uurimise jaoks asjakohaseid materjale või isikuid ning võtta hoiule kõik, mida läbiotsimisluba hõlmab, sealhulgas asjakohased isikuandmeid sisaldavad dokumendid ja materjalid (184). Andmeesitamismääruse kohaselt, mille peab samuti välja andma kohus, peab määruses märgitud isik esitama tema valduses või kontrolli all oleva materjali või võimaldama sellele juurdepääsu. Taotleja peab kohtule põhjendama nii seda, miks määrus on vajalik, kui ka seda, miks see on avalikes huvides. Läbiotsimismääruste ja andmeesitamismääruste väljaandmine on lubatud mitmete seadusjärgsete volituste alusel. Iga sätte puhul kehtib kogum seadusjärgseid tingimusi, mis peavad läbiotsimismääruse (185) või andmeesitamismääruse (186) väljaandmiseks täidetud olema. |
| --- | --- |

(137)

Läbiotsimismäärusi annavad välja kohtud uurija taotlusel. Need võimaldavad uurijal ruumidesse siseneda, et otsida oma uurimise jaoks asjakohaseid materjale või isikuid ning võtta hoiule kõik, mida läbiotsimisluba hõlmab, sealhulgas asjakohased isikuandmeid sisaldavad dokumendid ja materjalid (184). Andmeesitamismääruse kohaselt, mille peab samuti välja andma kohus, peab määruses märgitud isik esitama tema valduses või kontrolli all oleva materjali või võimaldama sellele juurdepääsu. Taotleja peab kohtule põhjendama nii seda, miks määrus on vajalik, kui ka seda, miks see on avalikes huvides. Läbiotsimismääruste ja andmeesitamismääruste väljaandmine on lubatud mitmete seadusjärgsete volituste alusel. Iga sätte puhul kehtib kogum seadusjärgseid tingimusi, mis peavad läbiotsimismääruse (185) või andmeesitamismääruse (186) väljaandmiseks täidetud olema.

184

185

186

| (138) | Andmeesitamismäärusi ja läbiotsimismäärusi saab kohtuliku kontrolli teel vaidlustada (187). Mis puudutab kaitsemeetmeid, siis võivad kõik 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad kriminaalõiguskaitseasutused isikuandmetega tutvuda (mis on üks töötlemise vorm) üksnes kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud põhimõtete ja nõuetega (vt põhjendused 122–124). Seepärast peab õiguskaitseasutuse taotlus vastama põhimõttele, mille kohaselt peavad töötlemise eesmärgid olema täpsustatud, sõnaselged ja seaduslikud (188) ning isikuandmed, mida pädev asutus töötleb, peavad olema selle eesmärgi jaoks asjakohased ega tohi olla ülemäärased (189). |
| --- | --- |

(138)

Andmeesitamismäärusi ja läbiotsimismäärusi saab kohtuliku kontrolli teel vaidlustada (187). Mis puudutab kaitsemeetmeid, siis võivad kõik 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad kriminaalõiguskaitseasutused isikuandmetega tutvuda (mis on üks töötlemise vorm) üksnes kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud põhimõtete ja nõuetega (vt põhjendused 122–124). Seepärast peab õiguskaitseasutuse taotlus vastama põhimõttele, mille kohaselt peavad töötlemise eesmärgid olema täpsustatud, sõnaselged ja seaduslikud (188) ning isikuandmed, mida pädev asutus töötleb, peavad olema selle eesmärgi jaoks asjakohased ega tohi olla ülemäärased (189).

187

188

189

3.2.1.2.   Õiguskaitse eesmärkidega seotud uurimisvolitused

Õiguskaitse eesmärkidega seotud uurimisvolitused

| (139) | Üksnes raskete kuritegude ennetamise või avastamise eesmärgil (190) võivad mõned õiguskaitseasutused, näiteks riiklik kuritegevusevastase võitluse amet ja politseiameti juht, (191) kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel suunatud uurimisvolitusi. Sellisel juhul kohaldatakse lisaks 2018. aasta andmekaitse seaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid. Need õiguskaitseasutused võivad kasutada järgmisi uurimisvolitusi: suunatud pealtkuulamine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa), sideandmete hankimine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osa), sideandmete säilitamine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osa) ja suunatud sekkumine seadmete töösse (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 5. osa). Pealtkuulamine hõlmab side sisu hankimist, (192) samal ajal kui sideandmete hankimise ja säilitamise eesmärk ei ole saada side sisu, vaid vastus sellele, kes, millal, kus ja kuidas suhtles. See hõlmab näiteks side aega ja kestust, side algataja ja adressaadi telefoninumbrit või e-posti aadressi ning mõnikord kasutatud sidevahendite asukohta, telefoniteenuse abonenti või üksikasjalikku arvet (193). Seadmete töösse sekkumise (equipment interference) näol on tegemist tehnikate kogumiga, mida kasutatakse mitmesuguste andmete saamiseks muu hulgas sellistest seadmetest nagu arvutid, tahvelarvutid ja nutitelefonid, aga ka kaablid, juhtmed ja salvestusseadmed (194). |
| --- | --- |

(139)

Üksnes raskete kuritegude ennetamise või avastamise eesmärgil (190) võivad mõned õiguskaitseasutused, näiteks riiklik kuritegevusevastase võitluse amet ja politseiameti juht, (191) kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel suunatud uurimisvolitusi. Sellisel juhul kohaldatakse lisaks 2018. aasta andmekaitse seaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid. Need õiguskaitseasutused võivad kasutada järgmisi uurimisvolitusi: suunatud pealtkuulamine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa), sideandmete hankimine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osa), sideandmete säilitamine (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osa) ja suunatud sekkumine seadmete töösse (2016. aasta uurimisvolituste seaduse 5. osa). Pealtkuulamine hõlmab side sisu hankimist, (192) samal ajal kui sideandmete hankimise ja säilitamise eesmärk ei ole saada side sisu, vaid vastus sellele, kes, millal, kus ja kuidas suhtles. See hõlmab näiteks side aega ja kestust, side algataja ja adressaadi telefoninumbrit või e-posti aadressi ning mõnikord kasutatud sidevahendite asukohta, telefoniteenuse abonenti või üksikasjalikku arvet (193). Seadmete töösse sekkumise (equipment interference) näol on tegemist tehnikate kogumiga, mida kasutatakse mitmesuguste andmete saamiseks muu hulgas sellistest seadmetest nagu arvutid, tahvelarvutid ja nutitelefonid, aga ka kaablid, juhtmed ja salvestusseadmed (194).

190

191

192

193

equipment interference

194

| (140) | Suunatud pealtkuulamisvolitusi võib kasutada ka siis, kui see on „vajalik vastastikust abi käsitleva ELi õigusakti või vastastikust abi käsitleva rahvusvahelise lepingu sätete täitmiseks“ (nn vastastikuse abiga seotud luba (195)). Vastastikuse abiga seotud lube antakse ainult pealtkuulamiseks, mitte sideandmete hankimiseks ega seadmete töösse sekkumiseks. Need suunatud volitused on reguleeritud 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, (196) mis moodustab koos Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa puhul 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega ja Šotimaa puhul 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega (Šotimaa) õigusliku aluse ning milles on sätestatud selliste volituste kasutamise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmed. Samuti on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud massiliste uurimisvolituste kasutamine, kuigi neid ei saa kasutada õiguskaitseasutused, vaid ainult luureasutused (197). |
| --- | --- |

(140)

Suunatud pealtkuulamisvolitusi võib kasutada ka siis, kui see on „vajalik vastastikust abi käsitleva ELi õigusakti või vastastikust abi käsitleva rahvusvahelise lepingu sätete täitmiseks“ (nn vastastikuse abiga seotud luba (195)). Vastastikuse abiga seotud lube antakse ainult pealtkuulamiseks, mitte sideandmete hankimiseks ega seadmete töösse sekkumiseks. Need suunatud volitused on reguleeritud 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, (196) mis moodustab koos Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa puhul 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega ja Šotimaa puhul 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega (Šotimaa) õigusliku aluse ning milles on sätestatud selliste volituste kasutamise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmed. Samuti on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud massiliste uurimisvolituste kasutamine, kuigi neid ei saa kasutada õiguskaitseasutused, vaid ainult luureasutused (197).

195

196

197

| (141) | Nende volituste teostamiseks peavad ametiasutused saama määruse, (198) mille annab välja pädev asutus (199) ning kiidab heaks sõltumatu kohtuvolinik (Judicial Commissioner) (200) (nn topeltkinnituse menetlus). Määruse välja andmisel hinnatakse vajalikkust ja proportsionaalsust (201). Kuna need 2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud suunatud uurimisvolitused on samad kui riiklike julgeolekuasutuste käsutuses olevad uurimisvolitused, on selliste volituste suhtes kohaldatavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid üksikasjalikult käsitletud jaos „Isikuandmetele juurdepääs ja isikuandmete kasutamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt riigi julgeoleku eesmärgil“ (vt põhjendus 177 jj). |
| --- | --- |

(141)

Nende volituste teostamiseks peavad ametiasutused saama määruse, (198) mille annab välja pädev asutus (199) ning kiidab heaks sõltumatu kohtuvolinik (Judicial Commissioner) (200) (nn topeltkinnituse menetlus). Määruse välja andmisel hinnatakse vajalikkust ja proportsionaalsust (201). Kuna need 2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud suunatud uurimisvolitused on samad kui riiklike julgeolekuasutuste käsutuses olevad uurimisvolitused, on selliste volituste suhtes kohaldatavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid üksikasjalikult käsitletud jaos „Isikuandmetele juurdepääs ja isikuandmete kasutamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt riigi julgeoleku eesmärgil“ (vt põhjendus 177 jj).

198

199

200

201

3.2.2.   Kogutud teabe edasine kasutamine

Kogutud teabe edasine kasutamine

| (142) | Kui õiguskaitseasutus jagab teise asutusega andmeid muul eesmärgil kui see, milleks need algselt koguti, (andmete edasisaatmine) siis kehtivad selle suhtes teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(142)

Kui õiguskaitseasutus jagab teise asutusega andmeid muul eesmärgil kui see, milleks need algselt koguti, (andmete edasisaatmine) siis kehtivad selle suhtes teatavad tingimused.

| (143) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõikes 2 sätestatule on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõikega 3 lubatud pädeva asutuse poolt õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmete edasine töötlemine (algse vastutava töötleja või muu vastutava töötleja poolt) muul õiguskaitse eesmärgil, tingimusel et vastutav töötleja on kooskõlas õigusaktidega volitatud andmeid kõnealusel muul eesmärgil töötlema ning et töötlemine on selle eesmärgi seisukohast vajalik ja proportsionaalne (202). Sel juhul kohaldatakse andmeid saava ametiasutuse läbiviidava töötlemise suhtes kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmeid, millele on osutatud põhjendustes 122 ja 124. |
| --- | --- |

(143)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõikes 2 sätestatule on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõikega 3 lubatud pädeva asutuse poolt õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmete edasine töötlemine (algse vastutava töötleja või muu vastutava töötleja poolt) muul õiguskaitse eesmärgil, tingimusel et vastutav töötleja on kooskõlas õigusaktidega volitatud andmeid kõnealusel muul eesmärgil töötlema ning et töötlemine on selle eesmärgi seisukohast vajalik ja proportsionaalne (202). Sel juhul kohaldatakse andmeid saava ametiasutuse läbiviidava töötlemise suhtes kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud kaitsemeetmeid, millele on osutatud põhjendustes 122 ja 124.

202

| (144) | Ühendkuningriigi õiguskorras on andmete selline edasisaatmine eri õigusaktidega sõnaselgelt lubatud. Eelkõige on need õigusaktid i) 2017. aasta digimajanduse seadus, millega lubatakse jagada andmeid avaliku sektori asutuste vahel mitmel eesmärgil, näiteks avaliku sektori vastu toimepandud pettuse korral, millega kaasneb avaliku sektori asutuste jaoks kahju või oht kanda kahju, (203) või avaliku sektori asutuse või riigi ees võlgu olemise korral, (204) ii) 2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seadus, mille järgi on lubatud jagada teavet riikliku kuritegevusevastase võitluse ametiga (National Crime Agency) (205) raske ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, selle uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks, ning iii) 2007. aasta raskeid kuritegusid käsitlev seadus, millega lubatakse avaliku sektori asutustel avalikustada teavet pettusevastase võitlusega tegelevatele organisatsioonidele pettuse ennetamise eesmärgil (206). |
| --- | --- |

(144)

Ühendkuningriigi õiguskorras on andmete selline edasisaatmine eri õigusaktidega sõnaselgelt lubatud. Eelkõige on need õigusaktid i) 2017. aasta digimajanduse seadus, millega lubatakse jagada andmeid avaliku sektori asutuste vahel mitmel eesmärgil, näiteks avaliku sektori vastu toimepandud pettuse korral, millega kaasneb avaliku sektori asutuste jaoks kahju või oht kanda kahju, (203) või avaliku sektori asutuse või riigi ees võlgu olemise korral, (204) ii) 2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seadus, mille järgi on lubatud jagada teavet riikliku kuritegevusevastase võitluse ametiga (National Crime Agency) (205) raske ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, selle uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks, ning iii) 2007. aasta raskeid kuritegusid käsitlev seadus, millega lubatakse avaliku sektori asutustel avalikustada teavet pettusevastase võitlusega tegelevatele organisatsioonidele pettuse ennetamise eesmärgil (206).

203

204

205

206

| (145) | Nende seadustega on sõnaselgelt ette nähtud, et teabe jagamine peab olema kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud põhimõtetega. Lisaks on politseikolledž teabe jagamise kohta andnud välja kinnitatud tegevussuunised, (207) et aidata politseil täita oma andmekaitsekohustusi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse, andmekaitseseaduse ja 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel. Selle üle, kas andmete jagamine vastab kohaldatavale andmekaitsealasele õigusraamistikule, tehakse kohtulikku kontrolli (208). |
| --- | --- |

(145)

Nende seadustega on sõnaselgelt ette nähtud, et teabe jagamine peab olema kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud põhimõtetega. Lisaks on politseikolledž teabe jagamise kohta andnud välja kinnitatud tegevussuunised, (207) et aidata politseil täita oma andmekaitsekohustusi Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse, andmekaitseseaduse ja 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel. Selle üle, kas andmete jagamine vastab kohaldatavale andmekaitsealasele õigusraamistikule, tehakse kohtulikku kontrolli (208).

207

208

| (146) | Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseadusega sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 9 sätestatule ette nähtud, et õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmeid võib töödelda muul kui õiguskaitse eesmärgil, kui selline töötlemine on õigusaktiga lubatud (209). |
| --- | --- |

(146)

Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseadusega sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 9 sätestatule ette nähtud, et õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmeid võib töödelda muul kui õiguskaitse eesmärgil, kui selline töötlemine on õigusaktiga lubatud (209).

209

| (147) | Seda liiki jagamine hõlmab kahte stsenaariumi: 1) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid muu kui kriminaalõiguse valdkonna õiguskaitseasutusega, mis ei ole luureasutus (näiteks finants- või maksuasutusega, pädeva asutusega, noorsooametiga jne), 2) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid luureasutusega. Esimese stsenaariumi korral jääb isikuandmete töötlemine nii Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kui ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa kohaldamisalasse. Komisjon hindas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitsemääruse 2. osas sätestatud kaitsemeetmeid põhjendustes 12–111 ja järeldas, et Ühendkuningriik tagab määruse (EL) 2016/679 kohaldamisalas Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastatavatele isikuandmetele piisava kaitsetaseme. |
| --- | --- |

(147)

Seda liiki jagamine hõlmab kahte stsenaariumi: 1) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid muu kui kriminaalõiguse valdkonna õiguskaitseasutusega, mis ei ole luureasutus (näiteks finants- või maksuasutusega, pädeva asutusega, noorsooametiga jne), 2) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid luureasutusega. Esimese stsenaariumi korral jääb isikuandmete töötlemine nii Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kui ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa kohaldamisalasse. Komisjon hindas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitsemääruse 2. osas sätestatud kaitsemeetmeid põhjendustes 12–111 ja järeldas, et Ühendkuningriik tagab määruse (EL) 2016/679 kohaldamisalas Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastatavatele isikuandmetele piisava kaitsetaseme.

| (148) | Teise stsenaariumi puhul, mis käsitleb kriminaalõiguskaitseasutuse kogutud andmete jagamist luureasutusega riigi julgeoleku eesmärgil, on sellist jagamist võimaldav õiguslik alus 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahv 19 (210). Nimetatud seaduse alusel võib iga isik esitada luureteenistusele teavet asjaomase asutuse ülesannete täitmise, sealhulgas riigi julgeoleku tagamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(148)

Teise stsenaariumi puhul, mis käsitleb kriminaalõiguskaitseasutuse kogutud andmete jagamist luureasutusega riigi julgeoleku eesmärgil, on sellist jagamist võimaldav õiguslik alus 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahv 19 (210). Nimetatud seaduse alusel võib iga isik esitada luureteenistusele teavet asjaomase asutuse ülesannete täitmise, sealhulgas riigi julgeoleku tagamise eesmärgil.

210

| (149) | Seoses riigi julgeoleku eesmärgil andmete jagamise tingimustega on luureteenistuste seaduse (211) ja julgeolekuteenistuse seadusega (212) piiratud luureteenistuste võimalusi hankida oma seadusjärgsete ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Õiguskaitseasutused, kes soovivad jagada andmeid luureteenistustega, peavad lisaks asutuste seadusjärgsetele ülesannetele, mis on sätestatud luureteenistuste seaduses ja julgeolekuteenistuse seaduses, (213) kaaluma mitut tegurit/piirangut. 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvis 20 on selgitatud, et igasugune andmete jagamine paragrahvi 19 alusel peab siiski vastama andmekaitsealastele õigusaktidele, mis tähendab seda, et kohaldatakse kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud piiranguid ja nõudeid. Kuna pädevad asutused on 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses avaliku sektori asutused, peavad nad peale selle tagama, et nad järgivad Euroopa inimõiguste konventsioonist tulenevaid õigusi, sealhulgas konventsiooni artiklit 8. Nende piirangutega tagatakse, et igasugune õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste vaheline andmete jagamine on kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktide ja Euroopa inimõiguste konventsiooniga. |
| --- | --- |

(149)

Seoses riigi julgeoleku eesmärgil andmete jagamise tingimustega on luureteenistuste seaduse (211) ja julgeolekuteenistuse seadusega (212) piiratud luureteenistuste võimalusi hankida oma seadusjärgsete ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Õiguskaitseasutused, kes soovivad jagada andmeid luureteenistustega, peavad lisaks asutuste seadusjärgsetele ülesannetele, mis on sätestatud luureteenistuste seaduses ja julgeolekuteenistuse seaduses, (213) kaaluma mitut tegurit/piirangut. 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvis 20 on selgitatud, et igasugune andmete jagamine paragrahvi 19 alusel peab siiski vastama andmekaitsealastele õigusaktidele, mis tähendab seda, et kohaldatakse kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud piiranguid ja nõudeid. Kuna pädevad asutused on 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses avaliku sektori asutused, peavad nad peale selle tagama, et nad järgivad Euroopa inimõiguste konventsioonist tulenevaid õigusi, sealhulgas konventsiooni artiklit 8. Nende piirangutega tagatakse, et igasugune õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste vaheline andmete jagamine on kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktide ja Euroopa inimõiguste konventsiooniga.

211

212

213

| (150) | Kui pädev asutus kavatseb jagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel töödeldud isikuandmeid kolmanda riigi õiguskaitseasutustega, kohaldatakse erinõudeid (214). Eelkõige võib selliseid andmeid edastada juhul, kui see põhineb ministri antud kaitse piisavuse määrusel, või sellise määruse puudumise korral juhul, kui on tagatud asjakohased kaitsemeetmed. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 75 on sätestatud, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas juhul, kui need on kehtestatud andmete kavandatud saaja jaoks siduva õigusaktiga või kui vastutav töötleja teeb pärast seda liiki andmete kolmandasse riiki või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise kõikide asjaolude hindamist järelduse, et andmete kaitsmiseks on olemas asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(150)

Kui pädev asutus kavatseb jagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel töödeldud isikuandmeid kolmanda riigi õiguskaitseasutustega, kohaldatakse erinõudeid (214). Eelkõige võib selliseid andmeid edastada juhul, kui see põhineb ministri antud kaitse piisavuse määrusel, või sellise määruse puudumise korral juhul, kui on tagatud asjakohased kaitsemeetmed. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 75 on sätestatud, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas juhul, kui need on kehtestatud andmete kavandatud saaja jaoks siduva õigusaktiga või kui vastutav töötleja teeb pärast seda liiki andmete kolmandasse riiki või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise kõikide asjaolude hindamist järelduse, et andmete kaitsmiseks on olemas asjakohased kaitsemeetmed.

214

| (151) | Kui edastamine ei põhine kaitse piisavuse määrusel ega asjakohastel kaitsemeetmetel, võib see toimuda üksnes teatavatel täpsustatud asjaoludel, mida nimetatakse eritingimusteks (215). See kehtib juhul, kui edastamine on vajalik a) andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, b) andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks, c) liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks, d) üksikjuhtudel õiguskaitsega seotud eesmärgil või e) üksikjuhtudel õiguslikel eesmärkidel (näiteks seoses kohtumenetlusega või õigusnõustamise saamiseks). Võib täheldada, et punkte d ja e ei kohaldata juhul, kui edastamisel kaaluvad andmesubjekti õigused ja vabadused üles avaliku huvi. Need asjaolud vastavad direktiivi (EL) 2016/680 artikli 38 kohastele eriolukordadele ja tingimustele, mis liigitatakse eranditeks. |
| --- | --- |

(151)

Kui edastamine ei põhine kaitse piisavuse määrusel ega asjakohastel kaitsemeetmetel, võib see toimuda üksnes teatavatel täpsustatud asjaoludel, mida nimetatakse eritingimusteks (215). See kehtib juhul, kui edastamine on vajalik a) andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, b) andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks, c) liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks, d) üksikjuhtudel õiguskaitsega seotud eesmärgil või e) üksikjuhtudel õiguslikel eesmärkidel (näiteks seoses kohtumenetlusega või õigusnõustamise saamiseks). Võib täheldada, et punkte d ja e ei kohaldata juhul, kui edastamisel kaaluvad andmesubjekti õigused ja vabadused üles avaliku huvi. Need asjaolud vastavad direktiivi (EL) 2016/680 artikli 38 kohastele eriolukordadele ja tingimustele, mis liigitatakse eranditeks.

215

| (152) | Peale selle on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed juhuks, kui kolmandale riigile antakse üle materjalid, mille õiguskaitseasutused on saanud pealtkuulamist või seadmesse sekkumist võimaldava määruse alusel. Eelkõige on andmete selline avalikustamine, mida nimetatakse „avalikustamiseks välisriigile “, lubatud üksnes siis, kui väljaandev asutus leiab, et kehtestatud on konkreetne asjakohane kord, millega piiratakse nende isikute arvu, kellele andmeid avalikustatakse, materjalide avalikustamise või kättesaadavaks tegemise ulatust ning materjalidest koopiate tegemise ulatust ja tehtud koopiate arvu. Samuti võib väljaandev asutus leida, et asjakohane kord on vajalik selle tagamiseks, et kõik materjali mis tahes osast tehtud koopiad hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam mingeid asjakohaseid põhjuseid (kui neid ei hävitata varem) (216). |
| --- | --- |

(152)

Peale selle on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed juhuks, kui kolmandale riigile antakse üle materjalid, mille õiguskaitseasutused on saanud pealtkuulamist või seadmesse sekkumist võimaldava määruse alusel. Eelkõige on andmete selline avalikustamine, mida nimetatakse „avalikustamiseks välisriigile “, lubatud üksnes siis, kui väljaandev asutus leiab, et kehtestatud on konkreetne asjakohane kord, millega piiratakse nende isikute arvu, kellele andmeid avalikustatakse, materjalide avalikustamise või kättesaadavaks tegemise ulatust ning materjalidest koopiate tegemise ulatust ja tehtud koopiate arvu. Samuti võib väljaandev asutus leida, et asjakohane kord on vajalik selle tagamiseks, et kõik materjali mis tahes osast tehtud koopiad hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam mingeid asjakohaseid põhjuseid (kui neid ei hävitata varem) (216).

216

| (153) | Andmete Ühendkuningriigist Ameerika Ühendriikidesse edasisaatmise konkreetsed viisid võivad edaspidi hakata tuginema Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel 2019. aasta oktoobris sõlmitud lepingule, mis käsitleb juurdepääsu elektroonilistele andmetele raskete kuritegude vastu võitlemise eesmärgil (edaspidi „Ühendkuningriigi ja USA vaheline leping“ või „leping“) (217)
  , (218). Kuigi Ühendkuningriigi ja USA vaheline leping ei ole käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal veel jõustunud, võib selle prognoositav jõustumine mõjutada algul otsuse alusel Ühendkuningriigile edastatud andmete edasisaatmist USAsse. Täpsemalt võiks EList Ühendkuningriigis asuvatele teenuseosutajatele edastatavate andmete suhtes kohaldada korraldusi esitada elektroonilisi tõendeid, mille on väljastanud USA pädevad õiguskaitseasutused ja mida kohaldatakse Ühendkuningriigis käesoleva lepingu alusel, kui see on jõustunud. Nendel põhjustel on käesoleva otsuse seisukohast oluline hinnata tingimusi ja kaitsemeetmeid, mille alusel selliseid korraldusi võib välja anda ja täita. |
| --- | --- |

(153)

Andmete Ühendkuningriigist Ameerika Ühendriikidesse edasisaatmise konkreetsed viisid võivad edaspidi hakata tuginema Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel 2019. aasta oktoobris sõlmitud lepingule, mis käsitleb juurdepääsu elektroonilistele andmetele raskete kuritegude vastu võitlemise eesmärgil (edaspidi „Ühendkuningriigi ja USA vaheline leping“ või „leping“) (217)
  , (218). Kuigi Ühendkuningriigi ja USA vaheline leping ei ole käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal veel jõustunud, võib selle prognoositav jõustumine mõjutada algul otsuse alusel Ühendkuningriigile edastatud andmete edasisaatmist USAsse. Täpsemalt võiks EList Ühendkuningriigis asuvatele teenuseosutajatele edastatavate andmete suhtes kohaldada korraldusi esitada elektroonilisi tõendeid, mille on väljastanud USA pädevad õiguskaitseasutused ja mida kohaldatakse Ühendkuningriigis käesoleva lepingu alusel, kui see on jõustunud. Nendel põhjustel on käesoleva otsuse seisukohast oluline hinnata tingimusi ja kaitsemeetmeid, mille alusel selliseid korraldusi võib välja anda ja täita.

217

,

218

| (154) | Sellega seoses tuleks märkida, et esiteks kohaldatakse lepingut üksnes kuritegude suhtes, mille eest määratava karistuse maksimummäär on vähemalt kolmeaastane vangistus (määratletud „raske kuriteona“), (219) mis hõlmab ka terroriakte. Teiseks võib teises jurisdiktsioonis töödeldavaid andmeid kõnealuse lepingu alusel saada üksnes pärast seda, kui „kohus, kohtunik, magistraat või muu sõltumatu asutus on [...] korralduse enne selle täitmisele pööramist või selle täitmisele pööramise menetluse käigus korralduse andnud lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt läbi vaadanud või seda kontrollinud“ (220). Kolmandaks peab korraldus „põhinema selgetel ja usaldusväärsetel faktidel, uuritava tegevuse eripäral, seaduslikkusel ja tõsidusel põhineva mõistliku põhjenduse nõudel“ (221) ning „peab olema suunatud konkreetsetele kontodele ning tuvastama konkreetse isiku, konto, aadressi, isikliku seadme või mis tahes muu konkreetse tunnuse“ (222). Neljandaks tagatakse lepingu alusel saadud andmetele samaväärne kaitse kui konkreetsetele kaitsemeetmetele, mis on sätestatud ELi ja USA vahelises raamlepingus, (223) st 2016. aasta detsembris ELi ja USA vahel sõlmitud laiaulatuslikus andmekaitselepingus, milles sätestatakse õiguskaitsealase koostöö valdkonnas andmete edastamise suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed ja õigused, mis kõik on mutatis mutandis inkorporeeritud kõnealusesse lepingusse, et võtta eelkõige arvesse andmete edastamise eripära (st andmete edastamine pigem eraõiguslikelt ettevõtjatelt õiguskaitseasutustele kui õiguskaitseasutuste vahel) (224). Ühendkuningriigi ja USA lepingus on konkreetselt sätestatud, et ELi ja USA raamlepingus sätestatuga võrdväärset kaitset kohaldatakse „kõigi isikuandmete suhtes, mis on saadud lepingu alusel antud korralduste täitmise käigus, et tagada samaväärne kaitse“ (225). |
| --- | --- |

(154)

Sellega seoses tuleks märkida, et esiteks kohaldatakse lepingut üksnes kuritegude suhtes, mille eest määratava karistuse maksimummäär on vähemalt kolmeaastane vangistus (määratletud „raske kuriteona“), (219) mis hõlmab ka terroriakte. Teiseks võib teises jurisdiktsioonis töödeldavaid andmeid kõnealuse lepingu alusel saada üksnes pärast seda, kui „kohus, kohtunik, magistraat või muu sõltumatu asutus on [...] korralduse enne selle täitmisele pööramist või selle täitmisele pööramise menetluse käigus korralduse andnud lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt läbi vaadanud või seda kontrollinud“ (220). Kolmandaks peab korraldus „põhinema selgetel ja usaldusväärsetel faktidel, uuritava tegevuse eripäral, seaduslikkusel ja tõsidusel põhineva mõistliku põhjenduse nõudel“ (221) ning „peab olema suunatud konkreetsetele kontodele ning tuvastama konkreetse isiku, konto, aadressi, isikliku seadme või mis tahes muu konkreetse tunnuse“ (222). Neljandaks tagatakse lepingu alusel saadud andmetele samaväärne kaitse kui konkreetsetele kaitsemeetmetele, mis on sätestatud ELi ja USA vahelises raamlepingus, (223) st 2016. aasta detsembris ELi ja USA vahel sõlmitud laiaulatuslikus andmekaitselepingus, milles sätestatakse õiguskaitsealase koostöö valdkonnas andmete edastamise suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed ja õigused, mis kõik on mutatis mutandis inkorporeeritud kõnealusesse lepingusse, et võtta eelkõige arvesse andmete edastamise eripära (st andmete edastamine pigem eraõiguslikelt ettevõtjatelt õiguskaitseasutustele kui õiguskaitseasutuste vahel) (224). Ühendkuningriigi ja USA lepingus on konkreetselt sätestatud, et ELi ja USA raamlepingus sätestatuga võrdväärset kaitset kohaldatakse „kõigi isikuandmete suhtes, mis on saadud lepingu alusel antud korralduste täitmise käigus, et tagada samaväärne kaitse“ (225).

219

220

221

222

223

mutatis mutandis

224

225

| (155) | Seega peaksid Ühendkuningriigi ja USA vahelise lepingu alusel USA ametiasutustele edastatud andmed olema kaitstud ELi õigusaktiga, milles on tehtud vajalikud kohandused, et kajastada kõnealuste edastamiste laadi. Lisaks on Ühendkuningriigi ametiasutused kinnitanud, et raamlepingu kaitset kohaldatakse kõigi lepingu alusel saadud või säilitatud isikuandmete suhtes, olenemata taotluse esitanud asutuse laadist või liigist (nt nii USA föderaalsed kui ka osariikide õiguskaitseasutused), nii et kõikidel juhtudel tuleb tagada samaväärne kaitse. Ühendkuningriigi ametiasutused on siiski ka selgitanud, et andmekaitsemeetmete konkreetse rakendamise üksikasju arutatakse endiselt Ühendkuningriigi ja USA vahel. Käesolevat otsust käsitlevatel kõnelustel Euroopa Komisjoni talitustega kinnitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et võimaldavad lepingul jõustuda alles siis, kui on veendunud, et lepingu rakendamine on kooskõlas lepingus sätestatud õiguslike kohustustega, sealhulgas selgusega andmekaitsenõuete järgimise osas kõigi lepingu alusel nõutavate andmete puhul. Kuna lepingu võimalik jõustumine võib mõjutada käesolevas otsuses hinnatud kaitsetaset, peaks Ühendkuningriik edastama Euroopa Komisjonile mis tahes teabe ja tulevased selgitused selle kohta, kuidas hakkab USA täitma lepingust tulenevaid kohustusi, niipea kui need on kättesaadavad ja igal juhul enne lepingu jõustumist, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane järelevalve kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikega 4. Erilist tähelepanu pööratakse raamlepinguga ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamisele ja kohandamisele Ühendkuningriigi ja USA vahelise lepinguga hõlmatud konkreetset liiki andmeedastuse suhtes. |
| --- | --- |

(155)

Seega peaksid Ühendkuningriigi ja USA vahelise lepingu alusel USA ametiasutustele edastatud andmed olema kaitstud ELi õigusaktiga, milles on tehtud vajalikud kohandused, et kajastada kõnealuste edastamiste laadi. Lisaks on Ühendkuningriigi ametiasutused kinnitanud, et raamlepingu kaitset kohaldatakse kõigi lepingu alusel saadud või säilitatud isikuandmete suhtes, olenemata taotluse esitanud asutuse laadist või liigist (nt nii USA föderaalsed kui ka osariikide õiguskaitseasutused), nii et kõikidel juhtudel tuleb tagada samaväärne kaitse. Ühendkuningriigi ametiasutused on siiski ka selgitanud, et andmekaitsemeetmete konkreetse rakendamise üksikasju arutatakse endiselt Ühendkuningriigi ja USA vahel. Käesolevat otsust käsitlevatel kõnelustel Euroopa Komisjoni talitustega kinnitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et võimaldavad lepingul jõustuda alles siis, kui on veendunud, et lepingu rakendamine on kooskõlas lepingus sätestatud õiguslike kohustustega, sealhulgas selgusega andmekaitsenõuete järgimise osas kõigi lepingu alusel nõutavate andmete puhul. Kuna lepingu võimalik jõustumine võib mõjutada käesolevas otsuses hinnatud kaitsetaset, peaks Ühendkuningriik edastama Euroopa Komisjonile mis tahes teabe ja tulevased selgitused selle kohta, kuidas hakkab USA täitma lepingust tulenevaid kohustusi, niipea kui need on kättesaadavad ja igal juhul enne lepingu jõustumist, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane järelevalve kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõikega 4. Erilist tähelepanu pööratakse raamlepinguga ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamisele ja kohandamisele Ühendkuningriigi ja USA vahelise lepinguga hõlmatud konkreetset liiki andmeedastuse suhtes.

| (156) | Üldisemalt võetakse käesoleva otsuse üle pideva järelevalve teostamisel nõuetekohaselt arvesse kõiki lepingu jõustumise ja kohaldamisega seotud olulisi arengusuundi, sealhulgas seoses vajalike meetmetega, mida tuleb võtta juhul, kui ilmneb, et sisuliselt vastav kaitsetase ei ole enam tagatud. |
| --- | --- |

(156)

Üldisemalt võetakse käesoleva otsuse üle pideva järelevalve teostamisel nõuetekohaselt arvesse kõiki lepingu jõustumise ja kohaldamisega seotud olulisi arengusuundi, sealhulgas seoses vajalike meetmetega, mida tuleb võtta juhul, kui ilmneb, et sisuliselt vastav kaitsetase ei ole enam tagatud.

3.2.3.   Järelevalve

Järelevalve

| (157) | Sõltuvalt volitustest, mida pädevad asutused kasutavad isikuandmete töötlemisel õiguskaitse eesmärgil (kas 2018. aasta andmekaitseseaduse või 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel), tagavad eri asutused järelevalve nende õiguste kasutamise üle. Täpsemalt: teabevolinik teostab järelevalvet isikuandmete töötlemise üle, kui see kuulub 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse (226). Sõltumatu ja kohtuliku järelevalve uurimisvolituste kasutamise üle 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel tagab uurimisvolituste voliniku büroo (227) (seda osa käsitletakse põhjendustes 250–255). Lisaks tagavad täiendava järelevalve nii parlament kui ka teised organid. |
| --- | --- |

(157)

Sõltuvalt volitustest, mida pädevad asutused kasutavad isikuandmete töötlemisel õiguskaitse eesmärgil (kas 2018. aasta andmekaitseseaduse või 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel), tagavad eri asutused järelevalve nende õiguste kasutamise üle. Täpsemalt: teabevolinik teostab järelevalvet isikuandmete töötlemise üle, kui see kuulub 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse (226). Sõltumatu ja kohtuliku järelevalve uurimisvolituste kasutamise üle 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel tagab uurimisvolituste voliniku büroo (227) (seda osa käsitletakse põhjendustes 250–255). Lisaks tagavad täiendava järelevalve nii parlament kui ka teised organid.

226

227

3.2.3.1.   Järelevalve 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa üle

Järelevalve 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa üle

| (158) | Teabevoliniku – kelle sõltumatust ja töökorraldust on selgitatud põhjenduses 87 – üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Teabevoliniku peamine ülesanne on jälgida ja tagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa täitmist ning suurendada üldsuse teadlikkust, nõustada parlamenti, valitsust ning muid institutsioone ja organeid. Kohtute sõltumatuse säilitamiseks ei ole teabevolinikul õigust täita oma ülesandeid seoses isikuandmete töötlemisega õigustmõistvat funktsiooni täitva isiku või kohtu poolt. Sellisel juhul täidavad järelevalveülesandeid teised organid, nagu on selgitatud põhjendustes 99–103. |
| --- | --- |

(158)

Teabevoliniku – kelle sõltumatust ja töökorraldust on selgitatud põhjenduses 87 – üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Teabevoliniku peamine ülesanne on jälgida ja tagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa täitmist ning suurendada üldsuse teadlikkust, nõustada parlamenti, valitsust ning muid institutsioone ja organeid. Kohtute sõltumatuse säilitamiseks ei ole teabevolinikul õigust täita oma ülesandeid seoses isikuandmete töötlemisega õigustmõistvat funktsiooni täitva isiku või kohtu poolt. Sellisel juhul täidavad järelevalveülesandeid teised organid, nagu on selgitatud põhjendustes 99–103.

| (159) | Seoses 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega on volinikul üldised uurimis-, parandus-, loaandmis- ja nõuandevolitused. Eelkõige on volinikul õigus teavitada vastutavat või volitatud töötlejat 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa väidetavast rikkumisest, anda välja hoiatusi või noomitusi vastutavale või volitatud töötlejale, kes on rikkunud seaduse 3. osa sätteid, ning esitada omal algatusel või taotluse alusel parlamendile, valitsusele või muudele institutsioonidele ja asutustele ning üldsusele arvamusi isikuandmete kaitsega seotud mis tahes küsimustes (228). |
| --- | --- |

(159)

Seoses 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega on volinikul üldised uurimis-, parandus-, loaandmis- ja nõuandevolitused. Eelkõige on volinikul õigus teavitada vastutavat või volitatud töötlejat 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa väidetavast rikkumisest, anda välja hoiatusi või noomitusi vastutavale või volitatud töötlejale, kes on rikkunud seaduse 3. osa sätteid, ning esitada omal algatusel või taotluse alusel parlamendile, valitsusele või muudele institutsioonidele ja asutustele ning üldsusele arvamusi isikuandmete kaitsega seotud mis tahes küsimustes (228).

228

| (160) | Lisaks on volinikul õigus väljastada teabenõudeid (229) ning hindamis- (230) ja täitmisteateid (231) ning samuti on tal õigus tutvuda vastutavate ja volitatud töötlejate dokumentidega, siseneda nende ruumidesse (232) ja määrata haldustrahve trahviteadete kujul (233). Teabevoliniku büroo regulatiivse tegevuse poliitikas on sätestatud asjaolud, mille korral büroo esitab teabenõude ning hindamis-, täitmis- ja trahviteateid (234) (vt ka põhjendus 93 ja direktiivi (EL) 2016/680 kohase kaitse piisavuse otsuse, põhjendused 101 ja 102). |
| --- | --- |

(160)

Lisaks on volinikul õigus väljastada teabenõudeid (229) ning hindamis- (230) ja täitmisteateid (231) ning samuti on tal õigus tutvuda vastutavate ja volitatud töötlejate dokumentidega, siseneda nende ruumidesse (232) ja määrata haldustrahve trahviteadete kujul (233). Teabevoliniku büroo regulatiivse tegevuse poliitikas on sätestatud asjaolud, mille korral büroo esitab teabenõude ning hindamis-, täitmis- ja trahviteateid (234) (vt ka põhjendus 93 ja direktiivi (EL) 2016/680 kohase kaitse piisavuse otsuse, põhjendused 101 ja 102).

229

230

231

232

233

234

| (161) | Viimaste aastaaruannete (2018–2019, (235) 2019–2020 (236)) kohaselt on teabevolinik teostanud mitu uurimist ja võtnud täitemeetmeid seoses andmete töötlemisega õiguskaitseasutustes. Näiteks viis volinik läbi uurimise ja avaldas 2019. aasta oktoobris arvamuse selle kohta, kuidas õiguskaitseasutused kasutavad avalikes kohtades näotuvastustehnoloogiat. Uurimisel keskenduti eelkõige sellele, kuidas kasutavad näotuvastusvõimekust Lõuna-Walesi politsei ja Londoni politseiamet (Metropolitan Police Service – MPS). Teabevolinik uuris ka MPSi nn jõukude maatriksit (237) ja leidis hulga tõsiseid andmekaitseõiguse rikkumisi, mis tõenäoliselt õõnestavad üldsuse usaldust maatriksi ja selle andmete kasutamise vastu. 2018. aasta novembris andis teabevolinik välja täitmisteate ja seejärel astus MPS vajalikud sammud turvalisuse ja vastutuse suurendamiseks ning andmete proportsionaalse kasutamise tagamiseks. Teine näide täitemeetmest selles valdkonnas on 325 000 naelsterlingi suurune trahv, mille volinik määras 2018. aasta mais riigiprokuratuurile (Crown Prosecution Service) politseiküsitluste salvestisi sisaldavate krüptimata DVDde kaotamise eest. Teabevolinik viis läbi uurimisi ka laiematel teemadel, näiteks 2020. aasta esimeses pooles uuriti mobiiltelefoni kõneeristuse väljavõtte kasutamist politseitöö eesmärgil ja ohvrite andmete töötlemist politseis. Lisaks uurib volinik praegu juhtumit, mis puudutab õiguskaitseasutuste juurdepääsu erasektori üksuse Clearview AI Inc. valduses olevatele andmetele (238). |
| --- | --- |

(161)

Viimaste aastaaruannete (2018–2019, (235) 2019–2020 (236)) kohaselt on teabevolinik teostanud mitu uurimist ja võtnud täitemeetmeid seoses andmete töötlemisega õiguskaitseasutustes. Näiteks viis volinik läbi uurimise ja avaldas 2019. aasta oktoobris arvamuse selle kohta, kuidas õiguskaitseasutused kasutavad avalikes kohtades näotuvastustehnoloogiat. Uurimisel keskenduti eelkõige sellele, kuidas kasutavad näotuvastusvõimekust Lõuna-Walesi politsei ja Londoni politseiamet (Metropolitan Police Service – MPS). Teabevolinik uuris ka MPSi nn jõukude maatriksit (237) ja leidis hulga tõsiseid andmekaitseõiguse rikkumisi, mis tõenäoliselt õõnestavad üldsuse usaldust maatriksi ja selle andmete kasutamise vastu. 2018. aasta novembris andis teabevolinik välja täitmisteate ja seejärel astus MPS vajalikud sammud turvalisuse ja vastutuse suurendamiseks ning andmete proportsionaalse kasutamise tagamiseks. Teine näide täitemeetmest selles valdkonnas on 325 000 naelsterlingi suurune trahv, mille volinik määras 2018. aasta mais riigiprokuratuurile (Crown Prosecution Service) politseiküsitluste salvestisi sisaldavate krüptimata DVDde kaotamise eest. Teabevolinik viis läbi uurimisi ka laiematel teemadel, näiteks 2020. aasta esimeses pooles uuriti mobiiltelefoni kõneeristuse väljavõtte kasutamist politseitöö eesmärgil ja ohvrite andmete töötlemist politseis. Lisaks uurib volinik praegu juhtumit, mis puudutab õiguskaitseasutuste juurdepääsu erasektori üksuse Clearview AI Inc. valduses olevatele andmetele (238).

235

236

237

238

| (162) | Lisaks teabevoliniku õigusnormide täitmise tagamise volitustele, mida on nimetatud põhjendustes 160 ja 161, kujutavad andmekaitsealaste õigusaktide teatavad rikkumised endast õigusrikkumisi ja seetõttu võidakse nende suhtes kohaldada kriminaalkaristusi (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). Sellised rikkumised on näiteks isikuandmete kogumine, avalikustamine või säilitamine ilma vastutava töötleja nõusolekuta ning isikuandmete avalikustamine teisele isikule ilma vastutava töötleja nõusolekuta (239); umbisikustatud isikuandmetega seotud teabe põhjal andmesubjektide taastuvastamine ilma isikuandmete umbisikustamise eest vastutava töötleja nõusolekuta (240); voliniku tahtlik takistamine, kui ta teostab oma volitusi seoses isikuandmete kontrollimisega vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, (241) valeandmete esitamine vastuseks teabenõudele või teabenõude ja hindamisteadetega seotud teabe hävitamine (242). |
| --- | --- |

(162)

Lisaks teabevoliniku õigusnormide täitmise tagamise volitustele, mida on nimetatud põhjendustes 160 ja 161, kujutavad andmekaitsealaste õigusaktide teatavad rikkumised endast õigusrikkumisi ja seetõttu võidakse nende suhtes kohaldada kriminaalkaristusi (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). Sellised rikkumised on näiteks isikuandmete kogumine, avalikustamine või säilitamine ilma vastutava töötleja nõusolekuta ning isikuandmete avalikustamine teisele isikule ilma vastutava töötleja nõusolekuta (239); umbisikustatud isikuandmetega seotud teabe põhjal andmesubjektide taastuvastamine ilma isikuandmete umbisikustamise eest vastutava töötleja nõusolekuta (240); voliniku tahtlik takistamine, kui ta teostab oma volitusi seoses isikuandmete kontrollimisega vastavalt rahvusvahelistele kohustustele, (241) valeandmete esitamine vastuseks teabenõudele või teabenõude ja hindamisteadetega seotud teabe hävitamine (242).

239

240

241

242

3.2.3.2.   Muud järelevalveasutused kriminaalõiguskaitse valdkonnas

Muud järelevalveasutused kriminaalõiguskaitse valdkonnas

| (163) | Lisaks teabevolinikule on kriminaalõiguskaitse valdkonnas mitu järelevalveorganit, kellel on andmekaitseküsimustega seoses konkreetsed volitused. Sellised organid on näiteks biomeetriliste andmete säilitamise ja kasutamise volinik (edaspidi „biomeetriavolinik“) (243) ja valvekaamerate volinik (244). |
| --- | --- |

(163)

Lisaks teabevolinikule on kriminaalõiguskaitse valdkonnas mitu järelevalveorganit, kellel on andmekaitseküsimustega seoses konkreetsed volitused. Sellised organid on näiteks biomeetriliste andmete säilitamise ja kasutamise volinik (edaspidi „biomeetriavolinik“) (243) ja valvekaamerate volinik (244).

243

244

3.2.3.3.   Parlamentaarne järelevalve kriminaalõiguskaitse valdkonnas

| (164) | Siseasjade erikomisjon (Home Affairs Select Committee – HASC) tagab parlamentaarse järelevalve õiguskaitse valdkonnas. Komisjon koosneb 11 parlamendiliikmest, kes on valitud kolmest suurimast parteist. Komisjoni ülesanne on uurida siseministeeriumi ja sellega seotud avalik-õiguslike asutuste, st politsei ja riikliku kuritegevusevastase võitluse ameti (National Crime Agency – NCA) kulusid, juhtimist ja poliitikat; NCA tööd saab komisjon konkreetselt kontrollida (245). |
| --- | --- |

(164)

Siseasjade erikomisjon (Home Affairs Select Committee – HASC) tagab parlamentaarse järelevalve õiguskaitse valdkonnas. Komisjon koosneb 11 parlamendiliikmest, kes on valitud kolmest suurimast parteist. Komisjoni ülesanne on uurida siseministeeriumi ja sellega seotud avalik-õiguslike asutuste, st politsei ja riikliku kuritegevusevastase võitluse ameti (National Crime Agency – NCA) kulusid, juhtimist ja poliitikat; NCA tööd saab komisjon konkreetselt kontrollida (245).

245

| (165) | Komisjon võib oma pädevuse piires valida ise oma uurimisobjekti, sealhulgas erijuhtumid, v.a juhul, kui küsimus on kohtuliku uurimise all (sub judice). Komisjon võib küsida ka kirjalikke ja suulisi tõendeid mitmesugustelt isikute rühmadelt ja üksikisikutelt. Ta koostab oma järelduste kohta aruandeid ja annab valitsusele soovitusi (246). Valitsus peab vastama kõigile aruandes esitatud soovitustele 60 päeva jooksul (247). |
| --- | --- |

(165)

Komisjon võib oma pädevuse piires valida ise oma uurimisobjekti, sealhulgas erijuhtumid, v.a juhul, kui küsimus on kohtuliku uurimise all (sub judice). Komisjon võib küsida ka kirjalikke ja suulisi tõendeid mitmesugustelt isikute rühmadelt ja üksikisikutelt. Ta koostab oma järelduste kohta aruandeid ja annab valitsusele soovitusi (246). Valitsus peab vastama kõigile aruandes esitatud soovitustele 60 päeva jooksul (247).

sub judice

246

247

| (166) | Jälgimisvaldkonnas koostas komisjon ka aruande 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse (Regulation of Investigatory Powers Act – RIPA 2000) kohta, (248) milles leiti, et seadus ei vasta oma eesmärkidele. Aruannet võeti arvesse 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse oluliste osade asendamisel 2016. aasta uurimisvolituste seadusega. Uurimiste täielik loetelu on avaldatud erikomisjoni veebisaidil (249). |
| --- | --- |

(166)

Jälgimisvaldkonnas koostas komisjon ka aruande 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse (Regulation of Investigatory Powers Act – RIPA 2000) kohta, (248) milles leiti, et seadus ei vasta oma eesmärkidele. Aruannet võeti arvesse 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse oluliste osade asendamisel 2016. aasta uurimisvolituste seadusega. Uurimiste täielik loetelu on avaldatud erikomisjoni veebisaidil (249).

248

249

| (167) | Siseasjade erikomisjoni ülesandeid täidab Šotimaal politseitöö õigusküsimuste allkomisjon ja Põhja-Iirimaal õiguskomisjon (250). |
| --- | --- |

(167)

Siseasjade erikomisjoni ülesandeid täidab Šotimaal politseitöö õigusküsimuste allkomisjon ja Põhja-Iirimaal õiguskomisjon (250).

250

3.2.4.   Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (168) | Seoses andmete töötlemisega õiguskaitseasutuste poolt on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga ja 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, samuti 1998. aasta inimõiguste seadusega ette nähtud õiguskaitsemehhanismid. |
| --- | --- |

(168)

Seoses andmete töötlemisega õiguskaitseasutuste poolt on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga ja 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, samuti 1998. aasta inimõiguste seadusega ette nähtud õiguskaitsemehhanismid.

| (169) | Need mehhanismid annavad andmesubjektidele tõhusad halduslikud ja kohtulikud õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad neil eelkõige teostada oma õigusi, sealhulgas õigust tutvuda oma isikuandmetega või taotleda nende parandamist või kustutamist. |
| --- | --- |

(169)

Need mehhanismid annavad andmesubjektidele tõhusad halduslikud ja kohtulikud õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad neil eelkõige teostada oma õigusi, sealhulgas õigust tutvuda oma isikuandmetega või taotleda nende parandamist või kustutamist.

| (170) | Esiteks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 kohaselt andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui andmesubjekt leiab, et seoses teda puudutavate isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa (251). Teabevolinikul on õigus hinnata, kas vastutav ja volitatud töötleja täidavad 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, nõuda neilt mittevastavuse korral vajalike meetmete võtmist ja määrata trahve. |
| --- | --- |

(170)

Esiteks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 kohaselt andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui andmesubjekt leiab, et seoses teda puudutavate isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa (251). Teabevolinikul on õigus hinnata, kas vastutav ja volitatud töötleja täidavad 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, nõuda neilt mittevastavuse korral vajalike meetmete võtmist ja määrata trahve.

251

| (171) | Teiseks on 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu, kui ta ei käsitle andmesubjekti kaebust nõuetekohaselt. Täpsemalt: kui volinik ei saada andmesubjekti kaebust edasi, (252) on kaebuse esitajal võimalik kasutada õiguskaitsevahendit – ta võib pöörduda esimese astme kohtusse, (253) et kohustada volinikku võtma asjakohaseid meetmeid kaebusele vastamiseks või teavitama kaebuse esitajat kaebuse menetlemise edenemisest (254). Lisaks võib iga isik, kellele volinik on saatnud mõne teate (teabenõude, hindamis-, täitmis- või trahviteate), pöörduda esimese astme kohtusse. Kui kohus leiab, et voliniku otsus ei ole seadusega kooskõlas või et teabevolinik oleks pidanud kasutama oma kaalutlusõigust teisiti, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teate mõne muu teate või otsusega, mille teabevolinik oleks võinud saata või teha (255). |
| --- | --- |

(171)

Teiseks on 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu, kui ta ei käsitle andmesubjekti kaebust nõuetekohaselt. Täpsemalt: kui volinik ei saada andmesubjekti kaebust edasi, (252) on kaebuse esitajal võimalik kasutada õiguskaitsevahendit – ta võib pöörduda esimese astme kohtusse, (253) et kohustada volinikku võtma asjakohaseid meetmeid kaebusele vastamiseks või teavitama kaebuse esitajat kaebuse menetlemise edenemisest (254). Lisaks võib iga isik, kellele volinik on saatnud mõne teate (teabenõude, hindamis-, täitmis- või trahviteate), pöörduda esimese astme kohtusse. Kui kohus leiab, et voliniku otsus ei ole seadusega kooskõlas või et teabevolinik oleks pidanud kasutama oma kaalutlusõigust teisiti, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teate mõne muu teate või otsusega, mille teabevolinik oleks võinud saata või teha (255).

252

253

254

255

| (172) | Kolmandaks võivad üksikisikud vastutavate ja volitatud töötlejate vastu pöörduda otse kohtusse. Eelkõige võib andmesubjekt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 kohaselt esitada kohtule hagi oma andmekaitsealastest õigusaktidest tuleneva õiguse rikkumise kohta ning kohus võib määrusega nõuda, et vastutav töötleja võtaks (või hoiduks võtmast) seoses isikuandmete töötlemisega mis tahes meetmeid, et täita 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid. Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 kohaselt igal isikul, kes on kandnud kahju andmekaitsealaste õigusaktide (sh 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa), välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse nõuete rikkumise tõttu, õigus saada selle kahju eest vastutavalt või volitatud töötlejalt hüvitist, välja arvatud juhul, kui vastutav või volitatud töötleja tõendab, et vastutav või volitatud töötleja ei ole mingil viisil vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest. Kahju hõlmab nii rahalist kahju kui ka kannatusi, millega ei kaasne rahalist kahju. |
| --- | --- |

(172)

Kolmandaks võivad üksikisikud vastutavate ja volitatud töötlejate vastu pöörduda otse kohtusse. Eelkõige võib andmesubjekt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 kohaselt esitada kohtule hagi oma andmekaitsealastest õigusaktidest tuleneva õiguse rikkumise kohta ning kohus võib määrusega nõuda, et vastutav töötleja võtaks (või hoiduks võtmast) seoses isikuandmete töötlemisega mis tahes meetmeid, et täita 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid. Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 kohaselt igal isikul, kes on kandnud kahju andmekaitsealaste õigusaktide (sh 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa), välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse nõuete rikkumise tõttu, õigus saada selle kahju eest vastutavalt või volitatud töötlejalt hüvitist, välja arvatud juhul, kui vastutav või volitatud töötleja tõendab, et vastutav või volitatud töötleja ei ole mingil viisil vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest. Kahju hõlmab nii rahalist kahju kui ka kannatusi, millega ei kaasne rahalist kahju.

| (173) | Peale selle võib iga isik, kes leiab, et avaliku sektori asutus on rikkunud tema õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, taotleda õiguskaitset Ühendkuningriigi kohtutes 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel (256) ning kui riigisisesed õiguskaitsevahendid on ammendunud, võib isik, valitsusväline organisatsioon või üksikisikute rühm taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooniga (257) tagatud õiguste rikkumise eest õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus (vt põhjendus 111). |
| --- | --- |

(173)

Peale selle võib iga isik, kes leiab, et avaliku sektori asutus on rikkunud tema õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, taotleda õiguskaitset Ühendkuningriigi kohtutes 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel (256) ning kui riigisisesed õiguskaitsevahendid on ammendunud, võib isik, valitsusväline organisatsioon või üksikisikute rühm taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooniga (257) tagatud õiguste rikkumise eest õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus (vt põhjendus 111).

256

257

3.2.4.1.   2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud õiguskaitsemehhanismid

2016. aasta uurimisvolituste seadusega ette nähtud õiguskaitsemehhanismid

| (174) | Üksikisikud võivad saada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse rikkumiste eest õiguskaitset uurimisvolituste kohtus. 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud õiguskaitsevahendeid on kirjeldatud põhjendustes 263–269. |
| --- | --- |

(174)

Üksikisikud võivad saada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse rikkumiste eest õiguskaitset uurimisvolituste kohtus. 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud õiguskaitsevahendeid on kirjeldatud põhjendustes 263–269.

3.3.   Juurdepääs andmetele ja nende kasutamine Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil

Juurdepääs andmetele ja nende kasutamine Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil

| (175) | Ühendkuningriigi õiguskorras on luureteenistused, kes on volitatud riigi julgeoleku kaalutlustel koguma vastutavate või volitatud töötlejate valduses olevat elektroonilist teavet piisava kaitse stsenaariumi seisukohast olulistes olukordades: julgeolekuteenistus (258) (Security Service, MI5), salaluureteenistus (259) (Secret Intelligence Service – SIS) ja valitsusside peakorter (260) (Government Communications Headquarters – GCHQ) (261). |
| --- | --- |

(175)

Ühendkuningriigi õiguskorras on luureteenistused, kes on volitatud riigi julgeoleku kaalutlustel koguma vastutavate või volitatud töötlejate valduses olevat elektroonilist teavet piisava kaitse stsenaariumi seisukohast olulistes olukordades: julgeolekuteenistus (258) (Security Service, MI5), salaluureteenistus (259) (Secret Intelligence Service – SIS) ja valitsusside peakorter (260) (Government Communications Headquarters – GCHQ) (261).

258

259

260

261

3.3.1.   Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

Õiguslikud alused, piirangud ja kaitsemeetmed

| (176) | Ühendkuningriigis on luureasutuste volitused kehtestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse ja 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega, milles on koos 2018. aasta andmekaitseseadusega sätestatud nende volituste sisuline ja isikuline kohaldamisala ning nende kasutamise piirangud ja kaitsemeetmed. Neid volitusi ning nende suhtes kohaldatavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid on üksikasjalikult hinnatud järgmistes punktides. |
| --- | --- |

(176)

Ühendkuningriigis on luureasutuste volitused kehtestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse ja 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega, milles on koos 2018. aasta andmekaitseseadusega sätestatud nende volituste sisuline ja isikuline kohaldamisala ning nende kasutamise piirangud ja kaitsemeetmed. Neid volitusi ning nende suhtes kohaldatavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid on üksikasjalikult hinnatud järgmistes punktides.

3.3.1.1.   Riikliku julgeolekuga seotud uurimisvolitused

Riikliku julgeolekuga seotud uurimisvolitused

| (177) | 2016. aasta uurimisvolituste seadusega on ette nähtud õigusraamistik uurimisvolituste kasutamiseks, st volitused pealtkuulamiseks, sideandmetele juurdepääsuks ja seadmete töösse sekkumiseks. 2016. aasta uurimisvolituste seadusega on üldiselt keelatud ja kriminaliseeritud selliste meetodite kasutamine, mis võimaldavad juurdepääsu side sisule või sideandmetele või seadmete töösse sekkumist ilma seadusliku loata (262). Sellest annab tunnistust asjaolu, et kõnealuste uurimisvolituste kasutamine on seaduslik ainult juhul, kui see toimub määruse alusel (263). |
| --- | --- |

(177)

2016. aasta uurimisvolituste seadusega on ette nähtud õigusraamistik uurimisvolituste kasutamiseks, st volitused pealtkuulamiseks, sideandmetele juurdepääsuks ja seadmete töösse sekkumiseks. 2016. aasta uurimisvolituste seadusega on üldiselt keelatud ja kriminaliseeritud selliste meetodite kasutamine, mis võimaldavad juurdepääsu side sisule või sideandmetele või seadmete töösse sekkumist ilma seadusliku loata (262). Sellest annab tunnistust asjaolu, et kõnealuste uurimisvolituste kasutamine on seaduslik ainult juhul, kui see toimub määruse alusel (263).

262

263

| (178) | 2016. aasta uurimisvolituste seadusega on ette nähtud üksikasjalikud normid, mis reguleerivad iga uurimisvolituse kohaldamisala ja kohaldamist ning nendega seotud piiranguid ja kaitsemeetmeid. Sõltuvalt uurimisvolituse liigist (side pealtkuulamine, sideandmete kogumine ja säilitamine ja seadmete töösse sekkumine) (264) ning sellest, kas volitust kasutatakse suunatult või laialdaselt, kohaldatakse eri norme. Järgnevas osas kirjeldatakse iga 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud volituse kohaldamisala, kaitsemeetmeid ja piiranguid. |
| --- | --- |

(178)

2016. aasta uurimisvolituste seadusega on ette nähtud üksikasjalikud normid, mis reguleerivad iga uurimisvolituse kohaldamisala ja kohaldamist ning nendega seotud piiranguid ja kaitsemeetmeid. Sõltuvalt uurimisvolituse liigist (side pealtkuulamine, sideandmete kogumine ja säilitamine ja seadmete töösse sekkumine) (264) ning sellest, kas volitust kasutatakse suunatult või laialdaselt, kohaldatakse eri norme. Järgnevas osas kirjeldatakse iga 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud volituse kohaldamisala, kaitsemeetmeid ja piiranguid.

264

| (179) | Lisaks täiendavad 2016. aasta uurimisvolituste seadust mitmed ministri väljaantud kohustuslikud tegevusjuhendid, mille on heaks kiitnud parlamendi mõlemad kojad (265) ja mida kohaldatakse kogu riigis ning milles antakse lisajuhiseid nende volituste kasutamiseks (266). Andmesubjektid saavad oma õiguste teostamiseks tugineda vahetult 2016. aasta uurimisvolituste seaduse sätetele ning seaduse 7. lisa lõikes 5 on märgitud, et tegevusjuhendid on tsiviil- ja kriminaalmenetluses tõenditena lubatavad ning kohus või järelevalveasutus võib kohtumenetluses asjakohase küsimuse otsustamisel võtta arvesse tegevusjuhendite rikkumist (267). Kui Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda hindas Ühendkuningriigi varasema jälgimist reguleeriva õigusakti, 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse kvaliteeti, tunnustas kohus sõnaselgelt Ühendkuningriigi tegevusjuhendite asjakohasust ja nõustus, et nende sätteid võib jälgimist reguleeriva õigusakti ootuspärasuse hindamisel arvesse võtta (268). |
| --- | --- |

(179)

Lisaks täiendavad 2016. aasta uurimisvolituste seadust mitmed ministri väljaantud kohustuslikud tegevusjuhendid, mille on heaks kiitnud parlamendi mõlemad kojad (265) ja mida kohaldatakse kogu riigis ning milles antakse lisajuhiseid nende volituste kasutamiseks (266). Andmesubjektid saavad oma õiguste teostamiseks tugineda vahetult 2016. aasta uurimisvolituste seaduse sätetele ning seaduse 7. lisa lõikes 5 on märgitud, et tegevusjuhendid on tsiviil- ja kriminaalmenetluses tõenditena lubatavad ning kohus või järelevalveasutus võib kohtumenetluses asjakohase küsimuse otsustamisel võtta arvesse tegevusjuhendite rikkumist (267). Kui Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda hindas Ühendkuningriigi varasema jälgimist reguleeriva õigusakti, 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse kvaliteeti, tunnustas kohus sõnaselgelt Ühendkuningriigi tegevusjuhendite asjakohasust ja nõustus, et nende sätteid võib jälgimist reguleeriva õigusakti ootuspärasuse hindamisel arvesse võtta (268).

265

266

267

268

| (180) | Samuti tuleks märkida, et suunatud volitused (suunatud pealtkuulamine, (269) sideandmete kogumine (270) ja säilitamine (271) ning suunatud sekkumine seadmete töösse (272)) on kättesaadavad riiklikele julgeolekuasutustele ja teatavatele õiguskaitseasutustele, (273) samal ajal kui üksnes luureteenistused võivad kasutada laialdasi volitusi (st laialdane pealtkuulamine, (274) laialdane sideandmete kogumine, (275) laialdane seadmete töösse sekkumine (276) ja suured isikuandmete kogumid (277)). |
| --- | --- |

(180)

Samuti tuleks märkida, et suunatud volitused (suunatud pealtkuulamine, (269) sideandmete kogumine (270) ja säilitamine (271) ning suunatud sekkumine seadmete töösse (272)) on kättesaadavad riiklikele julgeolekuasutustele ja teatavatele õiguskaitseasutustele, (273) samal ajal kui üksnes luureteenistused võivad kasutada laialdasi volitusi (st laialdane pealtkuulamine, (274) laialdane sideandmete kogumine, (275) laialdane seadmete töösse sekkumine (276) ja suured isikuandmete kogumid (277)).

269

270

271

272

273

274

275

276

277

| (181) | Otsustades, millist uurimisvolitust tuleks kasutada, peab luureasutus järgima 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a loetletud „üldisi eraelu puutumatuse kaitsega seotud kohustusi“, mis hõlmavad vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli. Täpsemalt peab avaliku sektori asutus, kes kavatseb kasutada uurimisvolitusi, selle sätte kohaselt kaaluma i) kas määruse, loa või teatisega taotletavat eesmärki on mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega; ii) kas määruse, loa või teatise alusel teabe hankimise suhtes kohaldatav kaitsetase on selle teabe erilise tundlikkuse tõttu kõrgem; iii) telekommunikatsioonisüsteemide ja postiteenuste usaldusväärsuse ja turvalisuse vastu valitsevat avalikku huvi ning iv) kõiki muid eraelu puutumatuse kaitse suhtes valitseva avaliku huvi aspekte (278). |
| --- | --- |

(181)

Otsustades, millist uurimisvolitust tuleks kasutada, peab luureasutus järgima 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a loetletud „üldisi eraelu puutumatuse kaitsega seotud kohustusi“, mis hõlmavad vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli. Täpsemalt peab avaliku sektori asutus, kes kavatseb kasutada uurimisvolitusi, selle sätte kohaselt kaaluma i) kas määruse, loa või teatisega taotletavat eesmärki on mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega; ii) kas määruse, loa või teatise alusel teabe hankimise suhtes kohaldatav kaitsetase on selle teabe erilise tundlikkuse tõttu kõrgem; iii) telekommunikatsioonisüsteemide ja postiteenuste usaldusväärsuse ja turvalisuse vastu valitsevat avalikku huvi ning iv) kõiki muid eraelu puutumatuse kaitse suhtes valitseva avaliku huvi aspekte (278).

278

| (182) | Seda, kuidas neid kriteeriume tuleks kohaldada, ja viisi, kuidas nende täitmist hinnatakse selliste volituste kasutamise lubamise raames ministri ja sõltumatute kohtuvolinike poolt, on täpsemalt kirjeldatud asjaomastes tegevusjuhendites. Eelkõige peab iga sellise uurimisvolituse kasutamine alati olema „proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada, [mis] hõlmab eraelu puutumatusse sekkumise tõsiduse (ja muude paragrahvi 2 lõikes 2 esitatud kaalutluste) tasakaalustamist vajadusega juurdluse, tegevuse või suutlikkuse seisukohast olulise tegevuse järele“. See tähendab eelkõige, et see „peaks pakkuma realistlikku väljavaadet saavutada oodatud kasu ja ei tohiks olla ebaproportsionaalne ega meelevaldne“ ning „eraelu puutumatuse riivet ei tohiks pidada proportsionaalseks, kui taotletavat teavet oleks mõistlikult võimalik saada muude, vähem sekkuvate vahenditega“ (279). Täpsemalt tuleb proportsionaalsuse põhimõtte järgimist hinnata järgmiste kriteeriumide alusel: „i) kavandatava eraelu puutumatuse riive ulatus võrreldes soovitava eesmärgiga; ii) kuidas ja miks kasutatavad meetodid asjaomast isikut ja teisi võimalikult vähe häirivad; iii) kas kavandatav tegevus kujutab endast seaduse asjakohast ja mõistlikku kohaldamisviisi soovitava eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse kõiki mõistlikke alternatiive; iv) milliseid muid meetodeid kas ei ole rakendatud või on kasutatud, kuid peetakse tegevuseesmärkide täitmiseks ebapiisavaks ilma kavandatud uurimisvolitusi kasutamata.“ (280) |
| --- | --- |

(182)

Seda, kuidas neid kriteeriume tuleks kohaldada, ja viisi, kuidas nende täitmist hinnatakse selliste volituste kasutamise lubamise raames ministri ja sõltumatute kohtuvolinike poolt, on täpsemalt kirjeldatud asjaomastes tegevusjuhendites. Eelkõige peab iga sellise uurimisvolituse kasutamine alati olema „proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada, [mis] hõlmab eraelu puutumatusse sekkumise tõsiduse (ja muude paragrahvi 2 lõikes 2 esitatud kaalutluste) tasakaalustamist vajadusega juurdluse, tegevuse või suutlikkuse seisukohast olulise tegevuse järele“. See tähendab eelkõige, et see „peaks pakkuma realistlikku väljavaadet saavutada oodatud kasu ja ei tohiks olla ebaproportsionaalne ega meelevaldne“ ning „eraelu puutumatuse riivet ei tohiks pidada proportsionaalseks, kui taotletavat teavet oleks mõistlikult võimalik saada muude, vähem sekkuvate vahenditega“ (279). Täpsemalt tuleb proportsionaalsuse põhimõtte järgimist hinnata järgmiste kriteeriumide alusel: „i) kavandatava eraelu puutumatuse riive ulatus võrreldes soovitava eesmärgiga; ii) kuidas ja miks kasutatavad meetodid asjaomast isikut ja teisi võimalikult vähe häirivad; iii) kas kavandatav tegevus kujutab endast seaduse asjakohast ja mõistlikku kohaldamisviisi soovitava eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse kõiki mõistlikke alternatiive; iv) milliseid muid meetodeid kas ei ole rakendatud või on kasutatud, kuid peetakse tegevuseesmärkide täitmiseks ebapiisavaks ilma kavandatud uurimisvolitusi kasutamata.“ (280)

279

280

| (183) | Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, tagab see praktikas selle, et luureasutus kehtestab esiteks tegevuseesmärgi (piiritledes seega andmete kogumise nt rahvusvahelise terrorismivastase võitluse eesmärgiga konkreetses geograafilises piirkonnas) ja peab teiseks selle tegevuseesmärgi alusel kaaluma, milline tehniline lahendus (nt suunatud või laialdane pealtkuulamine, seadmete töösse sekkumine, sideandmete kogumine) on kõige proportsionaalsem (st riivab kõige vähem eraelu puutumatust, vt uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõige 2) taotletava eesmärgiga ning mida võib seega mõnest seaduslikust alusest tulenevalt lubada. |
| --- | --- |

(183)

Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, tagab see praktikas selle, et luureasutus kehtestab esiteks tegevuseesmärgi (piiritledes seega andmete kogumise nt rahvusvahelise terrorismivastase võitluse eesmärgiga konkreetses geograafilises piirkonnas) ja peab teiseks selle tegevuseesmärgi alusel kaaluma, milline tehniline lahendus (nt suunatud või laialdane pealtkuulamine, seadmete töösse sekkumine, sideandmete kogumine) on kõige proportsionaalsem (st riivab kõige vähem eraelu puutumatust, vt uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõige 2) taotletava eesmärgiga ning mida võib seega mõnest seaduslikust alusest tulenevalt lubada.

| (184) | Tasub märkida, et sellist tuginemist vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele on märkinud ja tervitanud ka eraelu puutumatuse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör Joseph Cannataci, kes märkis 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel loodud süsteemi kohta, et „nii luureteenistustes kui ka õiguskaitseasutustes kasutusel olevate menetluste alusel näib süstemaatiliselt olevat nõutud jälgimismeetme või -operatsiooni vajalikkuse ja proportsionaalsuse kaalumine enne, kui seda soovitatakse loa saamiseks, ning selle läbivaatamine samadel alustel“ (281). Samuti märkis ta, et kohtumisel õiguskaitseasutuste ja riiklike julgeolekuasutuste esindajatega „ilmnes üksmeelne seisukoht, et õigus eraelu puutumatusele peab olema iga jälgimismeetmeid käsitleva otsuse puhul esmatähtis. Kõik nad mõistsid ja hindasid vajadust ja proportsionaalsust kui keskseid põhimõtteid, mida tuleb arvesse võtta“. |
| --- | --- |

(184)

Tasub märkida, et sellist tuginemist vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele on märkinud ja tervitanud ka eraelu puutumatuse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör Joseph Cannataci, kes märkis 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel loodud süsteemi kohta, et „nii luureteenistustes kui ka õiguskaitseasutustes kasutusel olevate menetluste alusel näib süstemaatiliselt olevat nõutud jälgimismeetme või -operatsiooni vajalikkuse ja proportsionaalsuse kaalumine enne, kui seda soovitatakse loa saamiseks, ning selle läbivaatamine samadel alustel“ (281). Samuti märkis ta, et kohtumisel õiguskaitseasutuste ja riiklike julgeolekuasutuste esindajatega „ilmnes üksmeelne seisukoht, et õigus eraelu puutumatusele peab olema iga jälgimismeetmeid käsitleva otsuse puhul esmatähtis. Kõik nad mõistsid ja hindasid vajadust ja proportsionaalsust kui keskseid põhimõtteid, mida tuleb arvesse võtta“.

281

| (185) | Eri määruste ja lubade väljaandmise konkreetseid kriteeriume ning 2016. aasta uurimisvolituste seadusega igale uurimisvolitusele kehtestatud piiranguid ja kaitsemeetmeid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 186–243. |
| --- | --- |

(185)

Eri määruste ja lubade väljaandmise konkreetseid kriteeriume ning 2016. aasta uurimisvolituste seadusega igale uurimisvolitusele kehtestatud piiranguid ja kaitsemeetmeid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 186–243.

3.3.1.1.1.   Suunatud pealtkuulamine ja läbivaatamine

| (186) | Suunatud pealtkuulamise määrusi on kolme liiki: suunatud pealtkuulamise määrus, (282) suunatud läbivaatamise määrus ja vastastikuse abistamise määrus (283). Nende saamise tingimused ja asjakohased kaitsemeetmed on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa 1. peatükis. |
| --- | --- |

(186)

Suunatud pealtkuulamise määrusi on kolme liiki: suunatud pealtkuulamise määrus, (282) suunatud läbivaatamise määrus ja vastastikuse abistamise määrus (283). Nende saamise tingimused ja asjakohased kaitsemeetmed on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa 1. peatükis.

282

283

| (187) | Suunatud pealtkuulamise määrusega lubatakse määruses kirjeldatud side pealtkuulamist selle edastamise käigus ja muude sellise side jaoks oluliste andmete, (284) sealhulgas teiseste andmete (285) kogumist. Suunatud läbivaatamise määrus annab isikule õiguse teha valik laialdase pealtkuulamise määruse alusel saadud pealtkuulatava sisu läbivaatamiseks (286). |
| --- | --- |

(187)

Suunatud pealtkuulamise määrusega lubatakse määruses kirjeldatud side pealtkuulamist selle edastamise käigus ja muude sellise side jaoks oluliste andmete, (284) sealhulgas teiseste andmete (285) kogumist. Suunatud läbivaatamise määrus annab isikule õiguse teha valik laialdase pealtkuulamise määruse alusel saadud pealtkuulatava sisu läbivaatamiseks (286).

284

285

286

| (188) | Kõiki 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa kohaseid määruseid võib välja anda minister (287) ja selle võib heaks kiita kohtuvolinik (288). Suunatud toimingu määruse kehtivusaeg piirdub igal juhul kuue kuuga (289) ning selle muutmise (290) ja uuendamise (291) suhtes kohaldatakse erinorme. |
| --- | --- |

(188)

Kõiki 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa kohaseid määruseid võib välja anda minister (287) ja selle võib heaks kiita kohtuvolinik (288). Suunatud toimingu määruse kehtivusaeg piirdub igal juhul kuue kuuga (289) ning selle muutmise (290) ja uuendamise (291) suhtes kohaldatakse erinorme.

287

288

289

290

291

| (189) | Enne määruse välja andmist peab minister hindama vajalikkust ja proportsionaalsust (292). Täpsemalt peaks minister suunatud pealtkuulamise ja läbivaatamise määruse puhul kontrollima, kas meede on vajalik ühel järgmistest põhjustest: riikliku julgeoleku huvid; raske kuriteo ennetamine või avastamine või Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvid, (293) kui need huvid on olulised ka riigi julgeoleku jaoks (294). Teisalt saab vastastikuse abistamise määruse (vt põhjendus 139) välja anda ainult juhul, kui minister leiab, et olukord on samaväärne olukorraga, milles ta annaks välja määruse raskete kuritegude ennetamiseks ja või avastamiseks (295). |
| --- | --- |

(189)

Enne määruse välja andmist peab minister hindama vajalikkust ja proportsionaalsust (292). Täpsemalt peaks minister suunatud pealtkuulamise ja läbivaatamise määruse puhul kontrollima, kas meede on vajalik ühel järgmistest põhjustest: riikliku julgeoleku huvid; raske kuriteo ennetamine või avastamine või Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvid, (293) kui need huvid on olulised ka riigi julgeoleku jaoks (294). Teisalt saab vastastikuse abistamise määruse (vt põhjendus 139) välja anda ainult juhul, kui minister leiab, et olukord on samaväärne olukorraga, milles ta annaks välja määruse raskete kuritegude ennetamiseks ja või avastamiseks (295).

292

293

294

295

| (190) | Lisaks peaks minister hindama, kas meede on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (296). Taotletavate meetmete proportsionaalsuse hindamisel tuleb arvesse võtta üldisi kohustusi seoses eraelu puutumatusega, mis on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2, eelkõige vajadust hinnata, kas määruse, loa või teatega taotletavat eesmärki on mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega ning kas määruse alusel teabe saamise suhtes kohaldatav kaitsetase on selle teabe erilise tundlikkuse tõttu kõrgem (vt põhjendus 181). |
| --- | --- |

(190)

Lisaks peaks minister hindama, kas meede on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (296). Taotletavate meetmete proportsionaalsuse hindamisel tuleb arvesse võtta üldisi kohustusi seoses eraelu puutumatusega, mis on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2, eelkõige vajadust hinnata, kas määruse, loa või teatega taotletavat eesmärki on mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega ning kas määruse alusel teabe saamise suhtes kohaldatav kaitsetase on selle teabe erilise tundlikkuse tõttu kõrgem (vt põhjendus 181).

296

| (191) | Selleks peab minister võtma arvesse kõiki soovi esitanud asutuse taotluse elemente, eelkõige neid, mis on seotud pealtkuulatavate isikutega ja meetme asjakohasusega uurimise seisukohast. Sellised elemendid on sätestatud side pealtkuulamise tegevusjuhendis ja neid tuleb kirjeldada teataval konkreetsuse tasemel (297). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 17 nõutud, et igas selle 2. peatüki alusel välja antud määruses tuleb nimetada või kirjeldada konkreetset isikut või isikute rühma, organisatsiooni või ruume, mille suhtes pealtkuulamist kohaldatakse (edaspidi „sihtmärk“). Suunatud pealtkuulamise või läbivaatamise määrust võidakse kohaldada ka isikute rühma, rohkem kui ühe isiku või organisatsiooni või rohkem kui ühe ruumi suhtes (ka nn temaatilise loa puhul) (298). Sellistel juhtudel tuleks määruses kirjeldada isikute rühma ühist eesmärki või tegevust või operatsiooni/uurimisi ja nimetada või kirjeldada niivõrd paljusid kõnealuseid isikuid/organisatsioone või ruume, kui on mõistlikult teostatav (299). Samuti peavad kõik 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa alusel välja antud määrused sisaldama sõnumite identifitseerimiseks kasutatavaid aadresse, numbreid, seadmeid, tegureid või tegurite kombinatsioone (300). Selle kohta on side pealtkuulamise tegevusjuhendis öeldud, et suunatud pealtkuulamise määruse ja läbivaatamise määruse puhul „tuleb määruses täpsustada (või kirjeldada) tegureid või tegurite kombinatsiooni, mida kasutatakse sõnumite tuvastamiseks. Kui sõnumeid tuvastatakse (näiteks) telefoninumbri järgi, tuleb number esitada tervikuna. Ent kui sõnumite tuvastamiseks on vaja kasutada väga keerukaid või pidevalt muutuvaid internetitunnuseid, tuleks neid kirjeldada nii põhjalikult kui võimalik.“ (301) |
| --- | --- |

(191)

Selleks peab minister võtma arvesse kõiki soovi esitanud asutuse taotluse elemente, eelkõige neid, mis on seotud pealtkuulatavate isikutega ja meetme asjakohasusega uurimise seisukohast. Sellised elemendid on sätestatud side pealtkuulamise tegevusjuhendis ja neid tuleb kirjeldada teataval konkreetsuse tasemel (297). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 17 nõutud, et igas selle 2. peatüki alusel välja antud määruses tuleb nimetada või kirjeldada konkreetset isikut või isikute rühma, organisatsiooni või ruume, mille suhtes pealtkuulamist kohaldatakse (edaspidi „sihtmärk“). Suunatud pealtkuulamise või läbivaatamise määrust võidakse kohaldada ka isikute rühma, rohkem kui ühe isiku või organisatsiooni või rohkem kui ühe ruumi suhtes (ka nn temaatilise loa puhul) (298). Sellistel juhtudel tuleks määruses kirjeldada isikute rühma ühist eesmärki või tegevust või operatsiooni/uurimisi ja nimetada või kirjeldada niivõrd paljusid kõnealuseid isikuid/organisatsioone või ruume, kui on mõistlikult teostatav (299). Samuti peavad kõik 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa alusel välja antud määrused sisaldama sõnumite identifitseerimiseks kasutatavaid aadresse, numbreid, seadmeid, tegureid või tegurite kombinatsioone (300). Selle kohta on side pealtkuulamise tegevusjuhendis öeldud, et suunatud pealtkuulamise määruse ja läbivaatamise määruse puhul „tuleb määruses täpsustada (või kirjeldada) tegureid või tegurite kombinatsiooni, mida kasutatakse sõnumite tuvastamiseks. Kui sõnumeid tuvastatakse (näiteks) telefoninumbri järgi, tuleb number esitada tervikuna. Ent kui sõnumite tuvastamiseks on vaja kasutada väga keerukaid või pidevalt muutuvaid internetitunnuseid, tuleks neid kirjeldada nii põhjalikult kui võimalik.“ (301)

297

298

299

300

301

| (192) | Selles kontekstis on oluline kaitsemeede, et ministri hinnangu määruse väljaandmise kohta peab heaks kiitma sõltumatu kohtuvolinik, (302) kes kontrollib eelkõige, kas määruse väljaandmise otsus on kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (303) (kohtuvolinike staatuse ja rolli kohta vt põhjendused 251–256). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses on lisaks selgitatud, et sellise kontrolli tegemisel peab kohtuvolinik kohaldama samu põhimõtteid, mida kohaldaks kohus kohtuliku kontrolli taotluse suhtes (304). Sellega tagatakse, et igal konkreetsel juhul ja enne andmetele juurdepääsu andmist kontrollib sõltumatu asutus süstemaatiliselt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. |
| --- | --- |

(192)

Selles kontekstis on oluline kaitsemeede, et ministri hinnangu määruse väljaandmise kohta peab heaks kiitma sõltumatu kohtuvolinik, (302) kes kontrollib eelkõige, kas määruse väljaandmise otsus on kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (303) (kohtuvolinike staatuse ja rolli kohta vt põhjendused 251–256). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses on lisaks selgitatud, et sellise kontrolli tegemisel peab kohtuvolinik kohaldama samu põhimõtteid, mida kohaldaks kohus kohtuliku kontrolli taotluse suhtes (304). Sellega tagatakse, et igal konkreetsel juhul ja enne andmetele juurdepääsu andmist kontrollib sõltumatu asutus süstemaatiliselt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist.

302

303

304

| (193) | 2016. aasta uurimisvolituste seaduses on sätestatud konkreetsed ja piiritletud erandid suunatud pealtkuulamiseks ilma määruseta. Need vähesed juhtumid on loetletud seaduses (305) ja (välja arvatud juhtum, mis põhineb saatja/vastuvõtja nõusolekul) on mõeldud isikutele (era- või avaliku sektori asutustele), kes ei ole riiklikud julgeolekuasutused. Peale selle toimub seda liiki pealtkuulamine muudel eesmärkidel kui luureteabe kogumine (306) ja mõningatel juhtudel on väga ebatõenäoline, et seda sorti andmekogumine saab toimuda andmete edastamise kontekstis (näiteks pealtkuulamine psühhiaatriahaiglas või vanglas). Võttes arvesse, mis sorti asutuste suhtes neid erijuhtumeid kohaldatakse (kes ei ole riiklikud julgeolekuasutused), kehtivad kõik 2018. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osas ja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud kaitsemeetmed, sealhulgas teabevoliniku järelevalve ja ettenähtud õiguskaitsemehhanismid. Lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud kaitsemeetmetele on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega mõnel juhul ette nähtud ka uurimisvolituste voliniku järelkontroll (307). |
| --- | --- |

(193)

2016. aasta uurimisvolituste seaduses on sätestatud konkreetsed ja piiritletud erandid suunatud pealtkuulamiseks ilma määruseta. Need vähesed juhtumid on loetletud seaduses (305) ja (välja arvatud juhtum, mis põhineb saatja/vastuvõtja nõusolekul) on mõeldud isikutele (era- või avaliku sektori asutustele), kes ei ole riiklikud julgeolekuasutused. Peale selle toimub seda liiki pealtkuulamine muudel eesmärkidel kui luureteabe kogumine (306) ja mõningatel juhtudel on väga ebatõenäoline, et seda sorti andmekogumine saab toimuda andmete edastamise kontekstis (näiteks pealtkuulamine psühhiaatriahaiglas või vanglas). Võttes arvesse, mis sorti asutuste suhtes neid erijuhtumeid kohaldatakse (kes ei ole riiklikud julgeolekuasutused), kehtivad kõik 2018. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osas ja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud kaitsemeetmed, sealhulgas teabevoliniku järelevalve ja ettenähtud õiguskaitsemehhanismid. Lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud kaitsemeetmetele on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega mõnel juhul ette nähtud ka uurimisvolituste voliniku järelkontroll (307).

305

306

307

| (194) | Pealtkuulamisel kohaldatakse pealtkuulatava(te) isiku(te) eristaatusega seotud täiendavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid (308). Näiteks on kutsesaladuse alla kuuluva teabe pealtkuulamine lubatud üksnes erandlike ja kaalukate asjaolude esinemisel; määrust välja andev isik peab nõudega hõlmatud teabe konfidentsiaalsuse puhul võtma arvesse avalikku huvi ning sellise materjali käitlemiseks, säilitamiseks ja avalikustamiseks peavad olema kehtestatud erinõuded (309). |
| --- | --- |

(194)

Pealtkuulamisel kohaldatakse pealtkuulatava(te) isiku(te) eristaatusega seotud täiendavaid piiranguid ja kaitsemeetmeid (308). Näiteks on kutsesaladuse alla kuuluva teabe pealtkuulamine lubatud üksnes erandlike ja kaalukate asjaolude esinemisel; määrust välja andev isik peab nõudega hõlmatud teabe konfidentsiaalsuse puhul võtma arvesse avalikku huvi ning sellise materjali käitlemiseks, säilitamiseks ja avalikustamiseks peavad olema kehtestatud erinõuded (309).

308

309

| (195) | Peale selle on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud turvalisuse, säilitamise ja avalikustamisega seotud konkreetsed kaitsemeetmed, mida minister peab enne suunatud toimingu määruse tegemist arvesse võtma (310). Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 53 lõikes 5 sätestatud, et kõiki kõnealuse määruse alusel kogutud materjalist tehtud koopiaid tuleb säilitada turvaliselt ja need hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam asjakohast alust; seaduse paragrahvi 53 lõikega 2 on aga ette nähtud, et nende isikute arv, kellele materjal avalikustatakse, ja ulatus, mil määral materjal avalikustatakse, kättesaadavaks tehakse või kopeeritakse, peab piirduma seadusest tulenevatel eesmärkidel vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(195)

Peale selle on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud turvalisuse, säilitamise ja avalikustamisega seotud konkreetsed kaitsemeetmed, mida minister peab enne suunatud toimingu määruse tegemist arvesse võtma (310). Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 53 lõikes 5 sätestatud, et kõiki kõnealuse määruse alusel kogutud materjalist tehtud koopiaid tuleb säilitada turvaliselt ja need hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam asjakohast alust; seaduse paragrahvi 53 lõikega 2 on aga ette nähtud, et nende isikute arv, kellele materjal avalikustatakse, ja ulatus, mil määral materjal avalikustatakse, kättesaadavaks tehakse või kopeeritakse, peab piirduma seadusest tulenevatel eesmärkidel vajaliku miinimumiga.

310

| (196) | Kui suunatud pealtkuulamise loa või vastastikuse abistamise määruse alusel pealtkuulatud materjal antakse üle kolmandale riigile („avalikustamine välisriigile“), on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud, et minister peab tagama asjakohase korra, millega tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis on andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise valdkonnas kehtestatud sarnased kaitsemeetmed (311). Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 lõikes 2 sätestatud, et luureteenistused võivad isikuandmeid edastada väljapoole Ühendkuningriigi territooriumit üksnes juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (312). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest. |
| --- | --- |

(196)

Kui suunatud pealtkuulamise loa või vastastikuse abistamise määruse alusel pealtkuulatud materjal antakse üle kolmandale riigile („avalikustamine välisriigile“), on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud, et minister peab tagama asjakohase korra, millega tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis on andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise valdkonnas kehtestatud sarnased kaitsemeetmed (311). Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 lõikes 2 sätestatud, et luureteenistused võivad isikuandmeid edastada väljapoole Ühendkuningriigi territooriumit üksnes juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (312). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest.

311

312

3.3.1.1.2.   Sideandmete suunatud kogumine ja säilitamine

| (197) | 2016. aasta uurimisvolituste seadus võimaldab ministril nõuda telekommunikatsioonioperaatoritelt sideandmete säilitamist, et eri ametiasutused, sealhulgas õiguskaitse- ja luureasutused saaksid neile kitsalt piiritletud tingimustel juurde pääseda. Seaduse 4. osaga on ette nähtud sideandmete säilitamine ning 3. osaga sideandmete suunatud kogumine. Seaduse 3. ja 4. osas on sätestatud ka nende volituste kasutamise konkreetsed piirangud ja ette nähtud konkreetsed kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(197)

2016. aasta uurimisvolituste seadus võimaldab ministril nõuda telekommunikatsioonioperaatoritelt sideandmete säilitamist, et eri ametiasutused, sealhulgas õiguskaitse- ja luureasutused saaksid neile kitsalt piiritletud tingimustel juurde pääseda. Seaduse 4. osaga on ette nähtud sideandmete säilitamine ning 3. osaga sideandmete suunatud kogumine. Seaduse 3. ja 4. osas on sätestatud ka nende volituste kasutamise konkreetsed piirangud ja ette nähtud konkreetsed kaitsemeetmed.

| (198) | Termin „sideandmed“ hõlmab vastuseid sidega seotud küsimustele „kes?“, „millal?“, „kust?“ ja „kuidas?“, kuid mitte sidevahendite kaudu edastatud teabe sisu, st seda, mida räägiti või kirjutati. Erinevalt pealtkuulamisest ei ole sideandmete kogumise ja säilitamise eesmärk mitte sidevahendite kaudu edastatud sisu hankimine, vaid teabe hankimine selliste küsimuste kohta nagu telefoniteenuse abonent või üksikasjalik arve. See võib hõlmata side aega ja kestust, teabevahetuse algataja ja vastuvõtja telefoninumbrit või e-posti aadressi ning mõnikord nende seadmete asukohta, mille kaudu side toimus (313). |
| --- | --- |

(198)

Termin „sideandmed“ hõlmab vastuseid sidega seotud küsimustele „kes?“, „millal?“, „kust?“ ja „kuidas?“, kuid mitte sidevahendite kaudu edastatud teabe sisu, st seda, mida räägiti või kirjutati. Erinevalt pealtkuulamisest ei ole sideandmete kogumise ja säilitamise eesmärk mitte sidevahendite kaudu edastatud sisu hankimine, vaid teabe hankimine selliste küsimuste kohta nagu telefoniteenuse abonent või üksikasjalik arve. See võib hõlmata side aega ja kestust, teabevahetuse algataja ja vastuvõtja telefoninumbrit või e-posti aadressi ning mõnikord nende seadmete asukohta, mille kaudu side toimus (313).

313

| (199) | Tuleb märkida, et sideandmete säilitamine ja kogumine ei puuduta üldjuhul käesoleva otsuse kohaselt Ühendkuningriigile edastatud ELi andmesubjektide isikuandmeid. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. ja 4. osa kohane sideandmete säilitamise või avalikustamise kohustus hõlmab andmeid, mida Ühendkuningriigi telekommunikatsioonioperaatorid koguvad otse telekommunikatsiooniteenuse kasutajatelt (314). Sedalaadi kliendiandmete töötlemine ei hõlma üldjuhul andmete edastamist käesoleva otsuse alusel, st edastamist ELi vastutavalt /volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvale vastutavale/volitatud töötlejale. |
| --- | --- |

(199)

Tuleb märkida, et sideandmete säilitamine ja kogumine ei puuduta üldjuhul käesoleva otsuse kohaselt Ühendkuningriigile edastatud ELi andmesubjektide isikuandmeid. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. ja 4. osa kohane sideandmete säilitamise või avalikustamise kohustus hõlmab andmeid, mida Ühendkuningriigi telekommunikatsioonioperaatorid koguvad otse telekommunikatsiooniteenuse kasutajatelt (314). Sedalaadi kliendiandmete töötlemine ei hõlma üldjuhul andmete edastamist käesoleva otsuse alusel, st edastamist ELi vastutavalt /volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvale vastutavale/volitatud töötlejale.

314

| (200) | Täielikkuse huvides on järgmistes põhjendustes siiski analüüsitud sellise andmete kogumise ja säilitamise korra tingimusi ja kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(200)

Täielikkuse huvides on järgmistes põhjendustes siiski analüüsitud sellise andmete kogumise ja säilitamise korra tingimusi ja kaitsemeetmeid.

| (201) | Algatuseks tuleb märkida, et nii riiklikel julgeolekuasutustel kui ka osadel õiguskaitseasutustel on võimalik sideandmeid säilitada ja suunatult koguda (315). Sideandmete säilitamise ja/või kogumise tingimused võivad olla erinevad, sõltuvalt sellest, mis on selle taotlemise aluseks, kas riigi julgeolekuga seotud või õiguskaitsealane eesmärk. |
| --- | --- |

(201)

Algatuseks tuleb märkida, et nii riiklikel julgeolekuasutustel kui ka osadel õiguskaitseasutustel on võimalik sideandmeid säilitada ja suunatult koguda (315). Sideandmete säilitamise ja/või kogumise tingimused võivad olla erinevad, sõltuvalt sellest, mis on selle taotlemise aluseks, kas riigi julgeolekuga seotud või õiguskaitsealane eesmärk.

315

| (202) | Kuigi uue korraga on kehtestatud üldine nõue, et kõigi sideandmete säilitamise ja/või kogumise juhtude jaoks (kas õiguskaitsealastel või riigi julgeolekuga seotud eesmärkidel) on vajalik sõltumatu organi eelnev luba, viidi pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Tele2/Watson (316) sisse konkreetsed kaitsemeetmed juhtudeks, kui sideandmete säilitamist ja/või kogumist taotletakse õiguskaitsealastel eesmärkidel. Kui sideandmete säilitamist või kogumist taotletakse õiguskaitsealasel eesmärgil, peab eelneva loa alati andma uurimisvolituste volinik. See ei kehti alati juhul, kui meedet taotletakse riigi julgeolekuga seotud eesmärgil, kuna, nagu allpool selgitatakse, võivad teatavatel juhtudel anda seda liiki meetmeteks loa teised luba andvad isikud. Lisaks on uue korraga ette nähtud, et sideandmete säilitamise ja kogumise lubamise künniseks on nüüd „rasked kuriteod“ (317). |
| --- | --- |

(202)

Kuigi uue korraga on kehtestatud üldine nõue, et kõigi sideandmete säilitamise ja/või kogumise juhtude jaoks (kas õiguskaitsealastel või riigi julgeolekuga seotud eesmärkidel) on vajalik sõltumatu organi eelnev luba, viidi pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Tele2/Watson (316) sisse konkreetsed kaitsemeetmed juhtudeks, kui sideandmete säilitamist ja/või kogumist taotletakse õiguskaitsealastel eesmärkidel. Kui sideandmete säilitamist või kogumist taotletakse õiguskaitsealasel eesmärgil, peab eelneva loa alati andma uurimisvolituste volinik. See ei kehti alati juhul, kui meedet taotletakse riigi julgeolekuga seotud eesmärgil, kuna, nagu allpool selgitatakse, võivad teatavatel juhtudel anda seda liiki meetmeteks loa teised luba andvad isikud. Lisaks on uue korraga ette nähtud, et sideandmete säilitamise ja kogumise lubamise künniseks on nüüd „rasked kuriteod“ (317).

316

317

i)   Luba sideandmete hankimiseks

Luba sideandmete hankimiseks

| (203) | 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osa kohaselt on asjaomastel riigiasutustel õigus saada sideandmeid telekommunikatsioonioperaatorilt või muult isikult, kes saab selliseid andmeid hankida ja avaldada. Luba ei tohi võimaldada side kaudu edastatava teabe pealtkuulamist (318) ja see kaotab kehtivuse ühe kuu möödumisel (319) võimalusega seda täiendava loa olemasolul pikendada (320). Sideandmete hankimiseks on vaja uurimisvolituste voliniku (321) luba (uurimisvolituste voliniku staatuse ja volituste kohta vt põhjendused 250–251). See kehtib kõikidel juhtudel, kui sideandmete hankimist taotleb asjaomane õiguskaitseasutus. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 61 on siiski sätestatud, et kui andmeid kogutakse Ühendkuningriigi riikliku julgeoleku huvides või riikliku julgeoleku seisukohast olulise majandusliku heaolu huvides või kui taotluse esitab mõne luureasutuse liige vastavalt paragrahvi 61 lõike 7 punktile b, (322) võib teabe hankimist (323) lubada kas uurimisvolituste volinik või selleks määratud kõrgem ametnik (324). Määratud ametnik peab olema asjaomasest uurimisest või toimingust sõltumatu ning tal peavad olema praktilised teadmised inimõiguste põhimõtete ja õigusaktide, eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta (325). Määratud ametniku otsuse suhtes teeb uurimisvolituste volinik järelkontrolli (vt üksikasjalikumat teavet uurimisvolituste voliniku järelkontrolli ülesannete kohta põhjenduses 254). |
| --- | --- |

(203)

2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osa kohaselt on asjaomastel riigiasutustel õigus saada sideandmeid telekommunikatsioonioperaatorilt või muult isikult, kes saab selliseid andmeid hankida ja avaldada. Luba ei tohi võimaldada side kaudu edastatava teabe pealtkuulamist (318) ja see kaotab kehtivuse ühe kuu möödumisel (319) võimalusega seda täiendava loa olemasolul pikendada (320). Sideandmete hankimiseks on vaja uurimisvolituste voliniku (321) luba (uurimisvolituste voliniku staatuse ja volituste kohta vt põhjendused 250–251). See kehtib kõikidel juhtudel, kui sideandmete hankimist taotleb asjaomane õiguskaitseasutus. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 61 on siiski sätestatud, et kui andmeid kogutakse Ühendkuningriigi riikliku julgeoleku huvides või riikliku julgeoleku seisukohast olulise majandusliku heaolu huvides või kui taotluse esitab mõne luureasutuse liige vastavalt paragrahvi 61 lõike 7 punktile b, (322) võib teabe hankimist (323) lubada kas uurimisvolituste volinik või selleks määratud kõrgem ametnik (324). Määratud ametnik peab olema asjaomasest uurimisest või toimingust sõltumatu ning tal peavad olema praktilised teadmised inimõiguste põhimõtete ja õigusaktide, eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta (325). Määratud ametniku otsuse suhtes teeb uurimisvolituste volinik järelkontrolli (vt üksikasjalikumat teavet uurimisvolituste voliniku järelkontrolli ülesannete kohta põhjenduses 254).

318

319

320

321

322

323

324

325

| (204) | Sideandmete kogumise luba põhineb meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Täpsemalt hinnatakse meetme vajalikkust õigusaktis loetletud aluste valguses (326). Arvestades selle meetme kitsast suunitlust, peab see olema vajalik ka konkreetse uurimise või operatsiooni jaoks (327). Täiendavad nõuded meetmete vajalikkuse hindamiseks on sätestatud sideandmete tegevusjuhendis (328). Eelkõige on tegevusjuhendiga ette nähtud, et soovi esitanud asutuse taotluses tuleks esitada kolm miinimumelementi, mis õigustavad taotluse vajalikkust: i) uurimisalune sündmus, näiteks kuritegu või teadmata kadunud haavatava isiku asukoht; ii) isik, kelle kohta andmeid taotletakse, näiteks kahtlustatav, tunnistaja või teadmata kadunud isik, ja kuidas ta on sündmusega seotud, ja iii) taotletavad sideandmed, näiteks telefoninumber või IP-aadress, ning kuidas need andmed on seotud isiku ja sündmusega (329). |
| --- | --- |

(204)

Sideandmete kogumise luba põhineb meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Täpsemalt hinnatakse meetme vajalikkust õigusaktis loetletud aluste valguses (326). Arvestades selle meetme kitsast suunitlust, peab see olema vajalik ka konkreetse uurimise või operatsiooni jaoks (327). Täiendavad nõuded meetmete vajalikkuse hindamiseks on sätestatud sideandmete tegevusjuhendis (328). Eelkõige on tegevusjuhendiga ette nähtud, et soovi esitanud asutuse taotluses tuleks esitada kolm miinimumelementi, mis õigustavad taotluse vajalikkust: i) uurimisalune sündmus, näiteks kuritegu või teadmata kadunud haavatava isiku asukoht; ii) isik, kelle kohta andmeid taotletakse, näiteks kahtlustatav, tunnistaja või teadmata kadunud isik, ja kuidas ta on sündmusega seotud, ja iii) taotletavad sideandmed, näiteks telefoninumber või IP-aadress, ning kuidas need andmed on seotud isiku ja sündmusega (329).

326

327

328

329

| (205) | Lisaks peab sideandmete kogumine olema proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (330). Sideandmete tegevusjuhendis on selgitatud, et sellise hindamise läbiviimisel peaks luba andev isik kaaluma „isiku õigustesse ja vabadustesse sekkumise ulatust võrreldes asjaomase ametiasutuse poolt avalikes huvides läbiviidava uurimise või operatsiooni konkreetse kasuga“ ning et konkreetse juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes „ei pruugi üksikisiku õiguste riive siiski olla põhjendatud, sest negatiivne mõju teise üksikisiku või isikute rühma õigustele on liiga suur“. Selleks, et hinnata konkreetselt meetme proportsionaalsust, on tegevusjuhendis loetletud mitu elementi, mis peaksid sisalduma soovi avaldanud asutuse taotluses (331). Lisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata kogutavate sideandmete liigile („üksuse“ või „sündmuse“ andmed (332)) ning eelistada tuleb vähem sekkuvate andmekategooriate kasutamist (333). Sideandmete tegevusjuhend sisaldab ka konkreetseid juhiseid lubade kohta, mis sisaldavad sideandmeid teatavate kutsealade esindajate (arstid, juristid, ajakirjanikud, parlamendiliikmed või vaimulikud) (334) kohta, kelle suhtes kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid (335). |
| --- | --- |

(205)

Lisaks peab sideandmete kogumine olema proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (330). Sideandmete tegevusjuhendis on selgitatud, et sellise hindamise läbiviimisel peaks luba andev isik kaaluma „isiku õigustesse ja vabadustesse sekkumise ulatust võrreldes asjaomase ametiasutuse poolt avalikes huvides läbiviidava uurimise või operatsiooni konkreetse kasuga“ ning et konkreetse juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes „ei pruugi üksikisiku õiguste riive siiski olla põhjendatud, sest negatiivne mõju teise üksikisiku või isikute rühma õigustele on liiga suur“. Selleks, et hinnata konkreetselt meetme proportsionaalsust, on tegevusjuhendis loetletud mitu elementi, mis peaksid sisalduma soovi avaldanud asutuse taotluses (331). Lisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata kogutavate sideandmete liigile („üksuse“ või „sündmuse“ andmed (332)) ning eelistada tuleb vähem sekkuvate andmekategooriate kasutamist (333). Sideandmete tegevusjuhend sisaldab ka konkreetseid juhiseid lubade kohta, mis sisaldavad sideandmeid teatavate kutsealade esindajate (arstid, juristid, ajakirjanikud, parlamendiliikmed või vaimulikud) (334) kohta, kelle suhtes kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid (335).

330

331

332

333

334

335

ii)   Sideandmete säilitamise teatis

Sideandmete säilitamise teatis

| (206) | 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osas on sätestatud sideandmete säilitamise eeskirjad ja eelkõige kriteeriumid, mille alusel võib minister väljastada säilitamisteatise (336). Uurimisvolituste seadusega kehtestatud kaitsemeetmed on samad nii juhul, kui andmeid säilitatakse õiguskaitse eesmärgil, kui ka juhul, kui seda tehakse riigi julgeoleku huvides. |
| --- | --- |

(206)

2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osas on sätestatud sideandmete säilitamise eeskirjad ja eelkõige kriteeriumid, mille alusel võib minister väljastada säilitamisteatise (336). Uurimisvolituste seadusega kehtestatud kaitsemeetmed on samad nii juhul, kui andmeid säilitatakse õiguskaitse eesmärgil, kui ka juhul, kui seda tehakse riigi julgeoleku huvides.

336

| (207) | Selliste säilitamisteatiste väljastamise eesmärk on tagada, et telekommunikatsioonioperaatorid säilitaksid kuni 12 kuu jooksul asjakohased sideandmed, mis muidu kustutataks, kui neid enam ärilistel eesmärkidel ei vajata (337). Säilitatavad andmed jäävad nõutava aja jooksul kättesaadavaks juhuks, kui ametiasutusel peaks hiljem olema vaja neid koguda 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osas sätestatud ja põhjendustes 203–205 kirjeldatud sideandmete suunatud kogumise loa alusel. |
| --- | --- |

(207)

Selliste säilitamisteatiste väljastamise eesmärk on tagada, et telekommunikatsioonioperaatorid säilitaksid kuni 12 kuu jooksul asjakohased sideandmed, mis muidu kustutataks, kui neid enam ärilistel eesmärkidel ei vajata (337). Säilitatavad andmed jäävad nõutava aja jooksul kättesaadavaks juhuks, kui ametiasutusel peaks hiljem olema vaja neid koguda 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osas sätestatud ja põhjendustes 203–205 kirjeldatud sideandmete suunatud kogumise loa alusel.

337

| (208) | Kui minister kasutab õigust nõuda teatavate andmete säilitamist, kehtivad selle suhtes mitmed piirangud ja kaitsemeetmed. Minister saab väljastada säilitamisteatise ühele või mitmele operaatorile (338) ainult siis, kui ta leiab, et andmete säilitamise nõue on vajalik ühel seaduses sätestatud eesmärkidest (339) ja on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (340). Nagu on selgitatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduses, (341) peab minister enne säilitamisteatise väljastamist võtma arvesse järgmist: teatisest saadav tõenäoline kasu (342); telekommunikatsiooniteenuste kirjeldus; kas oleks asjakohane piirata säilitatavaid andmeid viitega asukohale või nende isikute kirjeldustele, kellele telekommunikatsiooniteenuseid osutatakse (343); teatisega seotud telekommunikatsiooniteenuste kasutajate tõenäoline arv (kui see on teada) (344); teatise täitmise tehniline teostatavus; teatise täitmisega seotud tõenäolised kulud ja teatise muu mõju telekommunikatsioonioperaatorile (või operaatorite kirjeldus), keda teatis puudutab (345). Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud sideandmete tegevusjuhendi 17. peatükis, tuleb kõigis säilitamisteatistes täpsustada iga säilitatav andmeliik ja see, kuidas see andmeliik vastab säilitamiseks vajalikele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(208)

Kui minister kasutab õigust nõuda teatavate andmete säilitamist, kehtivad selle suhtes mitmed piirangud ja kaitsemeetmed. Minister saab väljastada säilitamisteatise ühele või mitmele operaatorile (338) ainult siis, kui ta leiab, et andmete säilitamise nõue on vajalik ühel seaduses sätestatud eesmärkidest (339) ja on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (340). Nagu on selgitatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduses, (341) peab minister enne säilitamisteatise väljastamist võtma arvesse järgmist: teatisest saadav tõenäoline kasu (342); telekommunikatsiooniteenuste kirjeldus; kas oleks asjakohane piirata säilitatavaid andmeid viitega asukohale või nende isikute kirjeldustele, kellele telekommunikatsiooniteenuseid osutatakse (343); teatisega seotud telekommunikatsiooniteenuste kasutajate tõenäoline arv (kui see on teada) (344); teatise täitmise tehniline teostatavus; teatise täitmisega seotud tõenäolised kulud ja teatise muu mõju telekommunikatsioonioperaatorile (või operaatorite kirjeldus), keda teatis puudutab (345). Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud sideandmete tegevusjuhendi 17. peatükis, tuleb kõigis säilitamisteatistes täpsustada iga säilitatav andmeliik ja see, kuidas see andmeliik vastab säilitamiseks vajalikele kriteeriumidele.

338

339

340

341

342

343

344

345

| (209) | Kõigil juhtudel (nii riigi julgeolekuga seotud kui ka õiguskaitsealaste eesmärkide korral) peab ministri otsuse säilitamisteatise väljaandmise kohta kinnitama sõltumatu kohtuvolinik nn topeltkinnituse menetluse raames; kohtuvolinik peab eeskätt kontrollima, kas teatis asjaomaste sideandmete säilitamise kohta on vajalik ühel või mitmel seaduses sätestatud eesmärkidest ja selle eesmärgi või nende eesmärkidega proportsionaalne (346). |
| --- | --- |

(209)

Kõigil juhtudel (nii riigi julgeolekuga seotud kui ka õiguskaitsealaste eesmärkide korral) peab ministri otsuse säilitamisteatise väljaandmise kohta kinnitama sõltumatu kohtuvolinik nn topeltkinnituse menetluse raames; kohtuvolinik peab eeskätt kontrollima, kas teatis asjaomaste sideandmete säilitamise kohta on vajalik ühel või mitmel seaduses sätestatud eesmärkidest ja selle eesmärgi või nende eesmärkidega proportsionaalne (346).

346

3.3.1.1.3.   Sekkumine seadmete töösse

| (210) | Seadmete töösse sekkumise all mõistetakse selliste meetodite kogumit, mida kasutatakse mitmesuguste andmete saamiseks sellistest seadmetest (347) nagu arvutid, tahvelarvutid ja nutitelefonid, aga ka kaablid, juhtmed ja salvestusseadmed (348). Seadmete töösse sekkumine võimaldab saada andmeid nii sidevahendite kaudu edastatava teabe sisu kui ka seadmete kohta (349). |
| --- | --- |

(210)

Seadmete töösse sekkumise all mõistetakse selliste meetodite kogumit, mida kasutatakse mitmesuguste andmete saamiseks sellistest seadmetest (347) nagu arvutid, tahvelarvutid ja nutitelefonid, aga ka kaablid, juhtmed ja salvestusseadmed (348). Seadmete töösse sekkumine võimaldab saada andmeid nii sidevahendite kaudu edastatava teabe sisu kui ka seadmete kohta (349).

347

348

349

| (211) | Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikele 1 on luureteenistuse poolt seadmete töösse sekkumiseks vaja luba, mis antakse uurimisvolituste seadusega kehtestatud nn topeltkinnituse menetluse alusel väljastatud määrusega, tingimusel et on olemas „seos Briti saartega“ (350). Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt oleks olukorras, kus andmed edastatakse käesoleva otsuse kohaldamisalas Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, alati olemas „seos Briti saartega“ ning kui seadmete töösse sekkutakse seoses selliste andmetega, kohaldataks seega 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud kohustusliku määruse nõuet (351). |
| --- | --- |

(211)

Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikele 1 on luureteenistuse poolt seadmete töösse sekkumiseks vaja luba, mis antakse uurimisvolituste seadusega kehtestatud nn topeltkinnituse menetluse alusel väljastatud määrusega, tingimusel et on olemas „seos Briti saartega“ (350). Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt oleks olukorras, kus andmed edastatakse käesoleva otsuse kohaldamisalas Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, alati olemas „seos Briti saartega“ ning kui seadmete töösse sekkutakse seoses selliste andmetega, kohaldataks seega 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud kohustusliku määruse nõuet (351).

350

351

| (212) | Normid, mis reguleerivad määruste tegemist suunatud sekkumiseks seadmete töösse, on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 5. osas. Sarnaselt suunatud pealtkuulamisele peab suunatud sekkumine seadmete töösse olema seotud konkreetse sihtmärgiga, mis tuleb määruses kindlaks määrata (352). Sihtmärgi kindlaksmääramise üksikasjad sõltuvad konkreetsest küsimusest ja selliste seadmete liigist, mille töösse kavatsetakse sekkuda. Täpsemalt on uurimisvolituste seaduse paragrahvi 115 lõikes 3 sätestatud elemendid, mis tuleb määruses esitada (nt isiku või organisatsiooni nimi, asukoha kirjeldus), sõltuvalt näiteks sellest, kas sekkumine on seotud seadmega, mis kuulub konkreetsele isikule või organisatsioonile või isikute rühmale või on nende kasutuses või valduses, asub konkreetses kohas jne (353). Eesmärk, milleks võib välja anda seadmete töösse suunatud sekkumise määruse, sõltub seda taotlevast ametiasutusest (354). |
| --- | --- |

(212)

Normid, mis reguleerivad määruste tegemist suunatud sekkumiseks seadmete töösse, on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 5. osas. Sarnaselt suunatud pealtkuulamisele peab suunatud sekkumine seadmete töösse olema seotud konkreetse sihtmärgiga, mis tuleb määruses kindlaks määrata (352). Sihtmärgi kindlaksmääramise üksikasjad sõltuvad konkreetsest küsimusest ja selliste seadmete liigist, mille töösse kavatsetakse sekkuda. Täpsemalt on uurimisvolituste seaduse paragrahvi 115 lõikes 3 sätestatud elemendid, mis tuleb määruses esitada (nt isiku või organisatsiooni nimi, asukoha kirjeldus), sõltuvalt näiteks sellest, kas sekkumine on seotud seadmega, mis kuulub konkreetsele isikule või organisatsioonile või isikute rühmale või on nende kasutuses või valduses, asub konkreetses kohas jne (353). Eesmärk, milleks võib välja anda seadmete töösse suunatud sekkumise määruse, sõltub seda taotlevast ametiasutusest (354).

352

353

354

| (213) | Sarnaselt suunatud pealtkuulamisele peab luba andev asutus kaaluma, kas meede on konkreetse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja kas see on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (355). Lisaks tuleks kaaluda, kas on võetud kaitsemeetmeid seoses andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamisega ning seoses nende avalikustamisega välisriigile (356) (vt põhjendus 196). |
| --- | --- |

(213)

Sarnaselt suunatud pealtkuulamisele peab luba andev asutus kaaluma, kas meede on konkreetse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja kas see on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (355). Lisaks tuleks kaaluda, kas on võetud kaitsemeetmeid seoses andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamisega ning seoses nende avalikustamisega välisriigile (356) (vt põhjendus 196).

355

356

| (214) | Määruse peab heaks kiitma kohtuvolinik, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel (357). Viimasel juhul tuleb kohtuvolinikku teavitada määruse väljastamisest ja ta peab selle kolme tööpäeva jooksul heaks kiitma. Kui kohtuvolinik keeldub seda heaks kiitmast, kaotab määrus kehtivuse ja seda ei saa pikendada (358). Peale selle on kohtuvolinikul õigus nõuda, et määruse alusel kogutud andmed kustutatakse (359). Asjaolu, et määrus anti välja kiirkorras ei mõjuta järelkontrolli (vt põhjendused 244–255) või üksikisikute võimalusi kasutada õiguskaitsevahendeid (vt põhjendused 260–270). Üksikisikud saavad esitada kaebuse teabevolinikule või asutuste väidetava tegevusega seotud nõude uurimisvolituste kohtule tavalises korras. Kui volinik otsustab, kas kiita määrus heaks või mitte, teeb ta kõikidel juhtudel vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli, mida kohaldatakse suunatud pealtkuulamise taotluste suhtes (360) (vt põhjendus 192). |
| --- | --- |

(214)

Määruse peab heaks kiitma kohtuvolinik, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel (357). Viimasel juhul tuleb kohtuvolinikku teavitada määruse väljastamisest ja ta peab selle kolme tööpäeva jooksul heaks kiitma. Kui kohtuvolinik keeldub seda heaks kiitmast, kaotab määrus kehtivuse ja seda ei saa pikendada (358). Peale selle on kohtuvolinikul õigus nõuda, et määruse alusel kogutud andmed kustutatakse (359). Asjaolu, et määrus anti välja kiirkorras ei mõjuta järelkontrolli (vt põhjendused 244–255) või üksikisikute võimalusi kasutada õiguskaitsevahendeid (vt põhjendused 260–270). Üksikisikud saavad esitada kaebuse teabevolinikule või asutuste väidetava tegevusega seotud nõude uurimisvolituste kohtule tavalises korras. Kui volinik otsustab, kas kiita määrus heaks või mitte, teeb ta kõikidel juhtudel vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli, mida kohaldatakse suunatud pealtkuulamise taotluste suhtes (360) (vt põhjendus 192).

357

358

359

360

| (215) | Peale selle kohaldatakse ka seadmete töösse sekkumise suhtes suunatud pealtkuulamise suhtes kohaldatavaid erikaitsemeetmeid seoses määruse kehtivusaja, pikendamise ja muutmisega ning parlamendiliikmete, kutsesaladuse alla kuuluva teabe ja ajakirjandusliku materjali pealtkuulamisega (vt täpsemalt põhjendus 193). |
| --- | --- |

(215)

Peale selle kohaldatakse ka seadmete töösse sekkumise suhtes suunatud pealtkuulamise suhtes kohaldatavaid erikaitsemeetmeid seoses määruse kehtivusaja, pikendamise ja muutmisega ning parlamendiliikmete, kutsesaladuse alla kuuluva teabe ja ajakirjandusliku materjali pealtkuulamisega (vt täpsemalt põhjendus 193).

3.3.1.1.4.   Laialdaste volituste kasutamine

| (216) | Laialdasi volitusi reguleerib 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa. Üksikasjalikumalt on laialdaste volituste kasutamise suhtes kohaldatavaid nõudeid kirjeldatud tegevusjuhendites. Kuigi Ühendkuningriigi õiguses ei ole „laialdast volitust“ määratletud, on seda 2016. aasta uurimisvolituste seadusega seoses kirjeldatud kui selliste suurte andmehulkade kogumist ja säilitamist, mille valitsus on saanud eri vahendite abil (nt laialdase pealtkuulamise volitused, laialdane andmete kogumine, laialdane seadmete töösse sekkumine ja suured isikuandmete kogumid) ning millele ametiasutused saavad hiljem juurde pääseda. Selle kirjelduse täpsustamiseks on selgitatud, mida „laialdane volitus“ endast ei kujuta: see ei ole võrdväärne nn massilise jälgimisega, mille suhtes ei kohaldata piiranguid ega kaitsemeetmeid. Nagu allpool selgitatud, kaasnevad laialdaste volitustega just piirangud ja kaitsemeetmed, mille eesmärk on tagada, et andmetele ei võimaldata valimatut või põhjendamatut juurdepääsu (361). Eelkõige võib laialdasi volitusi kasutada üksnes juhul, kui on loodud seos riikliku luureasutuse kavandatava tehnilise meetme ja tegevuseesmärgi vahel, milleks sellist meedet taotletakse. |
| --- | --- |

(216)

Laialdasi volitusi reguleerib 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa. Üksikasjalikumalt on laialdaste volituste kasutamise suhtes kohaldatavaid nõudeid kirjeldatud tegevusjuhendites. Kuigi Ühendkuningriigi õiguses ei ole „laialdast volitust“ määratletud, on seda 2016. aasta uurimisvolituste seadusega seoses kirjeldatud kui selliste suurte andmehulkade kogumist ja säilitamist, mille valitsus on saanud eri vahendite abil (nt laialdase pealtkuulamise volitused, laialdane andmete kogumine, laialdane seadmete töösse sekkumine ja suured isikuandmete kogumid) ning millele ametiasutused saavad hiljem juurde pääseda. Selle kirjelduse täpsustamiseks on selgitatud, mida „laialdane volitus“ endast ei kujuta: see ei ole võrdväärne nn massilise jälgimisega, mille suhtes ei kohaldata piiranguid ega kaitsemeetmeid. Nagu allpool selgitatud, kaasnevad laialdaste volitustega just piirangud ja kaitsemeetmed, mille eesmärk on tagada, et andmetele ei võimaldata valimatut või põhjendamatut juurdepääsu (361). Eelkõige võib laialdasi volitusi kasutada üksnes juhul, kui on loodud seos riikliku luureasutuse kavandatava tehnilise meetme ja tegevuseesmärgi vahel, milleks sellist meedet taotletakse.

361

| (217) | Lisaks on laialdased volitused kättesaadavad ainult luureasutustele ja nende suhtes kohaldatakse alati ministri väljaantud määrust, mille on heaks kiitnud kohtuvolinik. Luureandmete kogumise vahendite valimisel tuleb pöörata tähelepanu sellele, kas asjaomast eesmärki on võimalik saavutada „vähem sekkuvate vahenditega“ (362). Selline lähenemisviis tuleneb proportsionaalsuse põhimõttele tuginevast õigusraamistikust ja seab seetõttu andmete suunatud kogumise laialdase kogumise ees esikohale. |
| --- | --- |

(217)

Lisaks on laialdased volitused kättesaadavad ainult luureasutustele ja nende suhtes kohaldatakse alati ministri väljaantud määrust, mille on heaks kiitnud kohtuvolinik. Luureandmete kogumise vahendite valimisel tuleb pöörata tähelepanu sellele, kas asjaomast eesmärki on võimalik saavutada „vähem sekkuvate vahenditega“ (362). Selline lähenemisviis tuleneb proportsionaalsuse põhimõttele tuginevast õigusraamistikust ja seab seetõttu andmete suunatud kogumise laialdase kogumise ees esikohale.

362

3.3.1.1.4.1.   Laialdane pealtkuulamine ja laialdane seadmete töösse sekkumine

| (218) | Laialdase pealtkuulamise kord on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 1. peatükis; sama osa 3. peatükis reguleeritakse laialdast seadmete töösse sekkumist. Kuna need korrad on sisuliselt samad, analüüsitakse kõnealuste määruste suhtes kohaldatavaid tingimusi ja täiendavaid kaitsemeetmeid koos. |
| --- | --- |

(218)

Laialdase pealtkuulamise kord on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 1. peatükis; sama osa 3. peatükis reguleeritakse laialdast seadmete töösse sekkumist. Kuna need korrad on sisuliselt samad, analüüsitakse kõnealuste määruste suhtes kohaldatavaid tingimusi ja täiendavaid kaitsemeetmeid koos.

i)   Määruse väljaandmise tingimused ja kriteeriumid

Määruse väljaandmise tingimused ja kriteeriumid

| (219) | Laialdase pealtkuulamise määrus on piiratud side pealtkuulamisega selliste sõnumite edastamise käigus, mille on saatnud või vastu võtnud väljaspool Briti saari viibivad isikud (363) („välismaaga seotud side“ (364)), samuti muude asjakohaste andmete pealtkuulamise ja sellele järgneva pealtkuulatud materjali valimisega läbivaatamiseks (365). Laialdase seadmete töösse sekkumise määrus (366) annab adressaadile õiguse sekkuda mis tahes seadmete töösse, et saada teavet välismaaga seotud side kohta (mis hõlmab kõnet, muusikat, helisid, visuaalseid kujutisi või mis tahes liiki andmeid), seadmete andmeid (andmed, mis võimaldavad või hõlbustavad postiteenuse, telekommunikatsioonisüsteemi või telekommunikatsiooniteenuse toimimist) või muud teavet (367). |
| --- | --- |

(219)

Laialdase pealtkuulamise määrus on piiratud side pealtkuulamisega selliste sõnumite edastamise käigus, mille on saatnud või vastu võtnud väljaspool Briti saari viibivad isikud (363) („välismaaga seotud side“ (364)), samuti muude asjakohaste andmete pealtkuulamise ja sellele järgneva pealtkuulatud materjali valimisega läbivaatamiseks (365). Laialdase seadmete töösse sekkumise määrus (366) annab adressaadile õiguse sekkuda mis tahes seadmete töösse, et saada teavet välismaaga seotud side kohta (mis hõlmab kõnet, muusikat, helisid, visuaalseid kujutisi või mis tahes liiki andmeid), seadmete andmeid (andmed, mis võimaldavad või hõlbustavad postiteenuse, telekommunikatsioonisüsteemi või telekommunikatsiooniteenuse toimimist) või muud teavet (367).

363

364

365

366

367

| (220) | Minister võib laialdase volituse määruse välja anda ainult luureteenistuse juhi taotluse alusel (368). Määrust, millega lubatakse laialdast pealtkuulamist või seadmete töösse sekkumist, tohib välja anda üksnes juhul, kui see on vajalik riikliku julgeoleku huvides või raske kuriteo ennetamiseks või avastamiseks või Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvides, kui see on riikliku julgeoleku seisukohast oluline (369). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 142 lõikega 7 ette nähtud, et laialdase pealtkuulamise määruse vajalikkust tuleb selgitada üksikasjalikumalt kui lihtsalt viitega „riigi julgeoleku huvidele“, „Ühendkuningriigi majanduslikule heaolule“ ja „raskete kuritegude ennetamisele ja nende vastu võitlemisele“; tuleb luua seos taotletava meetme ja ühe või mitme operatiiveesmärgi vahel, mida tuleb määruses selgitada. |
| --- | --- |

(220)

Minister võib laialdase volituse määruse välja anda ainult luureteenistuse juhi taotluse alusel (368). Määrust, millega lubatakse laialdast pealtkuulamist või seadmete töösse sekkumist, tohib välja anda üksnes juhul, kui see on vajalik riikliku julgeoleku huvides või raske kuriteo ennetamiseks või avastamiseks või Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvides, kui see on riikliku julgeoleku seisukohast oluline (369). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 142 lõikega 7 ette nähtud, et laialdase pealtkuulamise määruse vajalikkust tuleb selgitada üksikasjalikumalt kui lihtsalt viitega „riigi julgeoleku huvidele“, „Ühendkuningriigi majanduslikule heaolule“ ja „raskete kuritegude ennetamisele ja nende vastu võitlemisele“; tuleb luua seos taotletava meetme ja ühe või mitme operatiiveesmärgi vahel, mida tuleb määruses selgitada.

368

369

| (221) | Operatiiveesmärgi valik on mitmekihilise protsessi tulemus. Paragrahvi 142 lõikes 4 on sätestatud, et määruses nimetatud operatiiveesmärgid peavad olema kindlaks määratud luureteenistuste juhtide hallatavas loetelus eesmärkidena, mida nad peavad operatiiveesmärkideks, mille puhul võib läbivaatamiseks valida laialdase pealtkuulamise määruse alusel pealtkuulatavat sisu või teiseseid andmeid. Operatiiveesmärkide loetelu peab heaks kiitma minister. Minister võib anda sellise nõusoleku üksnes juhul, kui ta on veendunud, et operatiiveesmärk on määratletud üksikasjalikumalt kui määruse väljaandmise lubamise üldised alused (riiklik julgeolek või riiklik julgeolek ja majanduslik heaolu või raskete kuritegude ennetamine) (370). Iga asjaomase kolmekuulise ajavahemiku lõpus peab minister esitama parlamendi luure- ja julgeolekukomisjonile operatiiveesmärkide loetelu koopia. Peale selle peab peaminister vähemalt kord aastas operatiiveesmärkide loetelu läbi vaatama (371). Kõrgema astme kohus märkis: „Kõnealuseid meetmeid ei tohi pidada ebaolulisteks kaitsemeetmeteks, kuna need moodustavad koos keeruka aruandlusviiside kogumi, mis hõlmab nii parlamenti kui ka valitsuse liikmeid kõige kõrgemal tasemel“ (372). |
| --- | --- |

(221)

Operatiiveesmärgi valik on mitmekihilise protsessi tulemus. Paragrahvi 142 lõikes 4 on sätestatud, et määruses nimetatud operatiiveesmärgid peavad olema kindlaks määratud luureteenistuste juhtide hallatavas loetelus eesmärkidena, mida nad peavad operatiiveesmärkideks, mille puhul võib läbivaatamiseks valida laialdase pealtkuulamise määruse alusel pealtkuulatavat sisu või teiseseid andmeid. Operatiiveesmärkide loetelu peab heaks kiitma minister. Minister võib anda sellise nõusoleku üksnes juhul, kui ta on veendunud, et operatiiveesmärk on määratletud üksikasjalikumalt kui määruse väljaandmise lubamise üldised alused (riiklik julgeolek või riiklik julgeolek ja majanduslik heaolu või raskete kuritegude ennetamine) (370). Iga asjaomase kolmekuulise ajavahemiku lõpus peab minister esitama parlamendi luure- ja julgeolekukomisjonile operatiiveesmärkide loetelu koopia. Peale selle peab peaminister vähemalt kord aastas operatiiveesmärkide loetelu läbi vaatama (371). Kõrgema astme kohus märkis: „Kõnealuseid meetmeid ei tohi pidada ebaolulisteks kaitsemeetmeteks, kuna need moodustavad koos keeruka aruandlusviiside kogumi, mis hõlmab nii parlamenti kui ka valitsuse liikmeid kõige kõrgemal tasemel“ (372).

370

371

372

| (222) | Sellised operatiiveesmärgid piiravad ka pealtkuulamismaterjali valikut läbivaatamise etapiks. Laialdaste volituste määruse alusel kogutud materjali läbivaatamiseks tehtav valik peab olema operatiiveesmärki(/-eesmärke) silmas pidades põhjendatud. Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, tähendab see, et minister peab hindama läbivaatamise praktilist korda juba määruse väljaandmise etapis, esitades piisavalt üksikasju 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvidest 152 ja 193 tulenevate seadusjärgsete kohustuste täitmiseks (373). Kõnealuse korra kohta ministrile esitatavad üksikasjad peaksid sisaldama näiteks teavet (vajaduse korral) selle kohta, kuidas filtreerimiskord võib määruse jõusoleku ajal muutuda (374). Selle protsessi ning filtreerimis- ja läbivaatamisetappide suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete üksikasjad on esitatud põhjenduses 229. |
| --- | --- |

(222)

Sellised operatiiveesmärgid piiravad ka pealtkuulamismaterjali valikut läbivaatamise etapiks. Laialdaste volituste määruse alusel kogutud materjali läbivaatamiseks tehtav valik peab olema operatiiveesmärki(/-eesmärke) silmas pidades põhjendatud. Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, tähendab see, et minister peab hindama läbivaatamise praktilist korda juba määruse väljaandmise etapis, esitades piisavalt üksikasju 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvidest 152 ja 193 tulenevate seadusjärgsete kohustuste täitmiseks (373). Kõnealuse korra kohta ministrile esitatavad üksikasjad peaksid sisaldama näiteks teavet (vajaduse korral) selle kohta, kuidas filtreerimiskord võib määruse jõusoleku ajal muutuda (374). Selle protsessi ning filtreerimis- ja läbivaatamisetappide suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete üksikasjad on esitatud põhjenduses 229.

373

374

| (223) | Laialdast volitust võib lubada ainult siis, kui see on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (375). Nagu on sätestatud pealtkuulamise tegevusjuhendis, hõlmab proportsionaalsuse hindamine „eraelu puutumatusse sekkumise tõsiduse (ja muude paragrahvi 2 lõikes 2 esitatud kaalutluste) tasakaalustamist vajadusega juurdluse, tegevuse või suutlikkuse seisukohast olulise tegevuse järele“. Lubatud toimingud peaksid pakkuma realistlikku väljavaadet oodatava kasu saamiseks ja ei tohiks olla ebaproportsionaalsed ega meelevaldsed“ (376). Nagu juba mainitud, tähendab see praktikas seda, et proportsionaalsuse kriteerium põhineb tasakaalu otsimisel taotletava eesmärgi (operatiiveesmärk/-eesmärgid) ja olemasolevate tehniliste võimaluste vahel (nt suunatud või laialdane pealtkuulamine, seadmete töösse sekkumine, sideandmete kogumine), eelistades kõige vähem sekkuvaid vahendeid (vt põhjendused 181 ja 182). Kui eesmärgi saavutamiseks sobib rohkem kui üks meede, tuleb eelistada vähem sekkuvaid vahendeid. |
| --- | --- |

(223)

Laialdast volitust võib lubada ainult siis, kui see on proportsionaalne eesmärgiga, mida soovitakse saavutada (375). Nagu on sätestatud pealtkuulamise tegevusjuhendis, hõlmab proportsionaalsuse hindamine „eraelu puutumatusse sekkumise tõsiduse (ja muude paragrahvi 2 lõikes 2 esitatud kaalutluste) tasakaalustamist vajadusega juurdluse, tegevuse või suutlikkuse seisukohast olulise tegevuse järele“. Lubatud toimingud peaksid pakkuma realistlikku väljavaadet oodatava kasu saamiseks ja ei tohiks olla ebaproportsionaalsed ega meelevaldsed“ (376). Nagu juba mainitud, tähendab see praktikas seda, et proportsionaalsuse kriteerium põhineb tasakaalu otsimisel taotletava eesmärgi (operatiiveesmärk/-eesmärgid) ja olemasolevate tehniliste võimaluste vahel (nt suunatud või laialdane pealtkuulamine, seadmete töösse sekkumine, sideandmete kogumine), eelistades kõige vähem sekkuvaid vahendeid (vt põhjendused 181 ja 182). Kui eesmärgi saavutamiseks sobib rohkem kui üks meede, tuleb eelistada vähem sekkuvaid vahendeid.

375

376

| (224) | Täiendav kaitsemeede taotletava meetme proportsionaalsuse hindamiseks on tagatud nõudega, et minister peab saama asjakohase teabe, mida ta vajab nõuetekohase hinnangu andmiseks. Eelkõige on pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis nõutud, et pädeva asutuse esitatud taotluses tuleb märkida taotluse taust, pealtkuulatava side kirjeldus, abi osutamiseks vajalikud telekommunikatsioonioperaatorid, tegevusluba vajavate toimingute kirjeldus, operatiiveesmärgid ning selgitus, miks taotletav toiming on vajalik ja proportsionaalne (377). |
| --- | --- |

(224)

Täiendav kaitsemeede taotletava meetme proportsionaalsuse hindamiseks on tagatud nõudega, et minister peab saama asjakohase teabe, mida ta vajab nõuetekohase hinnangu andmiseks. Eelkõige on pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis nõutud, et pädeva asutuse esitatud taotluses tuleb märkida taotluse taust, pealtkuulatava side kirjeldus, abi osutamiseks vajalikud telekommunikatsioonioperaatorid, tegevusluba vajavate toimingute kirjeldus, operatiiveesmärgid ning selgitus, miks taotletav toiming on vajalik ja proportsionaalne (377).

377

| (225) | Samuti on oluline, et ministri otsuse määruse väljaandmise kohta peab heaks kiitma sõltumatu kohtuvolinik, kes hindab kavandatava meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist, kasutades samu põhimõtteid, mida kohaldaks kohus kohtuliku kontrolli taotluse suhtes (378). Täpsemalt vaatab kohtuvolinik läbi ministri järeldused selle kohta, kas määrus on vajalik ja kas toiming on proportsionaalne, pidades silmas 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 sätestatud põhimõtteid (üldised kohustused seoses eraelu puutumatusega). Samuti vaatab kohtuvolinik läbi ministri järeldused selle kohta, kas iga määruses nimetatud operatiiveesmärgi puhul on valiku tegemine vajalik või võib olla vajalik. Kui kohtuvolinik keeldub määruse väljaandmise otsust heaks kiitmast, võib minister kas: i) otsust aktsepteerida ja seega määrust mitte välja anda või ii) suunata küsimuse otsustamiseks uurimisvolituste volinikule (välja arvatud juhul, kui uurimisvolituste volinik on teinud esialgse otsuse) (379). |
| --- | --- |

(225)

Samuti on oluline, et ministri otsuse määruse väljaandmise kohta peab heaks kiitma sõltumatu kohtuvolinik, kes hindab kavandatava meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist, kasutades samu põhimõtteid, mida kohaldaks kohus kohtuliku kontrolli taotluse suhtes (378). Täpsemalt vaatab kohtuvolinik läbi ministri järeldused selle kohta, kas määrus on vajalik ja kas toiming on proportsionaalne, pidades silmas 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 sätestatud põhimõtteid (üldised kohustused seoses eraelu puutumatusega). Samuti vaatab kohtuvolinik läbi ministri järeldused selle kohta, kas iga määruses nimetatud operatiiveesmärgi puhul on valiku tegemine vajalik või võib olla vajalik. Kui kohtuvolinik keeldub määruse väljaandmise otsust heaks kiitmast, võib minister kas: i) otsust aktsepteerida ja seega määrust mitte välja anda või ii) suunata küsimuse otsustamiseks uurimisvolituste volinikule (välja arvatud juhul, kui uurimisvolituste volinik on teinud esialgse otsuse) (379).

378

379

ii)   Täiendavad kaitsemeetmed

Täiendavad kaitsemeetmed

| (226) | 2016. aasta uurimisvolituste seadusega on kehtestatud täiendavad piirangud laialdase volituse määruse kestusele, pikendamisele ja muutmisele. Määruse kehtivusaeg võib olla maksimaalselt kuus kuud ning kõik otsused määrust pikendada või muuta (välja arvatud väiksemad muudatused) peab heaks kiitma ka kohtuvolinik (380). Pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis on täpsustatud, et määruse operatiiveesmärkide muutmist käsitatakse määruse olulise muudatusena (381). |
| --- | --- |

(226)

2016. aasta uurimisvolituste seadusega on kehtestatud täiendavad piirangud laialdase volituse määruse kestusele, pikendamisele ja muutmisele. Määruse kehtivusaeg võib olla maksimaalselt kuus kuud ning kõik otsused määrust pikendada või muuta (välja arvatud väiksemad muudatused) peab heaks kiitma ka kohtuvolinik (380). Pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis on täpsustatud, et määruse operatiiveesmärkide muutmist käsitatakse määruse olulise muudatusena (381).

380

381

| (227) | Sarnaselt suunatud pealtkuulamisega on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osas sätestatud, et minister peab tagama, et kehtestatud on kord, millega nähakse ette kaitsemeetmed, mida kohaldatakse määruse alusel saadud materjali säilitamise ja avalikustamise (382) ning samuti selle välisriigile avalikustamise (383) suhtes. Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 150 lõikega 5 ja paragrahvi 191 lõikega 5 ette nähtud, et kõiki kõnealuse määruse alusel kogutud materjalist tehtud koopiaid tuleb säilitada turvaliselt ja need hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam asjakohast alust; seaduse paragrahvi 150 lõikes 2 ja paragrahvi 191 lõikes 2 on aga sätestatud, et nende isikute arv, kellele materjal avalikustatakse, ja ulatus, mil määral materjal avalikustatakse, kättesaadavaks tehakse või kopeeritakse, peab piirduma seadusest tulenevatel eesmärkidel vajaliku miinimumiga (384). |
| --- | --- |

(227)

Sarnaselt suunatud pealtkuulamisega on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osas sätestatud, et minister peab tagama, et kehtestatud on kord, millega nähakse ette kaitsemeetmed, mida kohaldatakse määruse alusel saadud materjali säilitamise ja avalikustamise (382) ning samuti selle välisriigile avalikustamise (383) suhtes. Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 150 lõikega 5 ja paragrahvi 191 lõikega 5 ette nähtud, et kõiki kõnealuse määruse alusel kogutud materjalist tehtud koopiaid tuleb säilitada turvaliselt ja need hävitatakse niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam asjakohast alust; seaduse paragrahvi 150 lõikes 2 ja paragrahvi 191 lõikes 2 on aga sätestatud, et nende isikute arv, kellele materjal avalikustatakse, ja ulatus, mil määral materjal avalikustatakse, kättesaadavaks tehakse või kopeeritakse, peab piirduma seadusest tulenevatel eesmärkidel vajaliku miinimumiga (384).

382

383

384

| (228) | Kui kas laialdase pealtkuulamise või laialdase seadmete töösse sekkumise kaudu kogutud materjal antakse üle kolmandale riigile („avalikustamine välisriigile“), on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud, et minister peab tagama asjakohase korra, millega tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis on kehtestatud andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise valdkonnas sarnased kaitsemeetmed (385). Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 sätestatud erinõuded isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta luureteenistuste poolt kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ning selle sätte kohaselt ei tohi isikuandmeid edastada väljaspool Ühendkuningriiki asuvale riigile või territooriumile või rahvusvahelisele organisatsioonile, välja arvatud juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (386). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest. |
| --- | --- |

(228)

Kui kas laialdase pealtkuulamise või laialdase seadmete töösse sekkumise kaudu kogutud materjal antakse üle kolmandale riigile („avalikustamine välisriigile“), on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud, et minister peab tagama asjakohase korra, millega tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis on kehtestatud andmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise valdkonnas sarnased kaitsemeetmed (385). Peale selle on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 sätestatud erinõuded isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta luureteenistuste poolt kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ning selle sätte kohaselt ei tohi isikuandmeid edastada väljaspool Ühendkuningriiki asuvale riigile või territooriumile või rahvusvahelisele organisatsioonile, välja arvatud juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (386). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest.

385

386

| (229) | Kui määrus on heaks kiidetud ja andmeid on laialdaselt kogutud, tehakse andmete seas enne läbivaatamist valik. Valiku- ja läbivaatamisetapi proportsionaalsust kontrollib täiendavalt analüütik, kes määrab kindlaks valikukriteeriumid, lähtudes määruses sisalduvatest operatiiveesmärkidest (ja võimalikust filtreerimiskorrast). Nagu on sätestatud uurimisvolituste seaduse paragrahvides 152 ja 193, peab minister määruse väljaandmisel tagama, et on kehtestatud kord, millega garanteeritakse, et materjali valik toimub üksnes kindlaksmääratud operatiiveesmärkidel ning et see vastab igas olukorras vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele. Sellega seoses selgitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et laialdaselt pealtkuulatava materjali hulgast tehakse esmane valik automaatse filtreerimise teel, et kõrvaldada andmed, mis tõenäoliselt ei ole riigi julgeoleku seisukohast olulised. Filtreid muudetakse aeg-ajalt (sest internetiliikluse skeemid, liigid ja protokollid muutuvad) ning need sõltuvad tehnoloogiast ja tegevuskontekstist. Pärast seda etappi saab andmeid läbivaatamiseks valida ainult siis, kui see on vajalik määruses sätestatud operatiiveesmärkide täitmiseks (387). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid kogutud materjali läbivaatamiseks kohaldatakse kõigi andmeliikide suhtes (nii pealtkuulatava sisu kui ka teiseste andmete suhtes) (388). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 152 ja 193 on sätestatud ka üldine keeld, millega välistatakse läbivaatamiseks sellise materjali valik, mis viitab Briti saartel viibivate isikute poolt või neile saadetud vestlustele. Kui ametiasutused soovivad selliseid materjale uurida, esitavad nad taotluse 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. ja 4. osa alusel suunatud läbivaatamise määruse saamiseks, mille annab välja minister ja kiidab heaks kohtuvolinik (389). Kui isik läbivaatamiseks pealtkuulatavat sisu valides rikub teadlikult õigusaktides sätestatud nõudeid, (390) paneb ta toime kuriteo (391). |
| --- | --- |

(229)

Kui määrus on heaks kiidetud ja andmeid on laialdaselt kogutud, tehakse andmete seas enne läbivaatamist valik. Valiku- ja läbivaatamisetapi proportsionaalsust kontrollib täiendavalt analüütik, kes määrab kindlaks valikukriteeriumid, lähtudes määruses sisalduvatest operatiiveesmärkidest (ja võimalikust filtreerimiskorrast). Nagu on sätestatud uurimisvolituste seaduse paragrahvides 152 ja 193, peab minister määruse väljaandmisel tagama, et on kehtestatud kord, millega garanteeritakse, et materjali valik toimub üksnes kindlaksmääratud operatiiveesmärkidel ning et see vastab igas olukorras vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele. Sellega seoses selgitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et laialdaselt pealtkuulatava materjali hulgast tehakse esmane valik automaatse filtreerimise teel, et kõrvaldada andmed, mis tõenäoliselt ei ole riigi julgeoleku seisukohast olulised. Filtreid muudetakse aeg-ajalt (sest internetiliikluse skeemid, liigid ja protokollid muutuvad) ning need sõltuvad tehnoloogiast ja tegevuskontekstist. Pärast seda etappi saab andmeid läbivaatamiseks valida ainult siis, kui see on vajalik määruses sätestatud operatiiveesmärkide täitmiseks (387). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud kaitsemeetmeid kogutud materjali läbivaatamiseks kohaldatakse kõigi andmeliikide suhtes (nii pealtkuulatava sisu kui ka teiseste andmete suhtes) (388). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 152 ja 193 on sätestatud ka üldine keeld, millega välistatakse läbivaatamiseks sellise materjali valik, mis viitab Briti saartel viibivate isikute poolt või neile saadetud vestlustele. Kui ametiasutused soovivad selliseid materjale uurida, esitavad nad taotluse 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. ja 4. osa alusel suunatud läbivaatamise määruse saamiseks, mille annab välja minister ja kiidab heaks kohtuvolinik (389). Kui isik läbivaatamiseks pealtkuulatavat sisu valides rikub teadlikult õigusaktides sätestatud nõudeid, (390) paneb ta toime kuriteo (391).

387

388

389

390

391

| (230) | Analüütiku poolt materjali valiku kohta tehtava hindamise üle teostab järelkontrolli uurimisvolituste volinik, kes hindab vastavust 2016. aasta uurimisvolituste seaduses läbivaatamisetapi jaoks kehtestatud konkreetsetele kaitsemeetmetele (392) (vt ka põhjendus 229). Uurimisvolituste volinik peab kontrollima (sealhulgas auditi, inspekteerimise ja uurimise kaudu) seda, kuidas ametiasutused kasutavad 2016. aasta uurimisvolituste seaduses mainitud uurimisvolitusi (393). Sellega seoses on pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis selgitatud, et asutus peab säilitama dokumente edasiseks läbivaatamiseks ja auditeerimiseks ning nendes dokumentides tuleb kirjeldada, miks on volitatud isikute juurdepääs materjalidele vajalik ja proportsionaalne ning millised on kohaldatavad operatiiveesmärgid (394). Näiteks järeldas uurimisvolituste voliniku büroo oma 2018. aasta aruandes, (395) et analüütikute esitatud põhjendused teatavate laialdaselt kogutud materjalide läbivaatamiseks vastasid nõutavale proportsionaalsuse tasemele, sest kirjeldasid piisavalt üksikasjalikult päringute põhjusi seoses taotletava eesmärgiga (396). 2019. aasta aruandes märkis uurimisvolituste voliniku büroo selgesti, et kavatseb jätkata laialdaste pealtkuulamiste kontrolle, sealhulgas põhjalikult uurida tunnuseid ja otsinguparameetreid (397). Samuti uurib ta hoolikalt ja juhtumipõhiselt jälgimismeetmete valikut (suunatud või laialdane) määruse taotluste läbivaatamisel nii topeltkinnituse menetluse käigus kui ka kontrollide ajal (398). Seda lisajärelevalvet võetakse nõuetekohaselt arvesse, kui komisjon teeb käesoleva otsuse üle järelevalvet, millele on osutatud põhjendustes 281–284. |
| --- | --- |

(230)

Analüütiku poolt materjali valiku kohta tehtava hindamise üle teostab järelkontrolli uurimisvolituste volinik, kes hindab vastavust 2016. aasta uurimisvolituste seaduses läbivaatamisetapi jaoks kehtestatud konkreetsetele kaitsemeetmetele (392) (vt ka põhjendus 229). Uurimisvolituste volinik peab kontrollima (sealhulgas auditi, inspekteerimise ja uurimise kaudu) seda, kuidas ametiasutused kasutavad 2016. aasta uurimisvolituste seaduses mainitud uurimisvolitusi (393). Sellega seoses on pealtkuulamise tegevusjuhendis ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendis selgitatud, et asutus peab säilitama dokumente edasiseks läbivaatamiseks ja auditeerimiseks ning nendes dokumentides tuleb kirjeldada, miks on volitatud isikute juurdepääs materjalidele vajalik ja proportsionaalne ning millised on kohaldatavad operatiiveesmärgid (394). Näiteks järeldas uurimisvolituste voliniku büroo oma 2018. aasta aruandes, (395) et analüütikute esitatud põhjendused teatavate laialdaselt kogutud materjalide läbivaatamiseks vastasid nõutavale proportsionaalsuse tasemele, sest kirjeldasid piisavalt üksikasjalikult päringute põhjusi seoses taotletava eesmärgiga (396). 2019. aasta aruandes märkis uurimisvolituste voliniku büroo selgesti, et kavatseb jätkata laialdaste pealtkuulamiste kontrolle, sealhulgas põhjalikult uurida tunnuseid ja otsinguparameetreid (397). Samuti uurib ta hoolikalt ja juhtumipõhiselt jälgimismeetmete valikut (suunatud või laialdane) määruse taotluste läbivaatamisel nii topeltkinnituse menetluse käigus kui ka kontrollide ajal (398). Seda lisajärelevalvet võetakse nõuetekohaselt arvesse, kui komisjon teeb käesoleva otsuse üle järelevalvet, millele on osutatud põhjendustes 281–284.

392

393

394

395

396

397

398

3.3.1.1.4.2.   Sideandmete laialdane kogumine

| (231) | 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 2. peatükk reguleerib laialdase andmekogumise määrusi, millega antakse adressaadile luba nõuda telekommunikatsioonioperaatorilt operaatori valduses olevate sideandmete avaldamist või hankimist. Nende määrustega volitatakse ka taotluse esitanud asutust valima andmeid edasiseks läbivaatamiseks. Nagu sideandmete suunatud säilitamise ja hankimise puhul (vt põhjendus 199), ei ole ka sideandmete laialdane kogumine tavaliselt seotud käesoleva otsuse kohaselt Ühendkuningriigile edastatavate ELi andmesubjektide isikuandmetega. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 2. peatüki kohane sideandmete avalikustamise kohustus hõlmab andmeid, mida Ühendkuningriigi telekommunikatsioonioperaatorid koguvad otse telekommunikatsiooniteenuse kasutajatelt (399). Sedalaadi kliendiandmete töötlemine ei hõlma üldjuhul andmete edastamist käesoleva otsuse alusel, st edastamist ELi vastutavalt /volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvale vastutavale/volitatud töötlejale. |
| --- | --- |

(231)

2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 2. peatükk reguleerib laialdase andmekogumise määrusi, millega antakse adressaadile luba nõuda telekommunikatsioonioperaatorilt operaatori valduses olevate sideandmete avaldamist või hankimist. Nende määrustega volitatakse ka taotluse esitanud asutust valima andmeid edasiseks läbivaatamiseks. Nagu sideandmete suunatud säilitamise ja hankimise puhul (vt põhjendus 199), ei ole ka sideandmete laialdane kogumine tavaliselt seotud käesoleva otsuse kohaselt Ühendkuningriigile edastatavate ELi andmesubjektide isikuandmetega. 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. osa 2. peatüki kohane sideandmete avalikustamise kohustus hõlmab andmeid, mida Ühendkuningriigi telekommunikatsioonioperaatorid koguvad otse telekommunikatsiooniteenuse kasutajatelt (399). Sedalaadi kliendiandmete töötlemine ei hõlma üldjuhul andmete edastamist käesoleva otsuse alusel, st edastamist ELi vastutavalt /volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvale vastutavale/volitatud töötlejale.

399

| (232) | Täielikkuse huvides on siiski allpool kirjeldatud laialdase sideandmete kogumise korra tingimusi ja kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(232)

Täielikkuse huvides on siiski allpool kirjeldatud laialdase sideandmete kogumise korra tingimusi ja kaitsemeetmeid.

| (233) | 2016. aasta uurimisvolituste seadusega asendatakse õigusaktid, mis käsitlevad laialdast sideandmete hankimist ja mida käsitleti Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas Privacy International. Selles kohtuasjas vaidluse all olevad õigusnormid tunnistati kehtetuks ning uus kord näeb ette konkreetsed tingimused ja kaitsemeetmed, mille alusel võib sellist meedet lubada. |
| --- | --- |

(233)

2016. aasta uurimisvolituste seadusega asendatakse õigusaktid, mis käsitlevad laialdast sideandmete hankimist ja mida käsitleti Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas Privacy International. Selles kohtuasjas vaidluse all olevad õigusnormid tunnistati kehtetuks ning uus kord näeb ette konkreetsed tingimused ja kaitsemeetmed, mille alusel võib sellist meedet lubada.

| (234) | Erinevalt varasemast korrast, mille kohaselt oli ministril meetmele loa andmisel täielik kaalutlusõigus, (400) on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega nõutud, et minister annab määruse välja ainult juhul, kui meede on vajalik ja proportsionaalne. Praktikas tähendab see seda, et andmetele juurdepääsu ja taotletava eesmärgi vahel peaks olema seos (401). Täpsemalt peab minister hindama seost taotletava meetme ja ühe või mitme määruses märgitud operatiiveesmärgi (vt põhjendus 219) vahel seoses proportsionaalsuse hindamisega. Asjaomases tegevusjuhendis on öeldud: „Minister peab võtma arvesse, kas määrusega taotletavat eesmärki on võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega (seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punkt a). Näiteks võib olla võimalik saada nõutavat teavet vähem sekkuva toimingu, nagu sideandmete suunatud kogumise kaudu“ (402). |
| --- | --- |

(234)

Erinevalt varasemast korrast, mille kohaselt oli ministril meetmele loa andmisel täielik kaalutlusõigus, (400) on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega nõutud, et minister annab määruse välja ainult juhul, kui meede on vajalik ja proportsionaalne. Praktikas tähendab see seda, et andmetele juurdepääsu ja taotletava eesmärgi vahel peaks olema seos (401). Täpsemalt peab minister hindama seost taotletava meetme ja ühe või mitme määruses märgitud operatiiveesmärgi (vt põhjendus 219) vahel seoses proportsionaalsuse hindamisega. Asjaomases tegevusjuhendis on öeldud: „Minister peab võtma arvesse, kas määrusega taotletavat eesmärki on võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega (seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punkt a). Näiteks võib olla võimalik saada nõutavat teavet vähem sekkuva toimingu, nagu sideandmete suunatud kogumise kaudu“ (402).

400

401

402

| (235) | Sellise hinnangu andmisel tugineb minister andmetele, mida luurejuhid (403) peavad oma taotluses esitama, näiteks põhjused, miks meedet peetakse mõnel seadusest tuleneval alusel vajalikuks, ja põhjused, miks taotletavat eesmärki ei ole mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega (404). Lisaks piiravad operatiiveesmärgid määruse alusel saadud andmete valikut läbivaatamiseks (405). Nagu on täpsustatud asjaomases tegevusjuhendis, peavad operatiiveesmärgid kirjeldama selget nõuet ja sisaldama piisavalt üksikasju, et minister saaks veenduda, et saadud andmeid võib läbivaatamiseks valida ainult konkreetsetel põhjustel (406). Tegelikult peab minister enne määruse heakskiitmist tagama, et on kehtestatud erikord, millega tagatakse, et läbivaatamiseks valitakse välja üksnes see materjal, mida peetakse operatiiveesmärgil ja seadusjärgsel eesmärgil vajalikuks, ning et igas olukorras oleks täidetud proportsionaalsuse ja vajalikkuse kriteeriumid. See konkreetne nõue, mis kajastub 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 158 ja 172 (407) ning käsitleb valikukriteeriumide vajalikkuse ja proportsionaalsuse eelnevat hindamist, on veel üks oluline uuendus 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud korras, võrreldes varem kehtinud korraga. |
| --- | --- |

(235)

Sellise hinnangu andmisel tugineb minister andmetele, mida luurejuhid (403) peavad oma taotluses esitama, näiteks põhjused, miks meedet peetakse mõnel seadusest tuleneval alusel vajalikuks, ja põhjused, miks taotletavat eesmärki ei ole mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega (404). Lisaks piiravad operatiiveesmärgid määruse alusel saadud andmete valikut läbivaatamiseks (405). Nagu on täpsustatud asjaomases tegevusjuhendis, peavad operatiiveesmärgid kirjeldama selget nõuet ja sisaldama piisavalt üksikasju, et minister saaks veenduda, et saadud andmeid võib läbivaatamiseks valida ainult konkreetsetel põhjustel (406). Tegelikult peab minister enne määruse heakskiitmist tagama, et on kehtestatud erikord, millega tagatakse, et läbivaatamiseks valitakse välja üksnes see materjal, mida peetakse operatiiveesmärgil ja seadusjärgsel eesmärgil vajalikuks, ning et igas olukorras oleks täidetud proportsionaalsuse ja vajalikkuse kriteeriumid. See konkreetne nõue, mis kajastub 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 158 ja 172 (407) ning käsitleb valikukriteeriumide vajalikkuse ja proportsionaalsuse eelnevat hindamist, on veel üks oluline uuendus 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud korras, võrreldes varem kehtinud korraga.

403

404

405

406

407

| (236) | 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestati ka ministri kohustus tagada, et enne laialdast sideandmete kogumist käsitleva määruse väljaandmist on kehtestatud kogutud isikuandmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise suhtes konkreetsed piirangud (408). Välisriigile avalikustamise korral kohaldatakse põhjenduses 227 seoses laialdase pealtkuulamise ja seadmete töösse sekkumisega kirjeldatud kaitsemeetmeid ka selles kontekstis (409). Õigusaktidega on kehtestatud täiendavad piirangud laialdase volituse määruste kestusele. (410) pikendamisele (411) ja muutmisele (412). |
| --- | --- |

(236)

2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestati ka ministri kohustus tagada, et enne laialdast sideandmete kogumist käsitleva määruse väljaandmist on kehtestatud kogutud isikuandmete turvalisuse, säilitamise ja avalikustamise suhtes konkreetsed piirangud (408). Välisriigile avalikustamise korral kohaldatakse põhjenduses 227 seoses laialdase pealtkuulamise ja seadmete töösse sekkumisega kirjeldatud kaitsemeetmeid ka selles kontekstis (409). Õigusaktidega on kehtestatud täiendavad piirangud laialdase volituse määruste kestusele. (410) pikendamisele (411) ja muutmisele (412).

408

409

410

411

412

| (237) | Nagu teiste laialdaste volituste puhul on siingi oluline, et minister peab enne määruse väljaandmist saama kohtuvoliniku heakskiidu (413). See on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud korra põhielement. |
| --- | --- |

(237)

Nagu teiste laialdaste volituste puhul on siingi oluline, et minister peab enne määruse väljaandmist saama kohtuvoliniku heakskiidu (413). See on 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud korra põhielement.

413

| (238) | Laialdaselt kogutud materjali (sideandmete) läbivaatamismenetluse üle teeb järelkontrolli uurimisvolituste volinik (vt põhjendus 254). Sellega seoses kehtestati 2016. aasta uurimisvolituste seadusega nõue, et läbivaatamist tegev luureametnik peab enne läbivaatamiseks andmete valimist dokumenteerima põhjuse, miks kavandatav läbivaatamine on konkreetse operatiiveesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne (414). Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruandes leiti valitsusside peakorteri ja MI5 tava kohta, et „laialdaselt kogutud sideandmete kriitiline roll valitsusside peakorteri toimingutes oli inspekteeritud juhtumites hästi välja toodud. Kaalusime taotletud andmete laadi ja esitatud luurealaseid nõudeid ning leidsime, et dokumendid näitasid, et nende lähenemisviis oli vajalik ja proportsionaalne“ (415). MI5 dokumenteeritud põhjendused olid heal tasemel ning vastasid vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele“ (416). |
| --- | --- |

(238)

Laialdaselt kogutud materjali (sideandmete) läbivaatamismenetluse üle teeb järelkontrolli uurimisvolituste volinik (vt põhjendus 254). Sellega seoses kehtestati 2016. aasta uurimisvolituste seadusega nõue, et läbivaatamist tegev luureametnik peab enne läbivaatamiseks andmete valimist dokumenteerima põhjuse, miks kavandatav läbivaatamine on konkreetse operatiiveesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne (414). Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruandes leiti valitsusside peakorteri ja MI5 tava kohta, et „laialdaselt kogutud sideandmete kriitiline roll valitsusside peakorteri toimingutes oli inspekteeritud juhtumites hästi välja toodud. Kaalusime taotletud andmete laadi ja esitatud luurealaseid nõudeid ning leidsime, et dokumendid näitasid, et nende lähenemisviis oli vajalik ja proportsionaalne“ (415). MI5 dokumenteeritud põhjendused olid heal tasemel ning vastasid vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele“ (416).

414

415

416

3.3.1.1.4.3.   Suurte isikuandmete kogumite säilitamine ja läbivaatamine

| (239) | Suurte isikuandmete kogumite määrustega (417) antakse luureasutustele õigus säilitada ja läbi vaadata andmekogusid, mis sisaldavad mitme isiku isikuandmeid. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt võib selliste andmekogude analüüs olla „ainsaks viisiks, kuidas luureaparaat saab viia ellu uurimisi ja tuvastada terroriste väga piiratud luurevihjete alusel või kui nendevahelist teabevahetust on tahtlikult varjatud“ (418). Suurte isikuandmete kogudega seotud määruseid on kaht liiki: kategooriapõhised määrused, (419) mis puudutavad teatavat andmekogude kategooriat, st andmeid, mis on sisult ja kavandatud kasutuselt sarnased ning mis eeldavad sarnaseid kaalutlusi, näiteks seoses sekkumismäära ja tundlikkuse tasemega ning andmete kasutamise proportsionaalsusega, võimaldades seega ministril kaaluda kõigi asjaomasesse klassi kuuluvate andmete kogumise vajalikkust ja proportsionaalsust korraga. Näiteks võib kategooriapõhine määrus hõlmata sarnaste marsruutidega seotud reisiandmekogumeid (420); erimäärused (421) seevastu käsitlevad ühte konkreetset andmekogumit, näiteks mõnd uudset või ebatavalist liiki teavet sisaldavat andmekogumit, mis ei kuulu ühegi olemasoleva kategooriapõhise määruse alla, või andmekogumit, mis käsitleb teatavat liiki isikuandmeid (422) ja vajab seetõttu täiendavaid kaitsemeetmeid (423). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse suurte isikuandmete kogumitega seotud sätted võimaldavad selliseid andmekogumeid läbi vaadata ja säilitada üksnes juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne (424) ning kooskõlas eraelu puutumatusega seotud üldiste kohustustega (425). |
| --- | --- |

(239)

Suurte isikuandmete kogumite määrustega (417) antakse luureasutustele õigus säilitada ja läbi vaadata andmekogusid, mis sisaldavad mitme isiku isikuandmeid. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt võib selliste andmekogude analüüs olla „ainsaks viisiks, kuidas luureaparaat saab viia ellu uurimisi ja tuvastada terroriste väga piiratud luurevihjete alusel või kui nendevahelist teabevahetust on tahtlikult varjatud“ (418). Suurte isikuandmete kogudega seotud määruseid on kaht liiki: kategooriapõhised määrused, (419) mis puudutavad teatavat andmekogude kategooriat, st andmeid, mis on sisult ja kavandatud kasutuselt sarnased ning mis eeldavad sarnaseid kaalutlusi, näiteks seoses sekkumismäära ja tundlikkuse tasemega ning andmete kasutamise proportsionaalsusega, võimaldades seega ministril kaaluda kõigi asjaomasesse klassi kuuluvate andmete kogumise vajalikkust ja proportsionaalsust korraga. Näiteks võib kategooriapõhine määrus hõlmata sarnaste marsruutidega seotud reisiandmekogumeid (420); erimäärused (421) seevastu käsitlevad ühte konkreetset andmekogumit, näiteks mõnd uudset või ebatavalist liiki teavet sisaldavat andmekogumit, mis ei kuulu ühegi olemasoleva kategooriapõhise määruse alla, või andmekogumit, mis käsitleb teatavat liiki isikuandmeid (422) ja vajab seetõttu täiendavaid kaitsemeetmeid (423). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse suurte isikuandmete kogumitega seotud sätted võimaldavad selliseid andmekogumeid läbi vaadata ja säilitada üksnes juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne (424) ning kooskõlas eraelu puutumatusega seotud üldiste kohustustega (425).

417

418

419

420

421

422

423

424

425

| (240) | Suure isikuandmete kogumi määruse väljaandmise volituse suhtes kohaldatakse topeltkinnituse menetlust: meetme vajalikkust ja proportsionaalsust hindab kõigepealt minister ja seejärel kohtuvolinik (426). Minister on kohustatud kaaluma taotletava määruse liigi laadi ja ulatust, asjaomaste andmete kategooriat ja konkreetsete suurte isikuandmete kogumite arvu, mis võivad kuuluda konkreetset liiki määruse alla (427). Nagu on märgitud luureteenistuste tegevusjuhendis suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, tuleb menetlus üksikasjalikult dokumenteerida ja selle suhtes kohaldatakse uurimisvolituste voliniku auditit (428). Suurte isikuandmete kogumite säilitamine ja läbivaatamine 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud piiranguid järgimata on kuritegu (429). |
| --- | --- |

(240)

Suure isikuandmete kogumi määruse väljaandmise volituse suhtes kohaldatakse topeltkinnituse menetlust: meetme vajalikkust ja proportsionaalsust hindab kõigepealt minister ja seejärel kohtuvolinik (426). Minister on kohustatud kaaluma taotletava määruse liigi laadi ja ulatust, asjaomaste andmete kategooriat ja konkreetsete suurte isikuandmete kogumite arvu, mis võivad kuuluda konkreetset liiki määruse alla (427). Nagu on märgitud luureteenistuste tegevusjuhendis suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, tuleb menetlus üksikasjalikult dokumenteerida ja selle suhtes kohaldatakse uurimisvolituste voliniku auditit (428). Suurte isikuandmete kogumite säilitamine ja läbivaatamine 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud piiranguid järgimata on kuritegu (429).

426

427

428

429

3.3.2.   Kogutud teabe edasine kasutamine

Kogutud teabe edasine kasutamine

| (241) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel töödeldavaid isikuandmeid ei tohi töödelda viisil, mis on vastuolus nende kogumise eesmärgiga (430). 2018. aasta andmekaitseasutuses on sätestatud, et vastutav töötleja võib töödelda andmeid muul eesmärgil kui see, milleks andmed koguti, kui see on kooskõlas algse eesmärgiga ja tingimusel, et vastutav töötleja on seadusega volitatud andmeid töötlema ning et töötlemine on vajalik ja proportsionaalne (431). Lisaks on 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduses ja 1994. aasta luureteenistuste seaduses täpsustatud, et luureasutuste juhid on kohustatud tagama, et teavet ei koguta ega avaldata, välja arvatud niivõrd, kuivõrd see on vajalik asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks või muudel asjaomastes sätetes loetletud piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel (432). |
| --- | --- |

(241)

2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel töödeldavaid isikuandmeid ei tohi töödelda viisil, mis on vastuolus nende kogumise eesmärgiga (430). 2018. aasta andmekaitseasutuses on sätestatud, et vastutav töötleja võib töödelda andmeid muul eesmärgil kui see, milleks andmed koguti, kui see on kooskõlas algse eesmärgiga ja tingimusel, et vastutav töötleja on seadusega volitatud andmeid töötlema ning et töötlemine on vajalik ja proportsionaalne (431). Lisaks on 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduses ja 1994. aasta luureteenistuste seaduses täpsustatud, et luureasutuste juhid on kohustatud tagama, et teavet ei koguta ega avaldata, välja arvatud niivõrd, kuivõrd see on vajalik asutuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks või muudel asjaomastes sätetes loetletud piiratud ja konkreetsetel eesmärkidel (432).

430

431

432

| (242) | Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 sätestatud erinõuded isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta luureteenistuste poolt kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selle sätte kohaselt ei tohi isikuandmeid edastada väljaspool Ühendkuningriiki asuvale riigile või territooriumile või rahvusvahelisele organisatsioonile, välja arvatud juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (433). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest. |
| --- | --- |

(242)

Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 sätestatud erinõuded isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta luureteenistuste poolt kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selle sätte kohaselt ei tohi isikuandmeid edastada väljaspool Ühendkuningriiki asuvale riigile või territooriumile või rahvusvahelisele organisatsioonile, välja arvatud juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muudel eesmärkidel, mis on sätestatud 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a või 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punktis a ja paragrahvi 4 lõike 2 punktis a (433). Oluline on, et need nõuded kehtivad ka juhtudel, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 kohaselt tuginetakse riigi julgeoleku erandile, kuna 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ei ole nimetatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 109 nende sätete hulgas, mille kohaldamise võib peatada, kui riigi julgeoleku tagamiseks on vaja teha erandeid mõningatest sätetest.

433

| (243) | Peale selle, nagu teabevolinik on rõhutanud oma suunistes isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt, kui luureasutus jagab andmeid kolmanda riigi luureasutusega, kehtivad tema suhtes lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka teistes tema suhtes kohaldatavates õigusaktides sätestatud kaitsemeetmed tagamaks, isikuandmeid saadakse, jagatakse ja töödeldakse õiguspäraselt ja vastutustundlikult (434). Näiteks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud täiendavad kaitsemeetmed seoses sellise materjali edastamisega kolmandasse riiki, mis on kogutud suunatud pealtkuulamise, (435) seadmete töösse suunatud sekkumise, (436) laialdase pealtkuulamise, (437) laialdase sideandmete kogumise (438) ja seadmete töösse laialdase sekkumisega (439) („avalikustamine välisriigile“). Eelkõige peab määruse välja andnud asutus tagama, et on kehtestatud kord, millega tagatakse, et andmeid vastuvõttev kolmas riik piirab materjaliga tutvuvate isikute arvu, avalikustamise ulatuse ja mis tahes materjalist tehtud koopiate arvu 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud lubatud eesmärkide täitmiseks vajaliku miinimumiga (440). |
| --- | --- |

(243)

Peale selle, nagu teabevolinik on rõhutanud oma suunistes isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt, kui luureasutus jagab andmeid kolmanda riigi luureasutusega, kehtivad tema suhtes lisaks 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osas sätestatud kaitsemeetmetele ka teistes tema suhtes kohaldatavates õigusaktides sätestatud kaitsemeetmed tagamaks, isikuandmeid saadakse, jagatakse ja töödeldakse õiguspäraselt ja vastutustundlikult (434). Näiteks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud täiendavad kaitsemeetmed seoses sellise materjali edastamisega kolmandasse riiki, mis on kogutud suunatud pealtkuulamise, (435) seadmete töösse suunatud sekkumise, (436) laialdase pealtkuulamise, (437) laialdase sideandmete kogumise (438) ja seadmete töösse laialdase sekkumisega (439) („avalikustamine välisriigile“). Eelkõige peab määruse välja andnud asutus tagama, et on kehtestatud kord, millega tagatakse, et andmeid vastuvõttev kolmas riik piirab materjaliga tutvuvate isikute arvu, avalikustamise ulatuse ja mis tahes materjalist tehtud koopiate arvu 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud lubatud eesmärkide täitmiseks vajaliku miinimumiga (440).

434

435

436

437

438

439

440

3.3.3.   Järelevalve

Järelevalve

| (244) | Kui valitsusel on riikliku julgeoleku eesmärgil juurdepääs isikuandmetele, teevad selle üle järelevalvet mitu eri asutust. Teabevolinik teeb järelevalvet isikuandmete töötlemise üle 2018. aasta andmekaitseseaduse kontekstis (lisateavet voliniku sõltumatuse, ametisse nimetamise, ülesannete ja volituste kohta vt põhjendused 85–98), samas kui sõltumatut ja õiguslikku järelevalvet 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste kasutamise üle teeb uurimisvolituste volinik. Uurimisvolituste volinik jälgib 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste kasutamist nii õiguskaitseasutuste kui ka riiklike julgeolekuasutuste poolt. Poliitilise järelevalve tagab parlamendi luureteenistuse komisjon. |
| --- | --- |

(244)

Kui valitsusel on riikliku julgeoleku eesmärgil juurdepääs isikuandmetele, teevad selle üle järelevalvet mitu eri asutust. Teabevolinik teeb järelevalvet isikuandmete töötlemise üle 2018. aasta andmekaitseseaduse kontekstis (lisateavet voliniku sõltumatuse, ametisse nimetamise, ülesannete ja volituste kohta vt põhjendused 85–98), samas kui sõltumatut ja õiguslikku järelevalvet 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste kasutamise üle teeb uurimisvolituste volinik. Uurimisvolituste volinik jälgib 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste kasutamist nii õiguskaitseasutuste kui ka riiklike julgeolekuasutuste poolt. Poliitilise järelevalve tagab parlamendi luureteenistuse komisjon.

3.3.3.1.   Järelevalve andmekaitseseaduse 4. osa alusel

Järelevalve andmekaitseseaduse 4. osa alusel

| (245) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel luureteenistuste poolt teostatava isikuandmete töötlemise üle teeb järelevalvet teabevolinik (441). |
| --- | --- |

(245)

2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel luureteenistuste poolt teostatava isikuandmete töötlemise üle teeb järelevalvet teabevolinik (441).

441

| (246) | Teabevoliniku üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega luureteenistuste poolt on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Need ülesanded hõlmavad muu hulgas 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa õigusnormide täitmise järelevalvet ja tagamist, üldsuse teadlikkuse suurendamist, parlamendi, valitsuse ja muude institutsioonide nõustamist seadusandlike ja haldusmeetmete küsimustes, vastutavate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamist nende kohustustest, andmesubjekti teavitamist andmesubjekti õiguste kasutamisest, uurimiste läbiviimist jne. |
| --- | --- |

(246)

Teabevoliniku üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega luureteenistuste poolt on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Need ülesanded hõlmavad muu hulgas 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa õigusnormide täitmise järelevalvet ja tagamist, üldsuse teadlikkuse suurendamist, parlamendi, valitsuse ja muude institutsioonide nõustamist seadusandlike ja haldusmeetmete küsimustes, vastutavate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamist nende kohustustest, andmesubjekti teavitamist andmesubjekti õiguste kasutamisest, uurimiste läbiviimist jne.

| (247) | Nagu ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa puhul, on volinikul õigus teavitada vastutavaid töötlejaid väidetavast rikkumisest, hoiatada, et töötlemine võib tõenäoliselt eeskirju rikkuda, ning teha noomitusi, kui rikkumine leiab kinnitust. Samuti võib ta välja anda täitmisteateid ja trahviteateid õigusakti teatavate sätete rikkumise eest (442). Erinevalt 2018. aasta andmekaitseseaduse muudest osadest ei saa volinik aga esitada hindamisteadet riiklikule julgeolekuasutusele (443). |
| --- | --- |

(247)

Nagu ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa puhul, on volinikul õigus teavitada vastutavaid töötlejaid väidetavast rikkumisest, hoiatada, et töötlemine võib tõenäoliselt eeskirju rikkuda, ning teha noomitusi, kui rikkumine leiab kinnitust. Samuti võib ta välja anda täitmisteateid ja trahviteateid õigusakti teatavate sätete rikkumise eest (442). Erinevalt 2018. aasta andmekaitseseaduse muudest osadest ei saa volinik aga esitada hindamisteadet riiklikule julgeolekuasutusele (443).

442

443

| (248) | Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 110 ette nähtud erand voliniku teatavate volituste kasutamisest, kui see on vajalik riikliku julgeoleku tagamiseks. See puudutab voliniku õigust anda andmekaitseseaduse kohaselt välja (mis tahes liiki) teateid (teabenõudeid, hindamis-, täitmis- ja trahviteateid), volitusi teha kontrolle kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, sisenemis- ja kontrollivolitusi ning süütegusid käsitlevaid norme (444). Nagu on selgitatud põhjenduses 126, kohaldatakse neid erandeid ainult juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, ning iga üksikjuhtu vaadatakse eraldi. |
| --- | --- |

(248)

Lisaks on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 110 ette nähtud erand voliniku teatavate volituste kasutamisest, kui see on vajalik riikliku julgeoleku tagamiseks. See puudutab voliniku õigust anda andmekaitseseaduse kohaselt välja (mis tahes liiki) teateid (teabenõudeid, hindamis-, täitmis- ja trahviteateid), volitusi teha kontrolle kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, sisenemis- ja kontrollivolitusi ning süütegusid käsitlevaid norme (444). Nagu on selgitatud põhjenduses 126, kohaldatakse neid erandeid ainult juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, ning iga üksikjuhtu vaadatakse eraldi.

444

| (249) | Teabevolinik ja Ühendkuningriigi luureteenistused on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi, (445) millega luuakse koostööraamistik mitmetes küsimustes, sealhulgas andmetega seotud rikkumistest teatamine ja andmesubjektide kaebuste käsitlemine. Eelkõige on selles sätestatud, et kaebuse saamisel hindab teabevolinik, kas riigi julgeoleku erandit on kohaldatud nõuetekohaselt. Kui teabevolinik teeb konkreetse kaebuse läbivaatamise käigus luureasutusele päringu, peab luureasutus sellele vastama 20 tööpäeva jooksul, kasutades asjakohaseid turvalisi kanaleid, kui päring puudutab salastatud teavet. Alates 2018. aasta aprillist on teabevolinik saanud üksikisikutelt 21 kaebust luureteenistuste kohta. Iga kaebust on hinnatud ja hindamise tulemusest on andmesubjekti teavitatud (446). |
| --- | --- |

(249)

Teabevolinik ja Ühendkuningriigi luureteenistused on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi, (445) millega luuakse koostööraamistik mitmetes küsimustes, sealhulgas andmetega seotud rikkumistest teatamine ja andmesubjektide kaebuste käsitlemine. Eelkõige on selles sätestatud, et kaebuse saamisel hindab teabevolinik, kas riigi julgeoleku erandit on kohaldatud nõuetekohaselt. Kui teabevolinik teeb konkreetse kaebuse läbivaatamise käigus luureasutusele päringu, peab luureasutus sellele vastama 20 tööpäeva jooksul, kasutades asjakohaseid turvalisi kanaleid, kui päring puudutab salastatud teavet. Alates 2018. aasta aprillist on teabevolinik saanud üksikisikutelt 21 kaebust luureteenistuste kohta. Iga kaebust on hinnatud ja hindamise tulemusest on andmesubjekti teavitatud (446).

445

446

3.3.3.2.   Järelevalve 2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohaste uurimisvolituste kasutamise üle

Järelevalve 2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohaste uurimisvolituste kasutamise üle

| (250) | Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 8. osale teeb järelevalvet uurimisvolituste kasutamise üle uurimisvolituste volinik. Uurimisvolituste volinikku abistavad teised kohtuvolinikud, keda koos nimetatakse kohtuvolinikeks (447). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses on sätestatud tagatised kohtuvolinike sõltumatuse kaitseks. Kohtuvolinikud peavad töötama või olema töötanud kohtus kõrgel ametikohal (st nad peavad olema või olema olnud kohtunikud kõrgeimates kohtutes) (448) ning neil on valitsusest sõltumatu staatus nagu igal kohtusüsteemi liikmel (449). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 kohaselt nimetab peaminister ametisse uurimisvolituste voliniku ja nii palju kohtuvolinikke, kui ta vajalikuks peab. Kõiki volinikke, olgu nad siis endised või praegused kohtunikud, saab ametisse nimetada üksnes kolme (Inglismaa & Walesi, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa) ülemkohtuniku ning lordkantsleri (Lord Chancellor) ühise soovituse alusel (450). Minister peab tagama uurimisvolituste volinikule personali, tööruumid, seadmed ning muud vahendid ja teenused (451). Volinike ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada (452). Kohtuvolinike sõltumatuse lisatagatiseks on asjaolu, et neid saab ametist tagandada üksnes juhul, kui täidetud on ranged tingimused, mis näevad ette kõrge künnise: kas peaminister 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 228 lõikes 5 ammendavalt loetletud konkreetsetel asjaoludel (nagu pankrot või vangistus) või kui mõlemad parlamendikojad on vastu võtnud tagandamist heakskiitva otsuse (453). |
| --- | --- |

(250)

Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 8. osale teeb järelevalvet uurimisvolituste kasutamise üle uurimisvolituste volinik. Uurimisvolituste volinikku abistavad teised kohtuvolinikud, keda koos nimetatakse kohtuvolinikeks (447). 2016. aasta uurimisvolituste seaduses on sätestatud tagatised kohtuvolinike sõltumatuse kaitseks. Kohtuvolinikud peavad töötama või olema töötanud kohtus kõrgel ametikohal (st nad peavad olema või olema olnud kohtunikud kõrgeimates kohtutes) (448) ning neil on valitsusest sõltumatu staatus nagu igal kohtusüsteemi liikmel (449). 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 kohaselt nimetab peaminister ametisse uurimisvolituste voliniku ja nii palju kohtuvolinikke, kui ta vajalikuks peab. Kõiki volinikke, olgu nad siis endised või praegused kohtunikud, saab ametisse nimetada üksnes kolme (Inglismaa & Walesi, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa) ülemkohtuniku ning lordkantsleri (Lord Chancellor) ühise soovituse alusel (450). Minister peab tagama uurimisvolituste volinikule personali, tööruumid, seadmed ning muud vahendid ja teenused (451). Volinike ametiaeg on kolm aastat ja neid võib ametisse tagasi nimetada (452). Kohtuvolinike sõltumatuse lisatagatiseks on asjaolu, et neid saab ametist tagandada üksnes juhul, kui täidetud on ranged tingimused, mis näevad ette kõrge künnise: kas peaminister 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 228 lõikes 5 ammendavalt loetletud konkreetsetel asjaoludel (nagu pankrot või vangistus) või kui mõlemad parlamendikojad on vastu võtnud tagandamist heakskiitva otsuse (453).

447

448

449

450

451

452

453

| (251) | Uurimisvolituste volinikku ja kohtuvolinikke abistab nende ülesannete täitmisel uurimisvolituste voliniku büroo. Uurimisvolituste voliniku büroo töötajate hulka kuuluvad inspektorite meeskond, asutusesisesed õigus- ja tehnilised eksperdid ning tehnoloogia nõuandekogu, kes annab eksperdinõu. Nagu kohtuvolinike puhul, on ka uurimisvolituste voliniku büroo sõltumatus tagatud. Uurimisvolituste voliniku büroo on siseministeeriumi „autonoomne allüksus“, mida rahastab siseministeerium, kuid mis täidab oma ülesandeid sõltumatult (454). |
| --- | --- |

(251)

Uurimisvolituste volinikku ja kohtuvolinikke abistab nende ülesannete täitmisel uurimisvolituste voliniku büroo. Uurimisvolituste voliniku büroo töötajate hulka kuuluvad inspektorite meeskond, asutusesisesed õigus- ja tehnilised eksperdid ning tehnoloogia nõuandekogu, kes annab eksperdinõu. Nagu kohtuvolinike puhul, on ka uurimisvolituste voliniku büroo sõltumatus tagatud. Uurimisvolituste voliniku büroo on siseministeeriumi „autonoomne allüksus“, mida rahastab siseministeerium, kuid mis täidab oma ülesandeid sõltumatult (454).

454

| (252) | Kohtuvolinike peamised ülesanded on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 229 (455). Eelkõige on kohtuvolinikel ulatuslikud eelneva heakskiitmise volitused, mis on osa Ühendkuningriigi õigusraamistikus 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud kaitsemeetmetest. Kohtuvolinikud peavad heaks kiitma kõik määrused, mis puudutavad suunatud pealtkuulamist, seadmete töösse sekkumist, suuri isikuandmete kogumeid, laialdast sideandmete kogumist ning sideandmete säilitamisteatisi (456). Uurimisvolituste volinik peab alati eelnevalt heaks kiitma ka sideandmete kogumise õiguskaitse eesmärgil (457). Kui mõni kohtuvolinik keeldub määrust heaks kiitmast, võib minister esitada kaebuse uurimisvolituste volinikule, kelle otsus on lõplik. |
| --- | --- |

(252)

Kohtuvolinike peamised ülesanded on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 229 (455). Eelkõige on kohtuvolinikel ulatuslikud eelneva heakskiitmise volitused, mis on osa Ühendkuningriigi õigusraamistikus 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud kaitsemeetmetest. Kohtuvolinikud peavad heaks kiitma kõik määrused, mis puudutavad suunatud pealtkuulamist, seadmete töösse sekkumist, suuri isikuandmete kogumeid, laialdast sideandmete kogumist ning sideandmete säilitamisteatisi (456). Uurimisvolituste volinik peab alati eelnevalt heaks kiitma ka sideandmete kogumise õiguskaitse eesmärgil (457). Kui mõni kohtuvolinik keeldub määrust heaks kiitmast, võib minister esitada kaebuse uurimisvolituste volinikule, kelle otsus on lõplik.

455

456

457

| (253) | Eraelu puutumatuse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör väljendas suurt heameelt kohtuvolinike institutsiooni loomise üle 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, kuna „kõik tundlikumad või sekkuvamad jälitustegevuse taotlused peavad heaks kiitma nii kabinetiminister kui ka uurimisvolituste voliniku büroo“. Eelkõige rõhutas ta: „See kohtuliku kontrolli element [uurimisvolituste voliniku ülesannete kaudu], mida toetab kogenud inspektoritest ja tehnoloogiaekspertidest koosnev meeskond, kellele on tagatud varasemast paremad võimalused, on üks kõige olulisemaid uurimisvolituste seadusega kehtestatud uusi kaitsemeetmeid“, mis asendab varasemat killustatud järelevalveasutuste süsteemi ning täiendab parlamendi luure- ja julgeolekukomisjoni ning uurimisvolituste kohtu rolli“ (458). |
| --- | --- |

(253)

Eraelu puutumatuse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör väljendas suurt heameelt kohtuvolinike institutsiooni loomise üle 2016. aasta uurimisvolituste seadusega, kuna „kõik tundlikumad või sekkuvamad jälitustegevuse taotlused peavad heaks kiitma nii kabinetiminister kui ka uurimisvolituste voliniku büroo“. Eelkõige rõhutas ta: „See kohtuliku kontrolli element [uurimisvolituste voliniku ülesannete kaudu], mida toetab kogenud inspektoritest ja tehnoloogiaekspertidest koosnev meeskond, kellele on tagatud varasemast paremad võimalused, on üks kõige olulisemaid uurimisvolituste seadusega kehtestatud uusi kaitsemeetmeid“, mis asendab varasemat killustatud järelevalveasutuste süsteemi ning täiendab parlamendi luure- ja julgeolekukomisjoni ning uurimisvolituste kohtu rolli“ (458).

458

| (254) | Lisaks on uurimisvolituste volinikul õigus teha järelkontrolli (459), sealhulgas auditeid, kontrolle ja uurimisi, 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste ning mõnede muude asjakohastes õigusaktides sätestatud volituste ja ülesannete täitmise üle (460). Järelkontrolli tulemused sisalduvad aruandes, mille uurimisvolituste volinik peab igal aastal koostama ja peaministrile esitama (461) ning mis tuleb avaldada ja parlamendile esitada (462). Aruanne sisaldab asjakohaseid statistilisi andmeid ja teavet uurimisvolituste kasutamise kohta luureasutuste ja õiguskaitseasutuste poolt, samuti kaitsemeetmete rakendamise kohta seoses kutsesaladuse alla kuuluva teabe, konfidentsiaalse ajakirjandusliku materjali ja ajakirjandusliku teabe allikatega, ning teavet rakendatud korra ja operatiiveesmärkide kohta, mida on kasutatud seoses laialdaste volituste määrustega. Samuti on uurimisvolituste voliniku aastaaruandes täpsustatud, millises valdkonnas on antud ametiasutustele soovitusi ja kuidas neid on arvesse võetud (463). |
| --- | --- |

(254)

Lisaks on uurimisvolituste volinikul õigus teha järelkontrolli (459), sealhulgas auditeid, kontrolle ja uurimisi, 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolituste ning mõnede muude asjakohastes õigusaktides sätestatud volituste ja ülesannete täitmise üle (460). Järelkontrolli tulemused sisalduvad aruandes, mille uurimisvolituste volinik peab igal aastal koostama ja peaministrile esitama (461) ning mis tuleb avaldada ja parlamendile esitada (462). Aruanne sisaldab asjakohaseid statistilisi andmeid ja teavet uurimisvolituste kasutamise kohta luureasutuste ja õiguskaitseasutuste poolt, samuti kaitsemeetmete rakendamise kohta seoses kutsesaladuse alla kuuluva teabe, konfidentsiaalse ajakirjandusliku materjali ja ajakirjandusliku teabe allikatega, ning teavet rakendatud korra ja operatiiveesmärkide kohta, mida on kasutatud seoses laialdaste volituste määrustega. Samuti on uurimisvolituste voliniku aastaaruandes täpsustatud, millises valdkonnas on antud ametiasutustele soovitusi ja kuidas neid on arvesse võetud (463).

459

460

461

462

463

| (255) | 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 231 kohaselt peab uurimisvolituste volinik juhul, kui ta saab teada olulisest veast, mille ametiasutused on teinudoma uurimisvolituste kasutamisel, teavitama asjaomast isikut, kui ta leiab, et viga on tõsine ja kui see on üldsuse huvides, et asjaomast isikut sellest teavitataks (464). Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 231 sätestatud, et kui uurimisvolituste volinik teavitab isikut veast, peab ta isikule teatama, kas isikul on õigus pöörduda uurimisvolituste kohtusse, ning esitama teabe, mida volinik peab selle õiguse kasutamiseks vajalikuks ning mille avalikustamiseks on olemas avalik huvi (465). |
| --- | --- |

(255)

2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 231 kohaselt peab uurimisvolituste volinik juhul, kui ta saab teada olulisest veast, mille ametiasutused on teinudoma uurimisvolituste kasutamisel, teavitama asjaomast isikut, kui ta leiab, et viga on tõsine ja kui see on üldsuse huvides, et asjaomast isikut sellest teavitataks (464). Eelkõige on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 231 sätestatud, et kui uurimisvolituste volinik teavitab isikut veast, peab ta isikule teatama, kas isikul on õigus pöörduda uurimisvolituste kohtusse, ning esitama teabe, mida volinik peab selle õiguse kasutamiseks vajalikuks ning mille avalikustamiseks on olemas avalik huvi (465).

464

465

3.3.3.3.   Parlamentaarne järelevalve luureteenistuste üle

Parlamentaarne järelevalve luureteenistuste üle

| (256) | Parlamentaarset järelevalvet teostab luure- ja julgeolekukomisjon, mille õiguslik alus on 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseadus (Justice and Security Act – JSA 2013) (466). Selle seadusega loodi Ühendkuningriigi parlamendi luure- ja julgeolekukomisjon. Alates 2013. aastast on luure- ja julgeolekukomisjonile antud suuremad volitused, sealhulgas turvateenistuste operatiivtegevuse järelevalve. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahvi 2 kohaselt on luure- ja julgeolekukomisjoni ülesanne teostada järelevalvet riiklike julgeolekuasutuste kulude, halduse, poliitika ja operatsioonide üle. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduses on täpsustatud, et luure- ja julgeolekukomisjon võib viia läbi juurdlusi operatiivküsimustes, kui need ei ole seotud käimasolevate operatsioonidega (467). Peaministri ning luure- ja julgeolekukomisjoni vahel kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumis (468) täpsustatakse üksikasjalikult elemendid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse, kas tegevus on mõne käimasoleva operatsiooni osa (469). Samuti võib peaminister paluda luure- ja julgeolekukomisjonil uurida käimasolevaid operatsioone ja vaadata läbi asutuste vabatahtlikult esitatud teave. |
| --- | --- |

(256)

Parlamentaarset järelevalvet teostab luure- ja julgeolekukomisjon, mille õiguslik alus on 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseadus (Justice and Security Act – JSA 2013) (466). Selle seadusega loodi Ühendkuningriigi parlamendi luure- ja julgeolekukomisjon. Alates 2013. aastast on luure- ja julgeolekukomisjonile antud suuremad volitused, sealhulgas turvateenistuste operatiivtegevuse järelevalve. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahvi 2 kohaselt on luure- ja julgeolekukomisjoni ülesanne teostada järelevalvet riiklike julgeolekuasutuste kulude, halduse, poliitika ja operatsioonide üle. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduses on täpsustatud, et luure- ja julgeolekukomisjon võib viia läbi juurdlusi operatiivküsimustes, kui need ei ole seotud käimasolevate operatsioonidega (467). Peaministri ning luure- ja julgeolekukomisjoni vahel kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumis (468) täpsustatakse üksikasjalikult elemendid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse, kas tegevus on mõne käimasoleva operatsiooni osa (469). Samuti võib peaminister paluda luure- ja julgeolekukomisjonil uurida käimasolevaid operatsioone ja vaadata läbi asutuste vabatahtlikult esitatud teave.

466

467

468

469

| (257) | 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa kohaselt võib luure- ja julgeolekukomisjon paluda kõigi kolme luureteenistuse juhtidel mis tahes teavet avaldada. Agentuur peab sellise teabe kättesaadavaks tegema, välja arvatud juhul, kui minister sellele veto paneb (470). Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt jääb luure- ja julgeolekukomisjonil tegelikult väga vähe teavet saamata (471). |
| --- | --- |

(257)

2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa kohaselt võib luure- ja julgeolekukomisjon paluda kõigi kolme luureteenistuse juhtidel mis tahes teavet avaldada. Agentuur peab sellise teabe kättesaadavaks tegema, välja arvatud juhul, kui minister sellele veto paneb (470). Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt jääb luure- ja julgeolekukomisjonil tegelikult väga vähe teavet saamata (471).

470

471

| (258) | Luure- ja julgeolekukomisjon koosneb parlamendi mõlema koja liikmetest, kelle nimetab ametisse peaminister pärast opositsiooni juhiga konsulteerimist (472). Komisjon peab igal aastal esitama parlamendile aruande oma ülesannete täitmise kohta ja muud aruanded, mida ta peab asjakohaseks (473). Lisaks on komisjonil õigus saada iga kolme kuu järel loetelu operatiiveesmärkidest, millest lähtutakse laialdaselt kogutud materjali läbivaatamisel (474). Uurimisvolituste voliniku uurimiste, inspekteerimiste või auditite koopiaid jagab peaminister luure- ja julgeolekukomisjoniga, kui aruannete teema on komisjoni seadusliku pädevuse seisukohast oluline (475). Samuti võib luure- ja julgeolekukomisjon paluda uurimisvolituste volinikul viia läbi uurimine ja volinik peab komisjonile teatama, kas ta otsustab sellise uurimise läbi viia (476). |
| --- | --- |

(258)

Luure- ja julgeolekukomisjon koosneb parlamendi mõlema koja liikmetest, kelle nimetab ametisse peaminister pärast opositsiooni juhiga konsulteerimist (472). Komisjon peab igal aastal esitama parlamendile aruande oma ülesannete täitmise kohta ja muud aruanded, mida ta peab asjakohaseks (473). Lisaks on komisjonil õigus saada iga kolme kuu järel loetelu operatiiveesmärkidest, millest lähtutakse laialdaselt kogutud materjali läbivaatamisel (474). Uurimisvolituste voliniku uurimiste, inspekteerimiste või auditite koopiaid jagab peaminister luure- ja julgeolekukomisjoniga, kui aruannete teema on komisjoni seadusliku pädevuse seisukohast oluline (475). Samuti võib luure- ja julgeolekukomisjon paluda uurimisvolituste volinikul viia läbi uurimine ja volinik peab komisjonile teatama, kas ta otsustab sellise uurimise läbi viia (476).

472

473

474

475

476

| (259) | Luure- ja julgeolekukomisjon andis oma panuse ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduse eelnõusse, mille tulemusena tehti mitu muudatust, mis nüüd seaduses kajastuvad (477). Eelkõige soovitas luure- ja julgeolekukomisjon eraelu puutumatuse kaitse tugevdamiseks kehtestada eraelu puutumatuse kaitse meetmed, mida kohaldatakse kõigi uurimisvolituste ulatuses (478). Samuti soovitas ta muudatusi kavandatud pädevustes seoses seadmete töösse sekkumise, suurte isikuandmete kogumite ja sideandmetega ning taotles teatavate muude muudatuste tegemist, et tugevdada uurimisvolituste kasutamise piiranguid ja kaitsemeetmeid (479). |
| --- | --- |

(259)

Luure- ja julgeolekukomisjon andis oma panuse ka 2016. aasta uurimisvolituste seaduse eelnõusse, mille tulemusena tehti mitu muudatust, mis nüüd seaduses kajastuvad (477). Eelkõige soovitas luure- ja julgeolekukomisjon eraelu puutumatuse kaitse tugevdamiseks kehtestada eraelu puutumatuse kaitse meetmed, mida kohaldatakse kõigi uurimisvolituste ulatuses (478). Samuti soovitas ta muudatusi kavandatud pädevustes seoses seadmete töösse sekkumise, suurte isikuandmete kogumite ja sideandmetega ning taotles teatavate muude muudatuste tegemist, et tugevdada uurimisvolituste kasutamise piiranguid ja kaitsemeetmeid (479).

477

478

479

3.3.4.   Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (260) | Seoses valitsuse juurdepääsuga riikliku julgeoleku eesmärkidel peab andmesubjektil olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda enda isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (480). Sellisel kohtuorganil peab eelkõige olema õigus võtta vastu siduvaid otsuseid luureteenistuse kohta (481). Ühendkuningriigis, nagu on selgitatud põhjendustes 261–271, on andmesubjektidel mitu võimalust selliseid õiguskaitsevahendeid taotleda ja saada. |
| --- | --- |

(260)

Seoses valitsuse juurdepääsuga riikliku julgeoleku eesmärkidel peab andmesubjektil olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendeid sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tutvuda enda isikuandmetega või lasta neisse parandusi teha või neid kustutada (480). Sellisel kohtuorganil peab eelkõige olema õigus võtta vastu siduvaid otsuseid luureteenistuse kohta (481). Ühendkuningriigis, nagu on selgitatud põhjendustes 261–271, on andmesubjektidel mitu võimalust selliseid õiguskaitsevahendeid taotleda ja saada.

480

481

3.3.4.1.   Õiguskaitsemehhanismid andmekaitseseaduse 4. osa alusel

Õiguskaitsemehhanismid andmekaitseseaduse 4. osa alusel

| (261) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 kohaselt on andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui andmesubjekt leiab, et seoses temaga seotud isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa. Teabevolinikul on õigus hinnata, kas vastutav ja volitatud töötleja täidavad 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, ning nõuda neilt vajalike meetmete võtmist. 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel on isikutel ka õigus pöörduda kõrge kohtu poole (Šotimaal kõrge tsiviilkohus), et kehtestada vastutavale töötlejale korraldus austada andmetega tutvumise õigust, (482) töötlemise vaidlustamise õigust (483) ning õigust andmete parandamisele või kustutamisele (484). |
| --- | --- |

(261)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 kohaselt on andmesubjektil õigus esitada teabevolinikule kaebus, kui andmesubjekt leiab, et seoses temaga seotud isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa. Teabevolinikul on õigus hinnata, kas vastutav ja volitatud töötleja täidavad 2018. aasta andmekaitseseaduse nõudeid, ning nõuda neilt vajalike meetmete võtmist. 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel on isikutel ka õigus pöörduda kõrge kohtu poole (Šotimaal kõrge tsiviilkohus), et kehtestada vastutavale töötlejale korraldus austada andmetega tutvumise õigust, (482) töötlemise vaidlustamise õigust (483) ning õigust andmete parandamisele või kustutamisele (484).

482

483

484

| (262) | Isikutel on ka õigus nõuda vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa nõude rikkumise tõttu kantud kahju eest (485). Kahju hõlmab nii rahalist kahju kui ka kannatusi, millega ei kaasne rahalist kahju (486). |
| --- | --- |

(262)

Isikutel on ka õigus nõuda vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa nõude rikkumise tõttu kantud kahju eest (485). Kahju hõlmab nii rahalist kahju kui ka kannatusi, millega ei kaasne rahalist kahju (486).

485

486

3.3.4.2.   Õiguskaitsemehhanismid 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel

Õiguskaitsemehhanismid 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel

| (263) | Üksikisikud võivad saada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse rikkumiste eest õiguskaitset uurimisvolituste kohtus (Investigatory Powers Tribunal). |
| --- | --- |

(263)

Üksikisikud võivad saada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse rikkumiste eest õiguskaitset uurimisvolituste kohtus (Investigatory Powers Tribunal).

| (264) | Uurimisvolituste kohus on loodud 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega ja on täitevvõimust sõltumatu (487). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvile 65 nimetab kuninganna nimetatud kohtu liikmed ametisse viieks aastaks. Tema Majesteet võib kohtu liikme ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja pöördumist (488) selles küsimuses (489). |
| --- | --- |

(264)

Uurimisvolituste kohus on loodud 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadusega ja on täitevvõimust sõltumatu (487). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvile 65 nimetab kuninganna nimetatud kohtu liikmed ametisse viieks aastaks. Tema Majesteet võib kohtu liikme ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja pöördumist (488) selles küsimuses (489).

487

488

489

| (265) | 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 kohaselt on uurimisvolituste kohus kohtuorgan, kuhu saavad kaevata isikud, keda on kahjustanud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse või 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse kohane tegevus või luureasutuste mis tahes tegevus (490) |
| --- | --- |

(265)

2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 kohaselt on uurimisvolituste kohus kohtuorgan, kuhu saavad kaevata isikud, keda on kahjustanud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse või 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse kohane tegevus või luureasutuste mis tahes tegevus (490)

490

| (266) | 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 alusel peab isik uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks („kaebeõiguse eeldus“) uskuma, (491) et luureteenistuse tegevus on seotud temaga, tema varaga, tema poolt või temale saadetud või talle mõeldud teabega või postiteenuse või telekommunikatsiooniteenuse või -süsteemi kasutamisega tema poolt (492). Lisaks peab hageja uskuma, et tegevus on toimunud vaidlustatavates oludes (493) või tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on toimunud nende nimel (494). Kuna „uskumise“ nõuet on tõlgendatud üsna laialt, (495) ei ole kaebeõiguse eeldused uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks piiravad. |
| --- | --- |

(266)

2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 alusel peab isik uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks („kaebeõiguse eeldus“) uskuma, (491) et luureteenistuse tegevus on seotud temaga, tema varaga, tema poolt või temale saadetud või talle mõeldud teabega või postiteenuse või telekommunikatsiooniteenuse või -süsteemi kasutamisega tema poolt (492). Lisaks peab hageja uskuma, et tegevus on toimunud vaidlustatavates oludes (493) või tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on toimunud nende nimel (494). Kuna „uskumise“ nõuet on tõlgendatud üsna laialt, (495) ei ole kaebeõiguse eeldused uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks piiravad.

491

492

493

494

495

| (267) | Esitatud kaebust arutades on uurimisvolituste kohtu ülesanne uurida, kas isikud, kelle vastu on kaebuses süüdistusi esitatud, on olnud seotud kaebuse esitajaga, ja uurida asutust, mis on väidetavalt rikkumises osalenud, ning seda, kas väidetav tegevus on aset leidnud (496). Kohus peab menetluses otsuse tegemisel kohaldama samu põhimõtteid, mida kasutataks kohtuliku kontrolli taotluse korral (497). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohaste määruste või teatiste adressaadid ja kõik teised isikud, kes töötavad riigiametis või politseijõududes või politseiuurimiste ja politsei tegevuse läbivaatamise voliniku teenistuses, kohustatud avaldama või esitama kohtule kõik dokumendid ja teabe, mida kohus võib oma pädevuse teostamiseks vajada (498). |
| --- | --- |

(267)

Esitatud kaebust arutades on uurimisvolituste kohtu ülesanne uurida, kas isikud, kelle vastu on kaebuses süüdistusi esitatud, on olnud seotud kaebuse esitajaga, ja uurida asutust, mis on väidetavalt rikkumises osalenud, ning seda, kas väidetav tegevus on aset leidnud (496). Kohus peab menetluses otsuse tegemisel kohaldama samu põhimõtteid, mida kasutataks kohtuliku kontrolli taotluse korral (497). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohaste määruste või teatiste adressaadid ja kõik teised isikud, kes töötavad riigiametis või politseijõududes või politseiuurimiste ja politsei tegevuse läbivaatamise voliniku teenistuses, kohustatud avaldama või esitama kohtule kõik dokumendid ja teabe, mida kohus võib oma pädevuse teostamiseks vajada (498).

496

497

498

| (268) | Uurimisvolituste kohus peab teavitama kaebuse esitajat sellest, kas tema kasuks on tehtud otsus või mitte (499). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõigetele 6 ja 7 on kohtul õigus teha ajutisi korraldusi ja mõista välja selliseid kahjuhüvitisi või teha muid määrusi, mida ta peab sobivaks. Uurimisvolituste kohus võib anda korralduse määrus või luba tühistada ning korralduse hävitada dokumendid, mis käsitlevad määruse, loa või teatisega antud volituste alusel saadud teavet või muul viisil ametiasutuse valduses isiku kohta olevat teavet (500). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvile 67A võib kohtu otsuse edasi kaevata, kui uurimisvolituste kohus või asjaomane apellatsioonikohus on selleks loa andnud. |
| --- | --- |

(268)

Uurimisvolituste kohus peab teavitama kaebuse esitajat sellest, kas tema kasuks on tehtud otsus või mitte (499). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõigetele 6 ja 7 on kohtul õigus teha ajutisi korraldusi ja mõista välja selliseid kahjuhüvitisi või teha muid määrusi, mida ta peab sobivaks. Uurimisvolituste kohus võib anda korralduse määrus või luba tühistada ning korralduse hävitada dokumendid, mis käsitlevad määruse, loa või teatisega antud volituste alusel saadud teavet või muul viisil ametiasutuse valduses isiku kohta olevat teavet (500). Vastavalt 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvile 67A võib kohtu otsuse edasi kaevata, kui uurimisvolituste kohus või asjaomane apellatsioonikohus on selleks loa andnud.

499

500

| (269) | Lõpetuseks väärib märkimist, et uurimisvolituste kohtu rolli on arutatud mitmel korral Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud hagide raames, eelkõige kohtuasjas Kennedy vs. Ühendkuningriik (501) ja viimasel ajal kohtuasjas Big Brother Watch jt vs. Ühendkuningriik, (502) kus kohus sedastas, et „uurimisvolituste kohus kujutab endast tõhusat õiguskaitsevahendit isikutele, kes kahtlustavad, et luureasutused on nende sidet pealt kuulanud“ (503). |
| --- | --- |

(269)

Lõpetuseks väärib märkimist, et uurimisvolituste kohtu rolli on arutatud mitmel korral Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud hagide raames, eelkõige kohtuasjas Kennedy vs. Ühendkuningriik (501) ja viimasel ajal kohtuasjas Big Brother Watch jt vs. Ühendkuningriik, (502) kus kohus sedastas, et „uurimisvolituste kohus kujutab endast tõhusat õiguskaitsevahendit isikutele, kes kahtlustavad, et luureasutused on nende sidet pealt kuulanud“ (503).

vs.

501

vs.

502

503

3.3.4.3.   Muud olemasolevad õiguskaitsemehhanismid

Muud olemasolevad õiguskaitsemehhanismid

| (270) | Nagu on selgitatud põhjendustes 109–111, kohaldatakse riigi julgeoleku valdkonnas õiguskaitsevahendeid ka 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel, samuti on võimalus pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse (504). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõikega 2 on ette nähtud uurimisvolituste kohtu ainupädevus kõigi selliste inimõiguste seadusele tuginevate nõuete lahendamisel, mis on seotud luureasutustega (505). Nagu märkis kõrgema astme kohus, tähendab see, et „küsimuse, kas konkreetse juhtumi asjaoludega seoses on inimõiguste seadust rikutud, võib põhimõtteliselt tõstatada ja lahendada sõltumatu kohus, kellel on juurdepääs kõigile asjakohastele materjalidele, sealhulgas salajastele materjalidele. [...] Sellega seoses pöörame tähelepanu ka sellele, et kohtul endal on nüüd võimalus esitada apellatsioonkaebus asjakohasele apellatsioonikohtule (Inglismaal ja Walesis on selleks Court of Appeal) ning et ülemkohus otsustas hiljuti, et uurimisvolituste kohtu suhtes võib põhimõtteliselt kohaldada kohtulikku kontrolli: vt R (Privacy International) vs. Investigatory Powers Tribunal, [2019], UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219” (506). |
| --- | --- |

(270)

Nagu on selgitatud põhjendustes 109–111, kohaldatakse riigi julgeoleku valdkonnas õiguskaitsevahendeid ka 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel, samuti on võimalus pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse (504). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõikega 2 on ette nähtud uurimisvolituste kohtu ainupädevus kõigi selliste inimõiguste seadusele tuginevate nõuete lahendamisel, mis on seotud luureasutustega (505). Nagu märkis kõrgema astme kohus, tähendab see, et „küsimuse, kas konkreetse juhtumi asjaoludega seoses on inimõiguste seadust rikutud, võib põhimõtteliselt tõstatada ja lahendada sõltumatu kohus, kellel on juurdepääs kõigile asjakohastele materjalidele, sealhulgas salajastele materjalidele. [...] Sellega seoses pöörame tähelepanu ka sellele, et kohtul endal on nüüd võimalus esitada apellatsioonkaebus asjakohasele apellatsioonikohtule (Inglismaal ja Walesis on selleks Court of Appeal) ning et ülemkohus otsustas hiljuti, et uurimisvolituste kohtu suhtes võib põhimõtteliselt kohaldada kohtulikku kontrolli: vt R (Privacy International) vs. Investigatory Powers Tribunal, [2019], UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219” (506).

504

505

vs.

506

| (271) | Eeltoodust järeldub, et kui Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused või riiklikud julgeolekuasutused pääsevad juurde käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvatele isikuandmetele, reguleeritakse sellist juurdepääsu õigusaktidega, millega kehtestatakse juurdepääsu tingimused ning tagatakse, et andmetele juurdepääs ja nende edasine kasutamine piirdub sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas taotletavat õiguskaitse või riigi julgeoleku eesmärki Lisaks on selliseks juurdepääsuks enamikul juhtudel vaja kohtuorgani eelnevat luba määruse või andmeesitamismääruse heakskiitmise kujul ning igal juhul kohaldatakse sõltumatut järelevalvet. Kui ametiasutused on andmetele juurde pääsenud, kohaldatakse nende töötlemise, sealhulgas edasise jagamise ja edasisaatmise suhtes konkreetseid andmekaitsemeetmeid õiguskaitseasutustepoolse töötlemise puhul 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel, mis peegeldavad direktiiviga (EL) 2016/680 ette nähtud kaitsemeetmeid, ja luureasutustepoolse töötlemise puhul andmekaitseseaduse 4. osa alusel. Lisaks on andmesubjektide käsutuses selles valdkonnas tõhusad halduslikud ja kohtulikud õiguskaitsevahendid, sealhulgas õigus tutvuda oma andmetega või neid parandada või kustutada. |
| --- | --- |

(271)

Eeltoodust järeldub, et kui Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused või riiklikud julgeolekuasutused pääsevad juurde käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvatele isikuandmetele, reguleeritakse sellist juurdepääsu õigusaktidega, millega kehtestatakse juurdepääsu tingimused ning tagatakse, et andmetele juurdepääs ja nende edasine kasutamine piirdub sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne, pidades silmas taotletavat õiguskaitse või riigi julgeoleku eesmärki Lisaks on selliseks juurdepääsuks enamikul juhtudel vaja kohtuorgani eelnevat luba määruse või andmeesitamismääruse heakskiitmise kujul ning igal juhul kohaldatakse sõltumatut järelevalvet. Kui ametiasutused on andmetele juurde pääsenud, kohaldatakse nende töötlemise, sealhulgas edasise jagamise ja edasisaatmise suhtes konkreetseid andmekaitsemeetmeid õiguskaitseasutustepoolse töötlemise puhul 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel, mis peegeldavad direktiiviga (EL) 2016/680 ette nähtud kaitsemeetmeid, ja luureasutustepoolse töötlemise puhul andmekaitseseaduse 4. osa alusel. Lisaks on andmesubjektide käsutuses selles valdkonnas tõhusad halduslikud ja kohtulikud õiguskaitsevahendid, sealhulgas õigus tutvuda oma andmetega või neid parandada või kustutada.

| (272) | Võttes arvesse, kui olulised on sellised tingimused, piirangud ja kaitsemeetmed käesoleva otsuse seisukohast, jälgib komisjon tähelepanelikult Ühendkuningriigi nende õigusnormide kohaldamist ja tõlgendamist, mis reguleerivad valitsuse juurdepääsu andmetele. Selle hulka kuuluvad asjakohased seadusandlikud, regulatiivsed ja kohtupraktika-alased muudatused, samuti teabevoliniku ja teiste selle valdkonna järelevalveorganite tegevus. Tähelepanelikult jälgitakse, kuidas täidab Ühendkuningriik Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid, sealhulgas viib ellu EIK otsuste täitmise järelevalve raames ministrite komiteele esitatud tegevuskavades ja tegevusaruannetes esitatud meetmeid. |
| --- | --- |

(272)

Võttes arvesse, kui olulised on sellised tingimused, piirangud ja kaitsemeetmed käesoleva otsuse seisukohast, jälgib komisjon tähelepanelikult Ühendkuningriigi nende õigusnormide kohaldamist ja tõlgendamist, mis reguleerivad valitsuse juurdepääsu andmetele. Selle hulka kuuluvad asjakohased seadusandlikud, regulatiivsed ja kohtupraktika-alased muudatused, samuti teabevoliniku ja teiste selle valdkonna järelevalveorganite tegevus. Tähelepanelikult jälgitakse, kuidas täidab Ühendkuningriik Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid, sealhulgas viib ellu EIK otsuste täitmise järelevalve raames ministrite komiteele esitatud tegevuskavades ja tegevusaruannetes esitatud meetmeid.

4.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (273) | Komisjon leiab, et Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus ja 2018. aasta andmekaitseseadus tagavad Euroopa Liidust edastavate isikuandmete kaitse taseme, mis sisuliselt vastab määrusega (EL) 2016/679 tagatud kaitsetasemele. |
| --- | --- |

(273)

Komisjon leiab, et Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärus ja 2018. aasta andmekaitseseadus tagavad Euroopa Liidust edastavate isikuandmete kaitse taseme, mis sisuliselt vastab määrusega (EL) 2016/679 tagatud kaitsetasemele.

| (274) | Lisaks leiab komisjon, et Ühendkuningriigi õiguses ettenähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitse võimalused võimaldavad rikkumised praktikas tuvastada ja nende eest karistusi määrata ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks. |
| --- | --- |

(274)

Lisaks leiab komisjon, et Ühendkuningriigi õiguses ettenähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitse võimalused võimaldavad rikkumised praktikas tuvastada ja nende eest karistusi määrata ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks.

| (275) | Lisaks leiab komisjon Ühendkuningriigi õigussüsteemi kohta kättesaadava teabe põhjal, et selliste üksikisikute põhiõiguste riivamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt avaliku julgeoleku eesmärgil ning eriti õiguskaitse tagamise ja riikliku julgeoleku eesmärgil, kelle isikuandmeid edastatakse Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, piirdub asjaomase seadusliku eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga ning tagatud on tõhus õiguskaitse selliste riivete vastu. |
| --- | --- |

(275)

Lisaks leiab komisjon Ühendkuningriigi õigussüsteemi kohta kättesaadava teabe põhjal, et selliste üksikisikute põhiõiguste riivamine Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste poolt avaliku julgeoleku eesmärgil ning eriti õiguskaitse tagamise ja riikliku julgeoleku eesmärgil, kelle isikuandmeid edastatakse Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, piirdub asjaomase seadusliku eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga ning tagatud on tõhus õiguskaitse selliste riivete vastu.

| (276) | Seetõttu tuleks käesoleva otsuse järelduste valguses otsustada, et Ühendkuningriik tagab piisava kaitsetaseme määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses, mida tõlgendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat silmas pidades. |
| --- | --- |

(276)

Seetõttu tuleks käesoleva otsuse järelduste valguses otsustada, et Ühendkuningriik tagab piisava kaitsetaseme määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses, mida tõlgendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat silmas pidades.

| (277) | See järeldus põhineb nii Ühendkuningriigi asjaomasel riigisisesel korral kui ka rahvusvahelistel kohustustel, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu jurisdiktsioonile allumisel. Selliste õigusaktide jätkuv järgimine on seega käesoleva otsuse aluseks oleva hindamise eriti oluline element. |
| --- | --- |

(277)

See järeldus põhineb nii Ühendkuningriigi asjaomasel riigisisesel korral kui ka rahvusvahelistel kohustustel, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu jurisdiktsioonile allumisel. Selliste õigusaktide jätkuv järgimine on seega käesoleva otsuse aluseks oleva hindamise eriti oluline element.

5.   KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

| (278) | Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide õigusaktide järgimiseks vajalikud meetmed, kuna eeldatakse nende õiguspärasust ja neil on seega õiguslikud tagajärjed seni, kuni neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(278)

Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide õigusaktide järgimiseks vajalikud meetmed, kuna eeldatakse nende õiguspärasust ja neil on seega õiguslikud tagajärjed seni, kuni neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud.

| (279) | Seega on komisjoni poolt määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel vastu võetud kaitse piisavuse otsus siduv kõikide otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib käesoleva otsuse kohaldamise ajal edastamine Euroopa Liidu vastutavalt või volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele toimuda ilma täiendava loata. |
| --- | --- |

(279)

Seega on komisjoni poolt määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 alusel vastu võetud kaitse piisavuse otsus siduv kõikide otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib käesoleva otsuse kohaldamise ajal edastamine Euroopa Liidu vastutavalt või volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele toimuda ilma täiendava loata.

| (280) | Vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 58 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, (507) peab samas olema juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb, sealhulgas laekunud kaebuse põhjal, komisjoni kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, liikmesriigi õigusega ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (508). |
| --- | --- |

(280)

Vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 58 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, (507) peab samas olema juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb, sealhulgas laekunud kaebuse põhjal, komisjoni kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, liikmesriigi õigusega ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (508).

507

508

6.   KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE, PEATAMINE, TÜHISTAMINE VÕI MUUTMINE

KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE, PEATAMINE, TÜHISTAMINE VÕI MUUTMINE

| (281) | Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 4 kohaselt jälgib komisjon pidevalt asjakohaseid arengusuundi Ühendkuningriigis pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas see tagab endiselt sisuliselt vastava kaitsetaseme. Selline järelevalve on käesoleval juhul eriti oluline, kuna Ühendkuningriik hakkab haldama, kohaldama ja jõustama uut andmekaitsekorda, mille suhtes enam ei kohaldata Euroopa Liidu õigust ja mis võib muutuda. Sellega seoses pööratakse erilist tähelepanu Ühendkuningriigi nende normide kohaldamisele praktikas, mis reguleerivad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, ja sellele, millist mõju see võib avaldada käesoleva otsuse alusel edastatud andmete kaitse tasemele; üksikisikute õiguste tulemuslikule teostamisele, sealhulgas kõigile asjakohastele arengusuundadele õiguses ja praktikas, mis võivad viia üksikisiku õigustest erandite tegemiseni või nende piiramiseni (eeskätt sisserände tulemusliku kontrolli säilitamise erandile); ning valitsuse juurdepääsuga seotud piirangute ja kaitsemeetmete järgimisele. Muude elementide hulgas võtab komisjon jälgimisel arvesse arenguid kohtupraktikas ning teabevoliniku ja teiste sõltumatute organite tehtavat järelevalvet. |
| --- | --- |

(281)

Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 4 kohaselt jälgib komisjon pidevalt asjakohaseid arengusuundi Ühendkuningriigis pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas see tagab endiselt sisuliselt vastava kaitsetaseme. Selline järelevalve on käesoleval juhul eriti oluline, kuna Ühendkuningriik hakkab haldama, kohaldama ja jõustama uut andmekaitsekorda, mille suhtes enam ei kohaldata Euroopa Liidu õigust ja mis võib muutuda. Sellega seoses pööratakse erilist tähelepanu Ühendkuningriigi nende normide kohaldamisele praktikas, mis reguleerivad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, ja sellele, millist mõju see võib avaldada käesoleva otsuse alusel edastatud andmete kaitse tasemele; üksikisikute õiguste tulemuslikule teostamisele, sealhulgas kõigile asjakohastele arengusuundadele õiguses ja praktikas, mis võivad viia üksikisiku õigustest erandite tegemiseni või nende piiramiseni (eeskätt sisserände tulemusliku kontrolli säilitamise erandile); ning valitsuse juurdepääsuga seotud piirangute ja kaitsemeetmete järgimisele. Muude elementide hulgas võtab komisjon jälgimisel arvesse arenguid kohtupraktikas ning teabevoliniku ja teiste sõltumatute organite tehtavat järelevalvet.

| (282) | Järelevalve hõlbustamiseks palutakse Ühendkuningriigi ametiasutustel teavitada komisjoni kiiresti Ühendkuningriigi õiguskorra igast olulisest muudatusest, mis mõjutab käesolevas otsuses käsitletavat õigusraamistikku, samuti käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemisega seotud tavade muutumisest, seda seoses nii isikuandmete töötlemisega vastutavate ja volitatud töötlejate poolt kui ka piirangute ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse avaliku sektori asutuste juurdepääsu suhtes isikuandmetele. Eeltoodu hulka peaksid kuuluma ka arengusuunad põhjenduses 281 nimetatud küsimustes. |
| --- | --- |

(282)

Järelevalve hõlbustamiseks palutakse Ühendkuningriigi ametiasutustel teavitada komisjoni kiiresti Ühendkuningriigi õiguskorra igast olulisest muudatusest, mis mõjutab käesolevas otsuses käsitletavat õigusraamistikku, samuti käesolevas otsuses hinnatud isikuandmete töötlemisega seotud tavade muutumisest, seda seoses nii isikuandmete töötlemisega vastutavate ja volitatud töötlejate poolt kui ka piirangute ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse avaliku sektori asutuste juurdepääsu suhtes isikuandmetele. Eeltoodu hulka peaksid kuuluma ka arengusuunad põhjenduses 281 nimetatud küsimustes.

| (283) | Selleks et komisjonil oleks võimalik tõhusalt täita oma järelevalvefunktsiooni, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest süüdimõistmise või riigi julgeoleku eest vastutavate Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset. |
| --- | --- |

(283)

Selleks et komisjonil oleks võimalik tõhusalt täita oma järelevalvefunktsiooni, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest süüdimõistmise või riigi julgeoleku eest vastutavate Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset.

| (284) | Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ühendkuningriigi või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Ühendkuningriigi pakutav kaitsetase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon kohe teavitama sellest Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning nõudma, et asjakohaseid meetmeid võetakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis ei või olla pikem kui kolm kuud. Vajaduse korral võib seda tähtaega pikendada kindlaksmääratud tähtaja võrra, võttes arvesse tõstatatud küsimuse ja/või võetavate meetmete laadi. Näiteks käivitataks selline menetlus juhul, kui andmete edasisaatmisel, kaasa arvatud ministri vastuvõetud uute kaitse piisavuse määruste või Ühendkuningriigi sõlmitud rahvusvaheliste lepingute alusel, ei järgitaks enam kaitsemeetmeid, millega tagatakse kaitse jätkuvus määruse (EL) 2016/679 artikli 44 tähenduses. |
| --- | --- |

(284)

Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ühendkuningriigi või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et Ühendkuningriigi pakutav kaitsetase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon kohe teavitama sellest Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning nõudma, et asjakohaseid meetmeid võetakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis ei või olla pikem kui kolm kuud. Vajaduse korral võib seda tähtaega pikendada kindlaksmääratud tähtaja võrra, võttes arvesse tõstatatud küsimuse ja/või võetavate meetmete laadi. Näiteks käivitataks selline menetlus juhul, kui andmete edasisaatmisel, kaasa arvatud ministri vastuvõetud uute kaitse piisavuse määruste või Ühendkuningriigi sõlmitud rahvusvaheliste lepingute alusel, ei järgitaks enam kaitsemeetmeid, millega tagatakse kaitse jätkuvus määruse (EL) 2016/679 artikli 44 tähenduses.

| (285) | Kui Ühendkuningriigi pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud ajavahemiku möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt piisaval kaitsetasemel, algatab komisjon määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(285)

Kui Ühendkuningriigi pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud ajavahemiku möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt piisaval kaitsetasemel, algatab komisjon määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.

| (286) | Teise võimalusena algatab komisjon menetluse käesoleva otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on tagatud kaitse jätkumine. |
| --- | --- |

(286)

Teise võimalusena algatab komisjon menetluse käesoleva otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on tagatud kaitse jätkumine.

| (287) | Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse. |
| --- | --- |

(287)

Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse.

7.   OTSUSE KEHTIVUSAEG JA PIKENDAMINE

OTSUSE KEHTIVUSAEG JA PIKENDAMINE

| (288) | Komisjon peab võtma arvesse, et väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperioodi ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu artikli 782 kohase ajutise sätte kohaldamise lõppemisel haldab ja kohaldab Ühendkuningriik sellist uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise, mis erineb korrast, mis kehtis, kui Ühendkuningriigile oli siduv ELi õigus. On oluline silmas pidada, et see võib hõlmata käesolevas otsuses hinnatud andmekaitseraamistiku muutmist ning muid olulisi muutusi. |
| --- | --- |

(288)

Komisjon peab võtma arvesse, et väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperioodi ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu artikli 782 kohase ajutise sätte kohaldamise lõppemisel haldab ja kohaldab Ühendkuningriik sellist uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise, mis erineb korrast, mis kehtis, kui Ühendkuningriigile oli siduv ELi õigus. On oluline silmas pidada, et see võib hõlmata käesolevas otsuses hinnatud andmekaitseraamistiku muutmist ning muid olulisi muutusi.

| (289) | Seepärast on asjakohane sätestada, et käesolevat otsust kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest. |
| --- | --- |

(289)

Seepärast on asjakohane sätestada, et käesolevat otsust kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest.

| (290) | Kui eelkõige käesoleva otsuse järelevalvest tulenev teave näitab, et Ühendkuningriigis tagatud kaitse taseme piisavusega seotud tähelepanekud on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud, peaks komisjon hiljemalt kuus kuud enne käesoleva otsuse kohaldamise lõppu algatama käesoleva otsuse muutmise menetluse, et pikendada selle kohaldamisaega põhimõtteliselt veel nelja aasta võrra. Selline käesolevat otsust muutev rakendusakt tuleb vastu võtta määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud korras. |
| --- | --- |

(290)

Kui eelkõige käesoleva otsuse järelevalvest tulenev teave näitab, et Ühendkuningriigis tagatud kaitse taseme piisavusega seotud tähelepanekud on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud, peaks komisjon hiljemalt kuus kuud enne käesoleva otsuse kohaldamise lõppu algatama käesoleva otsuse muutmise menetluse, et pikendada selle kohaldamisaega põhimõtteliselt veel nelja aasta võrra. Selline käesolevat otsust muutev rakendusakt tuleb vastu võtta määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud korras.

8.   LÕPPMÄRKUSED

LÕPPMÄRKUSED

| (291) | Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (509) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(291)

Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (509) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud.

509

| (292) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(292)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 93 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) 2016/679 artikli 45 tähenduses tagab Ühendkuningriik määruse (EL) 2016/679 kohaldamisalas Euroopa Liidust Ühendkuningriiki edastatavate isikuandmete kaitse piisava taseme.

2.   See otsus ei puuduta isikuandmeid, mida edastatakse Ühendkuningriigi sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel või mis kuuluvad muul moel Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 4 punktiga 1 ette nähtud normi kohaldamisalasse, millega tehakse erand mõnedest andmesubjekti õigustest sisserände tulemusliku kontrolli säilitamiseks.

Artikkel 2

Kui liikmesriikide pädevad järelevalveasutused kasutavad isikute kaitsmiseks seoses nende isikuandmete töötlemisega määruse (EL) 2016/679 artikli 58 kohaseid volitusi artiklis 1 sätestatud kohaldamisalas toimuva andmeedastuse suhtes, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni viivitamata.

Artikkel 3

1.   Komisjon jälgib pidevalt käesoleva otsuse aluseks oleva õigusraamistiku kohaldamist, sealhulgas tingimusi, mida kohaldatakse andmete edasisaatmisele, üksikisikute õiguste teostamisele ja Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste juurdepääsule käesoleva otsuse alusel edastatud andmetele, et hinnata, kas Ühendkuningriik tagab jätkuvalt piisava kaitsetaseme artikli 1 tähenduses.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist juhtudest, mil teabevolinik või muu Ühendkuningriigi pädev institutsioon ei ole suutnud tagada vastavust käesoleva otsuse aluseks olevale õigusraamistikule.

3.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist kõikidest märkidest, mis osutavad sellele, et Ühendkuningriigi ametiasutuste sekkumine üksikisikute isikuandmete kaitse õigusesse ületab rangelt vajalikku või et sellise sekkumise vastu puudub tõhus õiguskaitse.

4.   Kui komisjonil on põhjust arvata, et piisav kaitsetase ei ole enam tagatud, teavitab komisjon Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning võib käesoleva otsuse kohaldamise peatada, otsuse kehtetuks tunnistada või seda muuta.

5.   Komisjon võib otsuse kohaldamise peatada, otsuse kehtetuks tunnistada või seda muuta ka juhul, kui Ühendkuningriigi valitsuse koostöö puudumine takistab komisjoni tegemast kindlaks, kas artikli 1 lõikes 1 tehtud järelduse paikapidavus on kahtluse all.

Artikkel 4

Käesolev otsus kehtib kuni 27. juunini 2025, kui selle kehtivust ei pikendata määruse (EL) 2016/679 artikli 93 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Didier REYNDERS

---

(1)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

1

(2)  Vt määruse (EL) 2016/679 põhjendus 101.

2

(3)  Vt kõige hiljutisem otsus kohtuasjas C-311/18: Facebook Ireland ja Schrems (edaspidi „kohtuotsus Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

3

(4)  Euroopa Andmekaitsenõukogu, kaitse piisavuse viitedokument, WP 254 rev. 01, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108.

4

(5)  Otsus kohtuasjas C-362/14: Schrems (edaspidi „kohtuotsus Schrems I“), ECLI:EU:C:2015:650, punkt 73.

5

(6)  Kohtuotsus Schrems I, punkt 74.

6

(7)  Vt komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Isikuandmete vahetamine ja kaitsmine globaliseerunud maailmas“, COM(2017) 7, punkt 3.1, lk 6–7, kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=ET.

7

(8)  Apellatsioonikohus (tsiviilosakond), Open Rights Group vs. Secretary of State for the Home Department and Secretary of State for Digital, Culture, Media and Sport, [2021] EWCA Civ 800, punktid 53–56. Apellatsioonikohus tühistas kõrge kohtu otsuse, milles oli erandit varasemalt hinnatud määruse (EL) 2016/679 (eelkõige selle artikli 23) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta valguses ning jõutud järeldusele, et erand on õiguspärane (Open Rights Group & Anor, R (taotlusel) vs. Secretary of State for the Home Department & Anor [2019] EWHC 2562).

8

vs.

vs.

(9)  Kui kohaldatavad tingimused on täidetud, võib isikuandmeid edastada Ühendkuningriigi sisserände kontrolliga seotud eesmärkidel määruse (EL) 2016/679 artiklites 46–49 sätestatud edastamismehhanismide alusel.

9

(10)  Algselt rakendati konventsiooni nr 108 põhimõtted Ühendkuningriigi õigusesse 1984. aasta andmekaitseseadusega, mis asendati 1998. aasta andmekaitseseadusega, mis omakorda asendati 2018. aasta andmekaitseseadusega (koostoimes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega). Samuti allkirjastas Ühendkuningriik 2018. aastal protokolli, millega muudetakse isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (mida tuntakse ka konventsioonina nr 108+), ja tegeleb praegu konventsiooni ratifitseerimisega.

10

(11)  Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklid 6 ja 8 (vt ka 1998. aasta inimõiguste seaduse 1. lisa).

11

(12)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahv 6.

12

(13)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahv 3.

13

(14)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping, 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT (ELT C 384I, 12.11.2019, lk 1), kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=ET.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutustele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89), kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016L0680&from=ET.

15

(16)  2018. aasta andmekaitseseadus (Data Protection Act (DPA) 2018), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

16

(17)  2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seadus (European Union (Withdrawal) Act 2018), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

17

(18)  2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse eesmärk ja mõju on see, et kõik üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigi õigusesse lisatud otsekohalduvad liidu õigusaktid lisatakse Ühendkuningriigi õigusesse sel kujul, mil need kehtisid ELi õiguses vahetult enne üleminekuperioodi lõppu, vt 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse paragrahv 3.

18

(19)  2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse selgitavates märkustes on öeldud: „Kui õigusakt muudetakse käesoleva paragrahvi alusel siseriiklikuks õigusaktiks, saab õigusakti tekst osaks siseriiklikust õigusest. See hõlmab ELi õigusakti tervikteksti (sealhulgas selle põhjendusi)“. (2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse selgitavad märkused, punkt 83, kättesaadavad aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/pdfs/ukpgaen_20180016_en.pdf). Kuna põhjendused ei ole siduvad õigusnormid, siis ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt vajalik neid muuta nii, nagu andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega muudeti määruse (EL) 2016/679 artikleid.

19

(20)  2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse paragrahv 6.

20

(21)  2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitlev (EList väljaastumise) määrus (Data Protection, Privacy and Electronic Communications (Amendments etc.) (EU Exit) Regulations 2019), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made (muudetud 2020. aasta andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522).

21

(22)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse muudatused on peamiselt tehnilist laadi, näiteks on välja jäetud viited „liikmesriikidele“ või kohandatud terminoloogiat, näiteks asendades viited määrusele (EL) 2016/679 viidetega Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusele. Mõnel juhul olid muudatused vajalikud selleks, et kajastada sätete puhtsiseriiklikku konteksti, näiteks seoses sellega, kes Ühendkuningriigi andmekaitse õigusraamistikus kaitse piisavuse määrusi vastu võtab (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 17A), st minister, mitte Euroopa Komisjon.

22

(23)  Isikuandmete kaitse üldmäärus, Keelingi lisa, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946117/20201102_-_GDPR_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

23

(24)  2018. aasta andmekaitseseadus, Keelingi lisa, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946100/20201102_-_DPA_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

24

(25)  Need õigused sisalduvad näiteks 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 16 (õigus teha teatavates kitsalt piiritletud olukordades täiendavaid erandeid Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse konkreetsetest sätetest), paragrahvis 17A (õigus võtta vastu kaitse piisavuse määrusi), paragrahvides 212 ja 213 (õigus algatada õigusaktide koostamist ja kehtestada üleminekusätteid) ning paragrahvis 211 (õigus teha väikeseid ja tulenevaid muudatusi).

25

(26)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõiked 1 ja 5.

26

(27)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 lõige 1 ja artikkel 2.

27

(28)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõikega 1A on ette nähtud, et määrust kohaldatakse ka teabevabaduse seaduses määratletud avaliku sektori asutuse valduses olevate isikuandmete struktureerimata käsitsi töötlemise suhtes. Viide teabevabaduse seaduses määratletud avaliku sektori asutustele hõlmab kõiki 2000. aasta teabevabaduse seaduses määratletud avaliku sektori asutusi ja kõiki 2002. aasta teabevabaduse seaduses (Šotimaa) (Šotimaa parlamendi seadus nr 13) määratletud Šotimaa avaliku sektori asutusi. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 21 lõige 5.

28

(29)  Artikli 2 lõike 5 punktis b on isikuandmete struktureerimata käsitsi töötlemine määratletud kui selline isikuandmete töötlemine, mis ei ole isikuandmete automatiseeritud või struktureeritud töötlemine.

29

(30)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõike 2 punkt a.

30

(31)  Riigi julgeolekuga seotud tegevus kuulub Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse üksnes siis, kui seda ei vii ellu pädev asutus õiguskaitse eesmärkidel, millisel juhul kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa, ega luureteenistuse poolt või nimel; luureteenistuste tegevus on Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalast välja jäetud ja reguleeritud selle määruse artikli 2 lõike 2 punkti c kohaselt 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osaga. Näiteks võib politsei viia läbi töötaja turvakontrolli eesmärgiga tagada, et ta on usaldusväärne ja talle võib anda juurdepääsu riigi julgeolekut käsitlevale materjalile. Kuigi politsei on õiguskaitse seisukohast pädev asutus, siis ei toimu andmete töötlemine sel juhul õiguskaitse eesmärkidel ja kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse määrust. Vt „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security Data Protection and Investigatory Powers Framework“ (Riigi julgeolekuga seotud andmekaitse ja uurimisvolituste raamistik), lk 8, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf.

31

(32)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõike 1 punktid a ja b.

32

(33)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõike 2 punktid b ja c.

33

(34)  Sama territoriaalne kohaldamisala kehtib isikuandmete töötlemise suhtes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust täiendava 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa alusel (paragrahvi 207 lõige 1A).

34

(35)  See tähendab eeskätt seda, et 2018. aasta andmekaitseseadust ja sellest tulenevalt ka käesolevat otsust ei kohaldata Briti krooni sõltkondade (Jersey, Guernsey ja Mani saar) ning Ühendkuningriigi ülemereterritooriumide, nagu näiteks Falklandi saarte ja Gibraltari territooriumi suhtes.

35

(36)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 lõiked 1, 2, 5, 7 ja 8.

36

(37)  
  „Biomeetrilised andmed“ – konkreetse tehnilise töötlemise abil saadavad isikuandmed isiku füüsiliste, füsioloogiliste ja käitumuslike omaduste kohta, mis võimaldavad kõnealust isikut kordumatult tuvastada või kinnitavad selle isiku tuvastamist, näiteks näokujutis ja sõrmejälgede andmed.

37

(38)  
  „Terviseandmed“ – isiku füüsilise ja vaimse tervisega seotud isikuandmed, sealhulgas talle tervishoiuteenuste osutamist käsitlevad andmed, mis annavad teavet tema tervisliku seisundi kohta.

38

(39)  
  „Geneetilised andmed“ – isikuandmed, mis on seotud isiku päritud või omandatud geneetiliste omadustega, mis annavad ainulaadset teavet isiku füsioloogia ja tervise kohta ning mis tulenevad eelkõige asjaomase isiku bioloogilise proovi analüüsist saadud isikuandmetest.

39

(40)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt on töötlemine seaduslik üksnes juhul kui ja sel määral, mil a) andmesubjekt on andnud nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks ühel või mitmel konkreetsel eesmärgil; b) isikuandmete töötlemine on vajalik andmesubjekti osalusel sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu sõlmimisele eelnevate meetmete võtmiseks vastavalt andmesubjekti taotlusele; c) isikuandmete töötlemine on vajalik vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks; d) isikuandmete töötlemine on vajalik andmesubjekti või mõne muu füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks; e) isikuandmete töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks või vastutava töötleja avaliku võimu teostamiseks või f) isikuandmete töötlemine on vajalik vastutava töötleja või kolmanda isiku õigustatud huvi korral, välja arvatud juhul, kui sellise huvi kaaluvad üles andmesubjekti huvid või põhiõigused ja -vabadused, mille nimel tuleb kaitsta isikuandmeid, eriti juhul kui andmesubjekt on laps.

40

(41)  2018. aasta andmekaitseseaduse 1. lisa lõiked 38–40.

41

(42)  Artikli 13 lõike 1 punktis f ja artikli 14 lõike 1 punktis f esitatud viited kaitse piisavust käsitlevatele komisjoni otsustele on asendatud viidetega Ühendkuningriigi samaväärsetele õigusaktidele, st 2018. aasta andmekaitseseaduse kohastele kaitse piisavuse määrustele. Peale selle on artikli 14 lõike 5 punktides c–d esitatud viited liidu või liikmesriigi õigusele asendatud viidetega siseriiklikule õigusele (näidetena sellisest siseriiklikust õigusest, mis võib kuuluda artikli 14 lõike 5 punkti c kohaldamisalasse, on Ühendkuningriik nimetanud 2013. aasta vanametalliga kauplejate seaduse paragrahvi 7, milles on sätestatud vanametallilitsentside registreerimise eeskirjad, või 2006. aasta äriühingute seaduse 35. osa, milles on sätestatud äriregistri pidaja tegevuse eeskirjad). Samamoodi võib artikli 14 lõike 5 punkti d kohaldamisalasse jääv siseriiklik õigus hõlmata näiteks õigusakte, milles on sätestatud ametisaladust reguleerivad normid, või töölepingutes sisalduvaid kohustusi või üldise õiguse kohast konfidentsiaalsuskohustust (näiteks seoses tervishoiu-, personali-, sotsiaaltöötajate ja teiste isikute töödeldavate isikuandmetega).

42

(43)  Artikli 17 lõike 1 punktis e ja lõike 3 punktis b esitatud viited ELi või liikmesriigi õigusele on asendatud viidetega siseriiklikule õigusele (näidetena sellisest siseriiklikust õigusest, mis võib kuuluda artikli 17 lõike 1 punkti e kohaldamisalasse, on Ühendkuningriik nimetanud 2006. aasta haridusmäärust (õpilaste andmed) (Inglismaa), millega nõutakse õpilaste nimede kustutamist koolide registritest pärast nende koolist lahkumist, või 1983. aasta meditsiiniseaduse paragrahvi 34F, milles on sätestatud normid nimede kustutamise kohta perearstide ja eriarstide registritest).

43

(44)  Juhendi kavand on esitatud aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/consultations/2616882/direct-marketing-code-draft-guidance.pdf.

44

(45)  
  „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu E „Restrictions“ (Piirangud), lk 1, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872232/E_-_Narrative_on_Restrictions.pdf.

45

(46)  Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) vs. Secretary of State for the Home Department & Anor [2019] EWHC 2562 (Admin), punktid 40 and 41.

46

vs.

(47)  Guriev vs. Community Safety Development (United Kingdom) Ltd, [2016], EWHC 643 (QB), punkt 43. Vt selle kohta ka Lin vs. Commissioner of Police for the Metropolis, [2015], EWHC 2484 (QB), punkt 80.

47

vs.

vs.

,

(48)  2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 2.

48

(49)  2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 19.

49

(50)  2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 20.

50

(51)  2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 21.

51

(52)  Näiteks on lubatud õigust andmetega seotud rikkumistest teavitamisele piirata üksnes seoses kuritegude ja maksustamise (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 2), parlamentaarse puutumatuse (2. lisa lõige 13) ning ajakirjanduslikul, akadeemilisel, kunstilisel või kirjanduslikel eesmärkidel töötlemisega (2. lisa lõige 26).

52

(53)  2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõige 2.

53

(54)  R (Lord) vs. siseminister, [2003], EWHC 2073 (Admin), punkt 100, ja Guriev vs. Community Safety Development (United Kingdom) Ltd, [2016], EWHC 643 (QB), punkt 43.

54

vs.

vs.

,

(55)  Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) vs. Secretary of State for the Home Department & Anor, punkt 31.

55

vs.

(56)  Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe põhjal kohaldavad vastutavad töötlejad juhul, kui andmeid töödeldakse riigi julgeoleku kontekstis, töötlemise suhtes tõhustatud kaitse- ja turbemeetmeid, mis annavad tunnistust sellest, et tegu on tundliku tegevusega. See, millised kaitsemeetmed on asjakohased, sõltub konkreetse andmetöötlustoiminguga kaasnevatest ohtudest. Kaitsemeetmeteks võivad olla andmetele juurdepääsu piiramine, nii et nendega saavad tutvuda ainult asjakohase juurdepääsuloaga volitatud isikud, ranged piirangud andmete jagamisele ning salvestamis- ja menetlemistoimingute suhtes kohaldatavad ranged turbestandardid.

56

(57)  Vt ka Guriev vs. Community Safety Development (United Kingdom) Ltd, [2016], EWHC 643 (QB), punkt 45; Lin vs. Commissioner of the Police for the Metropolis, [2015], EWHC 2484 (QB), punkt 80.

57

vs.

vs.

,

(58)  Vt teabevoliniku suunised riigi julgeoleku ja riigikaitse erandi kohta, kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/national-security-and-defence/

58

(59)  Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud näite kohaselt on juhul, kui terrorismis kahtlustatav isik, keda MI5 aktiivselt uurib, esitab siseministeeriumile juurdepääsutaotluse (näiteks kuna tal on siseministeeriumiga vaidlus sisserändega seotud küsimustes), vaja kaitsta andmesubjektile avalikustamise eest pooleliolevaid uurimisi käsitlevaid andmeid, mida MI5 võib olla siseministeeriumiga jaganud ning mis võivad kahjustada tundlikke allikaid, meetodeid või tehnikaid ja/või mille tulemusel võib suureneda oht, mida isik kujutab. Sellistel asjaoludel on tõenäoline, et paragrahvi 26 kohase erandi kohaldamise künnis on täidetud ja riigi julgeoleku kaitsmiseks on vaja kasutada teabe avaldamise erandit. Kui aga siseministeeriumil on isiku kohta ka selliseid isikuandmeid, mis ei ole seotud MI5 uurimisega, ja selle teabe esitamine ei ohusta riigi julgeolekut, siis ei ole riigi julgeoleku erand isikule teabe avaldamise kaalumisel kohaldatav. Teabevolinik valmistab praegu ette suuniseid selle kohta, millist lähenemisviisi peaksid vastutavad töötlejad paragrahvi 26 kohase erandi kasutamisel järgima. Eelduste kohaselt avaldatakse suunised 2021. aasta märtsi lõpuks.

59

(60)  Teabeküsimuste kohus (Information Tribunal) asutati 1984. aasta andmekaitseseaduse alusel, selleks et lahendada kaebusi andmekaitseasjades. 2010. aastal sai teabeküsimuste kohtust Ühendkuningriigi erikohtute süsteemi struktuuri reformimise käigus osa esimese astme kohtu (First-tier Tribunal) halduskolleegiumist.

60

(61)  Vt kohtuotsus Baker vs. Secretary of State for the Home Department, [2001], UKIT NSA2.

61

vs.

(62)  Vt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 85 ning 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa 5. osa lõike 26 punkt 9.

62

(63)  Kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa 5. osa lõike 26 punktiga 2 kohaldatakse erandit isikuandmete erieesmärkidel (ajakirjanduslikel, akadeemilistel, kunstilistel ja kirjanduslikel eesmärkidel) töötlemise suhtes, kui töötlemise eesmärk on see, et isik avaldab ajakirjanduslikku, akadeemilist, kunstilist või kirjanduslikku materjali ning kui vastutaval töötlejal on mõistlik alus arvata, et selle materjali avaldamine oleks avalikes huvides. Selle otsustamisel, kas avaldamine oleks avalikes huvides, peab vastutav töötleja arvestama sõna- ja teabevabadusega seotud avaliku huvi erilist tähtsust. Peale selle peab vastutav töötleja võtma arvesse kõnealuse avaldamise puhul asjakohaseid tegevusjuhendeid või suuniseid (BBC toimetamissuunised, Ofcomi ringhäälingukoodeks ja toimetajate tegevusjuhend). Lisaks peab vastutaval töötlejal olema erandi kohaldamiseks mõistlik alus arvata, et asjaomase sätte järgimine ei oleks kooskõlas erieesmärkidega (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa lõike 26 punkt 3).

63

(64)  Kohtuotsuse NTI vs. Google, [2018], EWHC 799 (QB) punktis 102 käsitleti seda, kas vastutaval töötlejal oli mõistlik alus arvata, et avaldamine oli avalikes huvides ja et asjaomaste sätete järgimine ei olnud kooskõlas erieesmärkidega. Kohus leidis, et 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 32 lõike 1 punktidel b ja c on subjektiivne ja objektiivne element: vastutav töötleja peab tõendama, et tema arvamuse kohaselt oleks avaldamine avalikes huvides ja et see arvamus on objektiivselt mõistlik, ning ta peab tõendama subjektiivset arvamust, et selle sätte järgimine, millest ta erandit taotleb, ei oleks kooskõlas asjaomase erieesmärgiga.

64

vs.

(65)  Näide arvamuse mõistliku aluse hindamise kohta on esitatud teabevoliniku 1998. aasta andmekaitseseaduse alusel tehtud otsuses määrata trahv äriühingule True Visions Productions. Teabevolinik nõustus, et meediaettevõtjast vastutaval töötlejal oli subjektiivne arvamus, mille kohaselt andmekaitse esimene põhimõte (õiglus ja seaduslikkus) ei olnud kooskõlas ajakirjanduslike eesmärkidega. Teabevolinik ei nõustunud aga sellega, et see arvamus oli objektiivselt mõistlik. Teabevoliniku otsus on kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/mpns/2614746/true-visions-productions-20190408.pdf.

65

(66)  Suuniste kohaselt peavad organisatsioonid suutma selgitada, miks ei ole 1998. aasta andmekaitseseaduse asjaomaste sätete järgimine kooskõlas ajakirjanduse eesmärkidega. Täpsemalt peavad vastutavad töötlejad kaaluma kahjulikku mõju, mida tekitaks sätte järgimine ajakirjandusele, ja kahjulikku mõju, mida tekitaks selle mittejärgimine andmesubjekti õigustele. Kui ajakirjanik suudab mõistlikult saavutada toimetuslikud eesmärgid viisil, mis on kooskõlas andmekaitseseaduse standardsätetega, siis peab ta seda tegema. Ühtlasi peavad organisatsioonid põhjendama piirangu kasutamist iga sätte puhul, mida nad ei ole järginud. „Data protection and journalism: a guide for the media“ (Andmekaitse ja ajakirjandus: suunised meediale), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1552/data-protection-and-journalism-media-guidance.pdf.

66

(67)  Avaliku huvi näited hõlmavad kuriteo väljaselgitamist või avastamist, rahvatervise või avaliku julgeoleku kaitsmist, üksikisikute või organisatsioonide esitatud eksitavate väidete paljastamist või avalikkust mõjutava ebapädevuse avalikustamist. Vt OFCOMi suunised, kättesaadavad aadressil https://www.ofcom.org.uk/__data/assets/pdf_file/0017/132083/Broadcast-Code-Section-8.pdf, ja BBC toimetamissuunised, kättesaadavad aadressil https://www.bbc.com/editorialguidelines/guidelines/privacy.

67

(68)  Vt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 89 ning 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisa 6. osa lõike 27 punkt 2 ja lõike 28 punkt 2.

68

(69)  Selle suhtes kehtib nõue, et isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 89 lõikega 1, mida täiendab 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 19.

69

(70)  Vt põhjendused 281–287.

70

(71)  Välja arvatud määruse (EL) 2016/679 artikkel 48, mida Ühendkuningriik otsustas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusesse mitte lisada. Sellega seoses tuleks esiteks meenutada, et kaitse tase, mida loetakse „kaitse piisavaks tasemeks“ on liidu õiguskorras tagatud tasemega sisuliselt samaväärne (mitte identne) kaitse tase, nagu on selgitanud Euroopa Kohus (kohtuotsus Schrems I, punktid 73–74) ja leidnud Euroopa Andmekaitsenõukogu (kaitse piisavuse viitedokument, lk 3). Seepärast, nagu selgitas Euroopa Andmekaitsenõukogu kaitse piisavuse viitedokumendis, „ei ole eesmärk kopeerida punkt-punktilt Euroopa õigusakte, vaid teha kindlaks asjaomaste õigusaktide kõige olulisemad nõuded“. See juures on oluline märkida, et kuigi Ühendkuningriigi õiguskorras ei leidu ametlikult sätet, mis oleks identne artikliga 48, on sama õiguslik toime tagatud teiste sätete ja põhimõtete kaudu, näiteks kui kolmanda riigi kohus või haldusasutus esitab isikuandmete taotluse, saab isikuandmeid edastada sellesse kolmandasse riiki ainult juhul, kui selle riigiga on sõlmitud rahvusvaheline leping, mille alusel tunnustatakse või täidetakse selle riigi kohtuotsuseid või haldusotsuseid Ühendkuningriigis, või kui andmeid edastatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse peatükis V sätestatud edastamismehhanismi alusel. Täpsemalt peavad Ühendkuningriigi kohtud suutma välisriigi kohtuotsuse täitmiseks viidata üldisele õigusele või õigusaktile, millega on selle täitmine lubatud. Ent ei üldise õiguse (vt Adams and Others vs. Cape Industries Plc., [1990] 2 W.L.R. 657) ega õigusaktidega ole ette nähtud välisriikide selliste kohtuotsuste täitmist, millega nõutakse andmete edastamist juhul, kui see ei ole sätestatud rahvusvahelises lepingus. Seetõttu ei ole andmete edastamise taotlused Ühendkuningriigi õiguse kohaselt täidetavad, kui puudub selline rahvusvaheline leping. Lisaks sellele kohaldatakse andmete edastamisele kolmandatesse riikidesse – sealhulgas välisriigi kohtu või haldusasutuse taotluse korral – Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse V peatükis sätestatud piiranguid, mis on identsed määruse (EL) 2016/679 vastavate sätetega ja mille kohaselt peab andmete edastamiseks olema üks V peatükis sätestatud edastamise alus ja kooskõlas konkreetsete tingimustega, mis selle peatüki kohaselt andmete edastamise suhtes kehtivad.

71

vs.

(72)  Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et riigi või rahvusvahelise organisatsiooni puhul kirjeldatud olukord viitab olukorrale, mille korral on vaja teha konkreetne ja osaline kaitse piisavuse otsus koos suunatud piirangutega (näiteks kaitse piisavuse määrus üksnes teatavat liiki andmete edastamise kohta).

72

(73)  Vt digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna ministri ning teabevoliniku vaheline vastastikuse mõistmise memorandum teabevoliniku rolli kohta seoses Ühendkuningriigi uue kaitse piisavuse hindamisega, kättesaadav aadressilhttps://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

73

(74)  Kui määruse tühistamise ettepanek vastu võetakse, ei ole määrusel lõppkokkuvõttes mingit edasist õigusmõju.

74

(75)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses on säilitatud määruse (EL) 2016/679 artiklis 47 sätestatud normid, muutes neid üksnes siseriiklikku konteksti sobitamise eesmärgil, näiteks asendades viited pädevale järelevalveasutusele viidetega teabevolinikule, kustutades lõikest 1 viite järjepidevuse mehhanismile ning jättes täielikult välja lõike 3.

75

(76)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 49 alusel saab andmeid edastada juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) andmesubjekt on edastamiseks andnud selgesõnalise nõusoleku pärast seda, kui teda teavitati sellise edastamisega tema jaoks kaasnevatest võimalikest ohtudest, mis tulenevad kaitse piisavuse otsuse ja asjakohaste kaitsemeetmete puudumisest; b) edastamine on vajalik andmesubjekti ja vastutava töötleja vahelise lepingu täitmiseks või andmesubjekti taotluse alusel võetavate lepingueelsete meetmete rakendamiseks; c) edastamine on vajalik, et andmesubjekti huvides sõlmida vastutava töötleja ja muu füüsilise või juriidilise isiku vahel leping või seda lepingut täita; d) edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel; e) edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks; f) edastamine on vajalik, et kaitsta andmesubjekti või muude isikute olulisi huve, kui andmesubjekt on füüsiliselt või õiguslikult võimetu nõusolekut andma; g) edastamine tehakse registrist, mis siseriikliku õiguse kohaselt on mõeldud avalikkuse teavitamiseks ja on tutvumiseks avatud kas laiemale avalikkusele või kõigile, kes suudavad tõendada õigustatud huvi, kuid ainult sellisel määral, nagu konkreetsel juhul on täidetud tutvumist käsitlevad tingimused, mis on siseriikliku õigusega ette nähtud. Peale selle võib juhul, kui ükski eespool nimetatud tingimustest ei ole täidetud, edastada kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile andmeid üksnes juhul, kui edastamine ei ole korduv, puudutab ainult piiratud arvu andmesubjekte, on vajalik, et kaitsta vastutava töötleja õigustatud huve, mille suhtes andmesubjekti huvid, õigused või vabadused ei ole ülekaalus, ning kui vastutav töötleja on hinnanud kõiki andmete edastamisega seotud asjaolusid ja kehtestanud selle hinnangu põhjal sobivad kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks.

76

(77)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse põhjenduses 111 on öeldud, et lepingu või kohtumenetlusega seoses võib andmeid edastada üksnes juhtumipõhiselt.

77

(78)  Teabevoliniku suunised andmete rahvusvahelise edastamise kohta, kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/international-transfers/#ib7.

78

(79)  Maksimaalselt kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb kõige hiljem 30. juunil 2021, tuleb selle uue raamistiku kohaldatavust tõlgendada koosmõjus ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „ELi-Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping“) artikliga 782 (L 444/14, 31.12.2020) (kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=ET

79

(80)  Vajaduse korral on viited asendatud viidetega Ühendkuningriigi ametiasutustele. Näiteks võib 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 17 alusel teabevolinik või Ühendkuningriigi riiklik akrediteerimisasutus akrediteerida Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 43 nõuetele vastava isiku tegema sertifitseerimise üle järelevalvet.

80

(81)  Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne ja raamatupidamisaruanne, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

81

(82)  Nendevaheline suhe on reguleeritud halduslepinguga. Eelkõige on digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna ministeeriumi kui vastutava ministeeriumi põhiülesanded tagada teabevolinikule piisavad rahalised vahendid ja ressursid, esindada teabevoliniku huve parlamendis ja teistes ministeeriumides, tagada usaldusväärse riikliku andmekaitseraamistiku olemasolu ning pakkuda teabevoliniku büroole suuniseid ja toetust sellistes ärilistes küsimustes nagu kinnisvara, rendilepingud ja hanked (2018.–2021. aasta haldusleping, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

82

(83)  Ametnike ametisse nimetamise halduseeskirjad, kättesaadavad aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/578498/governance_code_on_public_appointments_16_12_2016.pdf.

83

(84)  Alamkoja kultuuri-, meedia- ja spordikomisjoni 2015.–2016. aasta istungjärgu teine aruanne, kättesaadav aadressil https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

84

(85)  Pöördumine on parlamendile esitatav ettepanek, mille eesmärk on teavitada monarhi parlamendi arvamusest teatavas küsimuses.

85

(86)  2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisa lõike 3 punkt 3.

86

(87)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 137, vt põhjendus 17.

87

(88)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 137 ja 138 sisaldavad mitut kaitsemeedet, millega tagatakse, et tasud kehtestatakse sobilikul tasemel. Eelkõige on paragrahv 137 lõikes 4 loetletud küsimused, mida minister peab arvesse võtma, kui koostab määrust, millega nähakse ette summad, mida eri organisatsioonid peavad tasuma; teiseks sisaldavad 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 138 lõige 1 ja paragrahv 182 ka õigusnõuet, mille kohaselt peab minister enne määruse andmist konsulteerima teabevoliniku ja teiste selliste isikute esindajatega, keda määrus tõenäoliselt mõjutab, et ta saaks nende arvamusi arvesse võtta. Peale selle peab teabevolinik 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 138 lõike 2 alusel tasude määruse toimimist pidevalt jälgima ja ta võib esitada ministrile ettepanekuid määruse muutmiseks. Samuti kehtib määruste suhtes kinnitava resolutsiooni menetlus, välja arvatud juhul, kui määrus antakse välja üksnes eesmärgiga võtta arvesse jaehinnaindeksi kasvu (millisel juhul nende suhtes kehtib negatiivse resolutsiooni menetlus), ning neid ei saa välja anda enne, kui parlamendi mõlemad kojad on need resolutsiooniga heaks kiitnud.

88

(89)  Halduslepingus on selgitatud: „2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisa lõike 9 alusel võib minister teha teabevolinikule makseid parlamendi antud rahalistest vahenditest. Pärast teabevolinikuga konsulteerimist maksab digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordivaldkonna minister teabevolinikule asjakohased summad (toetuse) teabevoliniku büroo halduskulude ja teabevoliniku mitme konkreetse ülesande, sealhulgas teabevabadusega seotud ülesannete täitmise kulude katmiseks“ (2018.–2021. aasta halduslepingu punkt 1.12, vt joonealune märkus nr 82).

89

(90)  Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 134.

90

(91)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 142 (kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 143 sätestatud piiranguid).

91

(92)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 146 (kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 147 sätestatud piiranguid).

92

(93)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 149–151 (kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 152 sätestatud piiranguid).

93

(94)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 155 ja Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 83.

94

(95)  See tuleneb 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 155 lõikest 1 koostoimes sama seaduse paragrahvi 149 lõigetega 2 ja 5 ning sama seaduse paragrahvi 156 lõikest 4, millega piiratakse trahviteadete väljastamist üksnes riigivara volinikele (Crown Estate Commissioners) ja isikutele, kes on kuningakoja vastutavad töötlejad 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 209 lõike 4 järgi.

95

(96)  Dokument „Regulatory Action Policy“, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

96

(97)  Sealhulgas rikkumise laad ja raskus (võttes arvesse asjaomase töötlemise laadi, ulatust või eesmärki, samuti mõjutatud andmesubjektide hulka ja neile tekitatud kahju suurust), asjaolu, kas rikkumine pandi toime tahtlikult või hooletusest, vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt võetud meetmed andmesubjektide kantud kahju leevendamiseks, vastutava töötleja või volitatud töötleja vastutuse aste (võttes arvesse vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt võetud tehnilisi ja korralduslikke meetmeid), vastutava töötleja või volitatud töötleja eelnevad asjakohased rikkumised, volinikuga tehtava koostöö määr, puudusest mõjutatud isikuandmete liigid ning juhtumi asjaolude suhtes kohaldatavad muud raskendavad või kergendavad tegurid, näiteks rikkumisest otseselt või kaudselt saadud finantskasu või välditud kahju.

97

(98)  Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt tehti teabevoliniku aastaaruandes (2019–2020) käsitletud ajavahemiku jooksul ligikaudu 25 % juhtudest järeldus, et rikkumist ei ole toimunud, ligikaudu 29 % juhtudest paluti andmesubjektil küsimusega esmakordselt teabevoliniku poole pöörduda, oodata ära vastutava töötleja vastus või jätkata pooleliolevat dialoogi vastutava töötlejaga, ligikaudu 17 % juhtudest ei tehtud kindlaks rikkumist, kuid vastutavale töötlejale anti nõu, ligikaudu 25 % juhtudest tegi teabevolinik kindlaks rikkumise ning kas andis vastutavale töötlejale nõu või nõudis vastutavalt töötlejalt teatavate meetmete võtmist, ligikaudu 3 % juhtudest tehti kindlaks, et kaebus ei kuulu määruse (EL) 2016/679 kohaldamisalasse ning ligikaudu 1 % juhtumeid suunati mõnda teise andmekaitseasutusse Euroopa Andmekaitsenõukogu raamistikus.

98

(99)  Teabevolinik võib algatada selliseid uurimisi teabe põhjal, mis on saadud mitmesugustest allikatest, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste teated, Ühendkuningriigi muude avaliku sektori asutuste või välisriikide andmekaitseasutuste poolsed suunamised ja üksikisikute või kodanikuühiskonna organisatsioonide kaebused.

99

(100)  Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne ja raamatupidamisaruanne (vt joonealune märkus nr 81).

100

(101)  Eelmise aastaaruande kohaselt, milles käsitleti ajavahemikku 2018–2019, esitas teabevolinik aruandlusperioodil 1998. aasta andmekaitseseaduse alusel 22 trahviteadet, kusjuures trahvid moodustasid kokku 3 010 610 naelsterlingit, sealhulgas kaks 500 000 naelsterlingi suurust trahvi (1998. aasta andmekaitseseaduse alusel lubatud maksimumsumma). 2018. aastal uuris teabevolinik pärast Cambridge Analyticat puudutavaid paljastusi andmeanalüüsi kasutamist poliitilistel eesmärkidel. Uurimise tulemusel koostati poliitikaaruanne ja kogum soovitusi, määrati Facebookile 500 000 naelsterlingi suurune trahv ning esitati täitmisteade Kanada andmevahendajale Aggregate IQ, millega nõuti äriühingult Ühendkuningriigi kodanike ja elanike isikuandmete kustutamist (vt teabevoliniku 2018.–2019. aasta aruanne ja raamatupidamisaruanne, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf).

101

(102)  Ülevaade võetud täitemeetmetest on esitatud teabevoliniku veebisaidil, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/action-weve-taken/enforcement/.

102

(103)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 170.

103

(104)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 171.

104

(105)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 119.

105

(106)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 144 ja 148.

106

(107)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 117.

107

(108)  Komisjon vastutab kohtunikele suuniste ja koolituse pakkumise eest. Samuti menetleb ta andmesubjektide kaebusi seoses isikuandmete töötlemisega õigust mõistvat funktsiooni täitvate kohtute ja isikute poolt. Komisjoni eesmärk on pakkuda vahendeid mis tahes kaebuse lahendamiseks. Kui komisjoni vastus kaebuse esitajat ei rahulda ja ta esitab täiendavaid tõendeid, võib komisjon oma otsust uuesti kaaluda. Kuigi komisjon ise rahalisi karistusi ei määra, siis võib ta juhul, kui leiab, et tegemist on 2018. aasta andmekaitseseaduse piisavalt tõsise rikkumisega, suunata küsimuse kohtunike käitumist uurivale ametile (Judicial Conduct Investigation Office – JCIO), kes kaebust uurib. Kui kaebus rahuldatakse, siis otsustavad lordkantsler ja ülemkohtunik (või kõrgem kohtunik, kes on delegeeritud tema nimel tegutsema), milliseid meetmeid tuleks kohtunikuameti pidaja suhtes võtta. Raskusastme järjekorras hõlmavad need järgmist: ametlik nõuanne, ametlik hoiatus ja noomitus ning viimaks ametist tagandamine. Kui isik ei ole rahul sellega, kuidas JCIO kaebust uuris, võib ta esitada täiendava kaebuse kohtunike ametisse nimetamise ja kohtunike käitumise ombudsmanile (Judicial Appointments and Conduct Ombudsman) (vt https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Ombudsmanil on õigus nõuda JCIO-lt kaebuse uut uurimist ja kui ta leiab, et kaebuse esitaja on kandnud haldusomavoli tõttu kahju, võib ta teha ettepaneku maksta kaebuse esitajale hüvitist.

108

(109)  Ülemkohtuniku ja kohtute kõrgeima presidendi väljaantud eraelu puutumatust käsitlev teade on kättesaadav aadressil https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

109

(110)  Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku väljaantud eraelu puutumatust käsitlev teade on kättesaadav aadressil https://judiciaryni.uk/data-privacy.

110

(111)  Šotimaa kohtuid käsitlev eraelu puutumatuse teade on kättesaadav aadressil https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

111

(112)  Andmekaitse üle järelevalvet tegev kohtunik annab kohtunikele suuniseid ja uurib rikkumisi ja/või kaebusi seoses isikuandmete töötlemisega õigust mõistvat funktsiooni täitvate kohtute või isikute poolt.

112

(113)  Kui leitakse, et kaebus või rikkumine on tõsine, suunatakse see kooskõlas Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku koostatud tegevusjuhendiga kaebuste kohta täiendavaks uurimiseks edasi kohtunike vastu esitatud kaebusi menetlevale ametnikule. Sellise kaebuse tulemused võivad olla järgmised: täiendavaid meetmeid ei võeta, antakse nõu, pakutakse koolitust või juhendamist, esitatakse mitteametlik hoiatus, esitatakse ametlik hoiatus, esitatakse lõplik hoiatus, piiratakse tegevust või suunatakse küsimus seadusega ettenähtud kohtule. Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku väljaantud tegevusjuhend kaebuste kohta on kättesaadav aadressil https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028%20Feb%2013%20%28Final%29%20updated%20with%20new%20comp..__1.pdf.

113

(114)  Andmekaitse üle järelevalvet tegev kohtunik uurib kõiki põhjendatud kaebusi ja suunab need edasi lordpresidendile, kellel on õigus anda nõu, teha ametlikke hoiatusi või noomitusi, kui ta seda vajalikuks peab (samaväärsed normid on koostatud kohtute liikmete kohta ja on kättesaadavad aadressil https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

114

(115)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikkel 77.

115

(116)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 166 on konkreetselt osutatud järgmistele olukordadele: a) volinik ei võta asjakohaseid meetmeid kaebusele vastamiseks, b) volinik ei esita kaebuse esitajale teavet kaebuse menetlemise edenemise või kaebuse tulemuste kohta kolme kuu jooksul alates sellest, kui volinik sai kaebuse, või c) volinik ei ole selle aja jooksul kaebuse läbivaatamisega lõpule jõudnud ega esita kaebuse esitajale nõutavat teavet ka järgneva kolmekuulise ajavahemiku jooksul.

116

(117)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõige 2 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 166.

117

(118)  Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 78 lõige 1 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 162.

118

(119)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 7 lõige 1. Paragrahvi 7 lõike 7 kohaselt on isik ebaseadusliku tegevuse ohver ainult siis, kui ta oleks ohver Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 34 tähenduses juhul, kui selle tegevuse kohta oleks algatatud menetlus Euroopa Inimõiguste Kohtus.

119

(120)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 8 lõige 1.

120

(121)  Vt kohtuotsus Schrems II, punktid 174–175 ja seal nimetatud kohtupraktika. Seoses liikmesriikide avaliku sektori asutuste juurdepääsuga vt ka otsus kohtuasjas C-623/17: Privacy International, ECLI:EU:C:2020:790, punkt 65, ja otsus liidetud kohtuasjades C-511/18, C-512/18 ja C-520/18: La Quadrature du Net ja teised, ECLI:EU:C:2020:791, punkt 175.

121

,

(122)  Vt kohtuotsus Schrems II, punktid 176 ja 181 ja seal nimetatud kohtupraktika. Liikmesriikide avaliku sektori asutuste juurdepääsu kohta vt ka kohtuotsus Privacy International, punkt 68, ja kohtuotsus La Quadrature du Net ja teised, punkt 132.

122

,

(123)  Vt kohtuotsus Schrems II, punkt 176. Liikmesriikide avaliku sektori asutuste juurdepääsu kohta vt ka kohtuotsus Privacy International, punkt 68, ja kohtuotsus La Quadrature du Net ja teised, punkt 132.

123

,

(124)  Vt kohtuotsus Schrems II, punkt 179.

124

(125)  Vt kohtuotsus Schrems II, punktid 181–182.

125

(126)  Vt kohtuotsus Schrems I, punkt 95, ja kohtuotsus Schrems II, punkt 194. Sellega seoses on Euroopa Liidu Kohus eelkõige rõhutanud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 (millega tagatakse õigus tõhusale õiguskaitsevahendile sõltumatus ja erapooletus kohtus), „millel on oma osa liidus nõutava kaitse taseme kujundamisel [ja] mille järgimise peab komisjon olema tuvastanud enne, kui ta saab vastu võtta otsuse“ määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 1 alusel (kohtuotsus Schrems II, punkt 186).

126

(127)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahv 6.

127

(128)  Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus kohtuasjas Klass ja teised vs. Saksamaa, kaebus nr 5029/71, punktid 17–51.

128

vs.

(129)  Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus kohtuasjas Kennedy vs. Ühendkuningriik, kaebuse nr 26839/05, (edaspidi „kohtuotsus Kennedy“), punktid 167 ja 190.

129

vs.

(130)  Lisateavet Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle Ühendkuningriigi õigusesse kaasamise kohta 1998. aasta inimõiguste seaduse kaudu ning konventsiooni nr 108 kohta on esitatud põhjenduses 9.

130

(131)  Samamoodi on konventsiooni nr 108+ artikli 11 kohaselt teatavate konventsioonist tulenevate õiguste ja kohustuste piirangud riigi julgeoleku või süütegude ennetamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise ning kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil lubatud üksnes siis, kui sellised piirangud on ette nähtud õigusaktidega, nendega austatakse põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning nende näol on tegemist demokraatlikus ühiskonnas vajaliku ja proportsionaalse meetmega. Ka riigi julgeoleku ja riigikaitse eesmärgil tehtavate töötlemistoimingute suhtes peab konventsiooni asjaomase osalisriigi siseriikliku õiguse alusel kehtima sõltumatu ja tõhus läbivaatamine ja järelevalve.

131

(132)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 31.

132

(133)  7. lisas loetletud pädevate asutuste hulka ei kuulu üksnes politseijõud, vaid ka kõik Ühendkuningriigi ministeeriumid ja teised uurimisülesannetega asutused (nt Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti volinik (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), riiklik kuritegevusevastase võitluse amet (National Crime Agency), Walesi maksu- ja tolliamet (Welsh Revenue Authority), konkurentsi- ja turuamet (Competition and Markets Authority) ja Ühendkuningriigi kinnistusregister (Her Majesty’s Land Registry)), prokuratuuri organid, muud kriminaalõiguse asutused ja muud uurimisülesannetega isikud ja õiguskaitsega tegelevad organisatsioonid (nende seas on 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas nimetatud prokuratuuri direktorid, Põhja-Iirimaa prokuratuuri direktor ja teabevolinik).

133

(134)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 30 lõige 2.

134

(135)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 35.

135

(136)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 36.

136

(137)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 37.

137

(138)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 38.

138

(139)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 39.

139

(140)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 40.

140

(141)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 44.

141

(142)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 45.

142

(143)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 46 ja 47.

143

(144)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 49 ja 50.

144

(145)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 56–65.

145

(146)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 66.

146

(147)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 67–68.

147

(148)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 69-71.

148

(149)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 67–68.

149

(150)  2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 5. peatükk.

150

(151)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 86 lõike 6 alusel tuleb töötlemise õigluse ja läbipaistvuse kindlakstegemiseks võtta arvesse andmete saamise meetodit. Sellega seoses on õigluse ja läbipaistvuse nõue täidetud, kui andmed saadakse isikult, kellel on seadusjärgselt luba või kohustus neid esitada.

151

(152)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 alusel peab töötlemise eesmärk olema täpsustatud, sõnaselge ja seaduslik. Andmeid ei tohi töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas nende kogumise eesmärkidega. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 lõike 3 alusel võib isikuandmete täiendav eesmärgile vastav töötlemine olla lubatud üksnes juhul, kui vastutaval töötlejal on seadusjärgne luba andmeid sellel eesmärgil töödelda ning töötlemine on sellel eesmärgil vajalik ja proportsionaalne. Töötlemist tuleb käsitada eesmärgile vastavana siis, kui see hõlmab töötlemist avalikes huvides arhiveerimise eesmärgil, teadus- või ajaloouuringute eesmärgil või statistilisel eesmärgil ning selle suhtes kehtivad asjakohased kaitsemeetmed (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 lõige 4).

152

(153)  Isikuandmed peavad olema asjakohased ja olulised ega tohi olla ülemäärased (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 88).

153

(154)  Isikuandmed peavad olema õiged ja ajakohased (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 89).

154

(155)  Isikuandmeid ei tohi säilitada kauem, kui on vajalik (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 90).

155

(156)  Kuuenda andmekaitsepõhimõtte kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda viisil, mis hõlmab asjakohaste turvameetmete võtmist seoses isikuandmete töötlemisest tulenevate ohtudega. Need ohud hõlmavad isikuandmetele juhuslikku või loata juurdepääsu või nende hävitamist, kaotamist, kasutamist, muutmist või avalikustamist (kuid ei piirdu sellega) (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 91). Samuti on paragrahviga 107 ette nähtud, et 1) iga vastutav töötleja peab rakendama turvameetmed, mis on isikuandmetele töötlemisega kaasnevate ohtude seisukohast asjakohased, ja 2) automatiseeritud töötlemise korral peab iga vastutav töötleja ja iga volitatud töötleja rakendama ohtude hindamisel põhinevaid ennetus- või leevendusmeetmeid.

156

(157)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 86 lõike 2 punkt b ja 10. lisa.

157

(158)  2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa 3. peatükk, eelkõige õigus andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada, õigus töötlemine vaidlustada ja õigus, et andmesubjekti kohta ei võeta vastu automatiseeritud otsust, õigus sekkuda automatiseeritud otsuste tegemisse ning õigus olla otsuste tegemisest teavitatud. Lisaks peab vastutav töötleja andma andmesubjektile teavet tema isikuandmete töötlemise kohta. Nagu on selgitatud teabevoliniku suunistes isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt, saavad üksikisikud teostada kõiki oma õigusi (sealhulgas taotleda andmete parandamist), kui esitavad kaebuse teabevolinikule või pöörduvad kohtusse (vt teabevoliniku suunised luureteenistuste andmetöötluse kohta, kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-intelligence-services-processing/).

158

(159)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 103.

159

(160)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 109. Isikuandmete edastamine rahvusvahelistele organisatsioonidele või väljaspool Ühendkuningriiki asuvatele riikidele on võimalik juhul, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne meede, mis võetakse vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmiseks või muul 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse ja 1994. aasta luureteenistuste seaduse konkreetsetes paragrahvides sätestatud eesmärgil.

160

(161)  Teabevoliniku suunised, vt joonealune märkus nr 158.

161

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 30 ja 7. lisa.

(162)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 lõikes 2 on loetletud sätted, millest võib erandi teha. Nende hulka kuuluvad andmekaitsepõhimõtted (välja arvatud seaduslikkuse põhimõte), andmesubjekti õigused, kohustus teavitada teabevolinikku andmetega seotud rikkumisest, teabevoliniku kontrollivolitused kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, teabevoliniku teatavad õigusnormide täitmise tagamise volitused, sätted, mille kohaselt on teatavad andmekaitsega seotud rikkumised süüteod, ning sätted, mis käsitlevad andmete töötlemise erieesmärke, nagu ajakirjanduslikud, akadeemilised või kunstilised eesmärgid.

162

(163)  Vt kohtuotsus Baker vs. Secretary of State, vt joonealune märkus nr 61.

163

vs.

(164)  
  „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security Data Protection and Investigatory Powers Framework“ (Riigi julgeolekuga seotud andmekaitse ja uurimisvolituste raamistik), lk 15–16 (vt joonealune märkus nr 31). Vt ka kohtuotsus Baker vs. Secretary of State (vt joonealune märkus nr 61), milles kohus tühistas siseministri väljastatud riigi julgeoleku sertifikaadi ja kinnitas riigi julgeolekuga seotud erandi kohaldamist, kuna puudus põhjus kehtestada üldine erand kohustusest vastata juurdepääsutaotlustele ning sellise erandi lubamine kõikidel asjaoludel ilma iga juhtumit eraldi analüüsimata ületas seda, mis on riigi julgeoleku kaitsmiseks vajalik ja proportsionaalne.

164

vs.

(165)  Vt teabevoliniku ja Ühendkuningriigi luureühenduse vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, kus on öeldud: „Kui teabevolinik saab andmesubjektilt kaebuse, soovib ta kontrollida, kas küsimust on käsitletud õigesti, ja vajaduse korral seda, kas erandit on kohaldatud nõuetekohaselt.“ Teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureasutuste vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, punkt 16, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf.

165

(166)  2018. aasta andmekaitseseadusega on kaotatud võimalus anda välja sertifikaate 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 28 lõike 2 alusel. Ent võimalus anda välja nn vanu sertifikaate kehtib edasi juhul, kui õiguste piiramine vaidlustatakse 1998. aasta seaduse kohaselt (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse 20. lisa 5. osa paragrahv 17). Seda võimalust saab aga kasutada väga harva ja seda kohaldatakse vähestel juhtudel, näiteks siis, kui andmesubjekt vaidlustab riigi julgeoleku erandi kasutamise avaliku sektori asutuse poolse andmetöötluse suhtes, kui avaliku sektori asutus töötles andmeid 1998. aasta seaduse alusel. Tuleb märkida, et sellistel juhtudel kohaldatakse 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 28 tervikuna, kaasa arvatud andmesubjekti õigust sertifikaati kohtus vaidlustada.

166

(167)  
  „UK Government Guidance on National Security Certificates under the Data Protection Act 2018“ (Ühendkuningriigi valitsuse suunised 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaste riigi julgeoleku sertifikaatide kohta), kättesaadavad aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituse kohaselt on sertifikaat küll veenev tõend selle kohta, et erand on sertifikaadil kirjeldatud andmete või töötlemise suhtes kohaldatav, kuid see ei kõrvalda nõuet, et vastutav töötleja peab kaaluma erandi kohaldamise vajadust iga juhtumi puhul eraldi.

167

(168)  Teabevolinik võib 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 130 kohaselt otsustada sertifikaadi teksti või osa sertifikaadi tekstist mitte avaldada, kui see oleks vastuolus riigi julgeoleku huvidega või avaliku huviga või võib seada ohtu inimeste turvalisuse. Sellisel juhul peab teabevolinik aga avaldama teate selle kohta, et sertifikaat on välja antud.

168

(169)  
  „UK Government Guidance on National Security Certificates“ (Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta), punkt 15, vt joonealune märkus nr 167.

169

(170)  
  „UK Government Guidance on National Security Certificates“ (Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta), punkt 5, vt joonealune märkus nr 167.

170

(171)  Vt joonealune märkus nr 164.

171

(172)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 102 kohaselt peab vastutav töötleja suutma tõendada, et ta täitis 2018. aasta andmekaitseseaduse nõuded. See tähendab seda, et luureteenistus peab teabevolinikule tõendama, et ta on erandile tuginemise korral kaalunud juhtumi konkreetseid asjaolusid. Samuti avaldab teabevolinik riigi julgeoleku sertifikaatide andmed, mis on kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

172

(173)  Kõrgem kohus on pädev ära kuulama madalama astme halduskohtute otsuste peale esitatud kaebusi ja tal on eripädevus seoses teatavate valitsusasutuste otsuste peale esitatud otsekaebustega.

173

(174)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 lõige 3.

174

(175)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 lõige 5.

175

(176)  Kohtuotsuses Baker vs. Secretary of State (vt joonealune märkus nr 61) tühistas teabeküsimuste kohus siseministri väljastatud riigi julgeoleku sertifikaadi, kuna puudus põhjus näha ette üldine erand kohustusest vastata juurdepääsutaotlustele ning sellise erandi lubamine kõikidel asjaoludel ilma iga juhtumit eraldi analüüsimata ületas seda, mis on riigi julgeoleku kaitsmiseks vajalik ja proportsionaalne.

176

vs.

(177)  
  „UK Government Guidance on National Security Certificates“ (Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta), punkt 25, vt joonealune märkus nr 167.

177

(178)  Nende hulka kuuluvad: i) 4. osas sisalduvad andmekaitsepõhimõtted, välja arvatud esimese põhimõtte kohane andmete töötlemise seaduslikkuse nõue ja asjaolu, et töötlemine peab vastama ühele 9. ja 10. lisas sätestatud asjaomasele tingimusele, ii) andmesubjektide õigused ja iii) kohustused seoses teabevolinikule rikkumistest teatamisega.

178

(179)  2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osas on sätestatud õiguslik raamistik, mida kohaldatakse kõigi luureteenistuste tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes (mitte ainult selliste toimingute suhtes, mida nad teevad riigi julgeolekuga seotud ülesannete raames). Seetõttu kohaldatakse 4. osa ka siis, kui luureteenistused töötlevad isikuandmeid näiteks personalihalduse valdkonnas, seoses kohtumenetluse või riigihangetega, 11. lisas loetletud piirangud on mõeldud peamiselt selleks, et neid kohaldataks sellistes olukordades. Näiteks, kui tegu on kohtuvaidlusega töötaja vastu, võidakse tugineda piirangule seoses „kohtumenetlusega“, ja kui tegu on riigihankemenetlusega, võidakse tugineda piirangule seoses „läbirääkimistega“, jne. Seda on mainitud ka teabevoliniku suunistes isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt, kus 11. lisa piirangute kohaldamise näitena on nimetatud läbirääkimisi luureasutuse ja selle endise töötaja vahel, kes on esitanud tööõiguse alase nõude (vt joonealune märkus nr 161). Samuti tuleks märkida, et 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa 2. lisa järgi saavad samu piiranguid kasutada teised avaliku sektori asutused.

179

(180)  Ühendkuningriigi selgitava raamistiku kohaselt on nn kategooriapõhised erandid järgmised: i) teave riiklike teenetemärkide ja aunimetuste andmise kohta, ii) kutsesaladus, iii) konfidentsiaalsed töö-, koolitus- ja haridusalased soovituskirjad ja iv) eksamitööd ja -hinded. Nn kahjupõhised erandid on seotud järgmiste küsimustega: i) kuriteo ennetamine või avastamine, õigusrikkujate kinnipidamine ja vastutusele võtmine, ii) parlamentaarne puutumatus, iii) kohtumenetlused, iv) riigi relvajõudude lahinguvalmidus, v) Ühendkuningriigi majanduslik heaolu, vi) läbirääkimised andmesubjektiga, vii) teadus- või ajaloouuringutega seotud või statistilised eesmärgid, viii) avalikes huvides toimuv arhiveerimine. „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security“ (Riigi julgeolek), lk 13, vt joonealune märkus nr 31.

180

(181)  Kaitse piisavuse kontekstis ei tundu nõusolek olevat asjakohane, sest andmete edastamise korral ei ole Ühendkuningriigi õiguskaitseasutus kogunud andmeid otse ELi andmesubjektilt tema nõusoleku põhjal.

181

(182)  Asjakohase õigusliku aluse kohta vt 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse (Police and Criminal Evidence Act 1984) paragrahv 8 jj (Inglismaa ja Walesi puhul), 1989. aasta politsei- ja kriminaaltõendite määruse (Põhja-Iirimaa) paragrahv 10 jj ning Šotimaa puhul tuleneb õiguslik alus üldisest õigusest (vt 2016. aasta kriminaalõigusseaduse (Šotimaa) (Criminal Justice (Scotland) Act 2016) paragrahv 46 ja konsolideeritud kriminaalseaduse (Šotimaa) paragrahv 23B). Kui läbiotsimismäärus on tehtud pärast vahistamist, on õiguslik alus 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahv 18 (Inglismaa ja Walesi puhul), 1989. aasta politsei- ja kriminaaltõendite määruse (Põhja-Iirimaa) paragrahv 20 jj ning Šotimaa puhul tuleneb õiguslik alus üldisest õigusest (vt 2016. aasta kriminaalõigusseaduse (Šotimaa) paragrahv 46). Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et läbiotsimismäärusi annavad välja kohtud uurija taotlusel. Need võimaldavad uurijal ruumidesse siseneda, et otsida oma uurimise jaoks asjakohaseid materjale või isikuid, ja määruse täitmisel on sageli vaja politseikonstaabli abi.

182

(183)  Kui uurimine puudutab rahapesu (sealhulgas konfiskeerimismenetlusi ja tsiviilkohtumenetlusega väljanõudmisi), on andmeesitamismääruse kohaldamise asjakohased õiguslikud alused 2002. aasta kriminaaltulu seaduse (Proceeds of Crime Act 2002 ) paragrahv 345 jj Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa puhul ning paragrahv 380 jj Šotimaa puhul. Kui uurimine käsitleb muid valdkondi kui rahapesu, võib andmeesitamismäärust taotleda 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvi 9 ja 1. lisa alusel Inglismaa ja Walesi puhul ning 1989. aasta politsei- ja kriminaaltõendite määruse (Põhja-Iirimaa) paragrahvi 10 jj alusel Põhja-Iirimaa puhul. Šotimaa puhul saadakse määrus üldise õiguse alusel (vt 2016. aasta kriminaalõiguse seaduse (Šotimaa) paragrahv 46) ja konsolideeritud kriminaalseaduse (Šotimaa) paragrahvi 23B alusel. Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et andmeesitamismääruse kohaselt peab määruses märgitud isik esitama tema valduses või kontrolli all oleva materjali või võimaldama sellele juurdepääsu (vt 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse 1. lisa lõige 4).

183

(184)  Näiteks hõlmavad 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvid 8 ja 18 volitusi arestida ja võtta hoiule kõik, mida läbiotsimisluba hõlmab.

184

(185)  Näiteks on politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahviga 8 ja 18 reguleeritud vastavalt kohtuniku volitused läbiotsimismääruse lubamiseks ja politseiametniku volitused omand läbi otsida. Esimesel juhul (paragrahv 8) peab kohtunik enne läbiotsimismääruse väljaandmist kõigepealt veenduma, et on mõistlik alus arvata, et i) toime on pandud kuritegu, ii) ruumides on materjali, millel tõenäoliselt on süüteo uurimise seisukohast oluline väärtus (kas omaette või koos muude materjalidega), iii) selle materjali puhul on tõenäoliselt tegemist asjakohase tõendiga, iv) see ei sisalda ega hõlma esemeid, mille suhtes kehtib kutsesaladus, välja jäetud materjale ega erimenetluse materjale ja v) ilma läbiotsimismääruseta ei ole võimalik ruumidesse pääseda. Teisel juhul on politseiametnikul paragrahvi 18 järgi lubatud otsida kuriteo eest vahistatud isiku ruumidest materjale, mille suhtes ei kehti kutsesaladus, kui tal on mõistlik alus kahtlustada, et ruumides on tõendeid kõnealuse kuriteo või mõne muu sarnase või seotud kuriteo kohta. Selline läbiotsimine peab piirduma kõnealuse materjali otsimisega ja selleks peab olema vähemalt inspektori ametikohal töötava politseiametniku kirjalik luba, välja arvatud juhul, kui see on vajalik kuriteo uurimiseks. Sellisel juhul tuleb vähemalt inspektori ametikohal töötavat politseiametnikku pärast läbiotsimise tegemist niipea kui võimalik teavitada. Läbiotsimise alused ja otsitavate tõendite laad tuleb dokumenteerida. Peale selle on 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvidega 15 ja 16 ette nähtud seadusjärgsed kaitsemeetmed, mida tuleb läbiotsimismääruse taotlemisel järgida. Paragrahvis 15 on täpsustatud läbiotsimismääruse saamisel kohaldatavad tingimused (sealhulgas konstaabli esitatava taotluse sisu ja asjaolu, et määruses tuleb muu hulgas nimetada seadus, mille alusel see välja antakse, ja teha võimalikult ulatuslikult kindlaks otsitavad esemed ja isikud ning läbiotsitavad ruumid). Paragrahviga 16 on reguleeritud see, kuidas tuleb määruse kohane läbiotsimine läbi viia (näiteks on paragrahvi 16 lõikega 5 ette nähtud, et määrust täitev ametnik esitab ruumide kasutajale määruse koopia, paragrahvi 16 lõikes 11 on sätestatud, et pärast täitmist tuleb määrust 12 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul säilitada, paragrahvi 16 lõikega 12 on ruumide kasutajale antud õigus määrusega selle ajavahemiku jooksul soovi korral tutvuda). Need paragrahvid aitavad tagada vastavuse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8 (vt nt kohtuotsus Kent Pharmaceuticals vs. Director of the Serious Fraud Office, [2002], EWHC 3023 (QB), [30], Lord Woolf CJ). Nende kaitsemeetmete järgimata jätmise tulemusel võidakse läbiotsimine kuulutada ebaseaduslikuks (selle näited on muu hulgas kohtuotsus R (Brook) vs. Preston Crown Court, [2018], EWHC 2024 (Admin), [2018], ACD 95; kohtuotsus R (Superior Import / Export Ltd) vs. Revenue and Customs Commissioners, [2017], EWHC, 3172 (Admin), [2018], Lloyd’s Rep FC 115, ja kohtuotsus R (F) vs. Blackfriars Crown Court, [2014], EWHC 1541 (Admin)). 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahve 15 ja 16 täiendab politsei- ja kriminaaltõendite seaduse juhend B – tegevusjuhend, millega on reguleeritud politseivolituste teostamine ruumide läbiotsimisel.

185

vs.

vs.

vs.

vs.

(186)  Näiteks kui andmeesitamismäärus antakse välja 2002. aasta kriminaaltulu seaduse alusel, peab lisaks mõistlikule alusele arvata, et täidetud on kriminaaltulu seaduse punkti 346 alapunktis 2 sätestatud tingimused, olema ka mõistlik alus arvata, et kõnealune materjal on isiku valduses või kontrolli all ning et sellel materjalil on tõenäoliselt oluline väärtus. Veel üks andmeesitamismääruse väljaandmise tingimus on see, et peab olema mõistlik alus arvata, et materjali esitamine või sellele juurdepääsu saamine on avalikes huvides, võttes arvesse a) tõenäolist kasu uurimise jaoks materjali saamise korral ja b) asjaolusid, millel taotluses märgitud isik, kelle valduses või kontrolli all asjaomane materjal tundub olevat, seda teavet omab. Samamoodi peab kohus, kes kaalub 1984. aasta politsei- ja kriminaaltulu seaduse 1. lisa kohase andmeesitamismääruse taotlust, olema veendunud, et täidetud on konkreetsed tingimused. Eelkõige on politsei- ja kriminaaltulu seaduse 1. lisas sätestatud kaks eraldi alternatiivset tingimuste kogumit, millest üks peab olema täidetud, enne kui kohtunik saab andmeesitamismääruse välja anda. Esimese tingimuste kogumiga nõutakse, et kohtunikul on mõistlik alus arvata, et i) sooritatud on kuritegu, ii) ruumides otsitav materjal sisaldab või hõlmab erimenetluse materjale, kuid mitte välja jäetud materjale, iii) sellel on uurimise seisukohast tõenäoliselt oluline väärtus kas omaette või koos muude materjalidega iv) ja selle puhul on tõenäoliselt tegemist asjakohase tõendiga, v) materjali on püütud saada muul viisil või ei ole seda püütud, sest see ei oleks tulemuslik, ja vi) võttes arvesse kasu uurimise jaoks ja asjaolusid, mille tõttu materjal isiku valduses on, on materjali esitamine või sellele juurdepääsu saamine avalikes huvides. Teise tingimuste kogumiga nõutakse järgmist: i) ruumides on materjal, mis koosneb erimenetluse materjalidest või välja jäetud materjalidest, ii) kui enne politsei- ja kriminaaltulu seadust vastu võetud õigusaktide põhjal toimuvad erimenetluste materjalide, välja jäetud materjalide ja kutsesaladusega hõlmatud materjalidega seotud läbiotsimised ei oleks keelatud, siis oleks saanud selle materjali kohta läbiotsimismääruse välja anda ja iii) see oleks olnud asjakohane.

186

(187)  Kohtulik kontroll on kohtumenetlus, mille raames saab avaliku sektori asutuse otsuse kõrges kohtus (High Court) vaidlustada. Kohtud kontrollivad vaidlustatud otsust ja otsustavad, kas avaliku õiguse mõisteid/põhimõtteid arvesse võttes saab väita, et otsus on õiguslikult ebakorrektne. Kohtuliku kontrolli peamised alused on eelkõige ebaseaduslikkus, ebaratsionaalsus, menetlusnormide rikkumine, õiguspärased ootused ja inimõigused. Pärast edukat kohtulikku kontrolli saab kohus kasutada mitmesuguseid õiguskaitsevahendeid, millest kõige levinum on tühistamiskorraldus (millega jäetakse algne otsus, st läbiotsimismääruse väljaandmise otsus kõrvale või see tühistatakse), mis võib teatavatel asjaoludel hõlmata ka rahalise hüvitise määramist. Täiendavad üksikasjad kohtuliku kontrolli kohta Ühendkuningriigis on esitatud valitsuse õigusosakonna väljaandes „Judge Over Your Shoulder – a guide to good decision-making“ (Kohtunik sinu kõrval – heade otsuste tegemise juhend), kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/746170/JOYS-OCT-2018.pdf.

187

(188)  Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 1.

188

(189)  Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 37.

189

(190)  2016. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 263 lõikes 1 on sätestatud, et „raske kuritegu“ tähendab süütegu, mille puhul võib mõistlikult eeldada, et täiskasvanule, keda ei ole varem süüdi mõistetud, võib selle eest määrata vähemalt kolme aasta pikkuse vangistuse, või mille toimepanekul kasutatakse vägivalda, mille tulemusel saadakse olulist rahalist tulu või mille paneb toime suur arv inimesi. Seoses sideandmete hankimisega 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osa alusel on paragrahvi 87 lõikes 10B lisaks sätestatud, et „raske kuritegu“ tähendab kuritegu, mille eest võib määrata vähemalt 12 kuu pikkuse vangistuse, või süütegu, mille on toime pannud isik, kes ei ole üksikisik, või mille lahutamatu osa on side edastamine või isiku eraelu puutumatuse rikkumine.

190

(191)  Suunatud pealtkuulamise määrust võivad taotleda eelkõige järgmised õiguskaitseasutused: riikliku kuritegevusevastase võitluse ameti peadirektor (Director General of the National Crime Agency), Londoni politseiameti juht (Commissioner of Police of the Metropolis), Põhja-Iirimaa politseiteenistuse peakonstaabel (Chief Constable of the Police Service of Northern Ireland), Šotimaa politseiteenistuse peakonstaabel (Chief Constable of the Police Service of Scotland), Ühendkuningriigi maksu- ja tollivolinik (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), kaitseluure ülem (Chief of Defence Intelligence) ja isik, kes on väljaspool Ühendkuningriiki asuva riigi või territooriumi pädev asutus vastastikust abi käsitleva ELi õigusakti või vastastikust abi käsitleva rahvusvahelise lepingu tähenduses (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 18 lõige 1).

191

(192)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 4.

192

(193)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõige 5 ja „Code of Practice on Bulk Acquisition of Communications Data“ (Sideandmete massilise hankimise tegevusjuhend), kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, punkt 2.9.

193

(194)  
  „Code of Practice on Equipment Interference“ (seadmete töösse sekkumise tegevusjuhend), kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf, punkt 2.2.

194

(195)  Vastastikuse abiga seotud loaga lubatakse Ühendkuningriigi ametiasutusel abistada väljaspool Ühendkuningriigi territooriumi asuvat ametiasutust seoses pealtkuulamisega ja pealtkuulamise teel saadud materjali edastamisega sellisele ametiasutusele kooskõlas vastastikust abi käsitleva rahvusvahelise õigusaktiga (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 15 lõige 4).

195

(196)  2016. aasta uurimisvolituste seadusega (Investigatory Powers Act – IPA 2016) (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents/enacted) asendati eri seadused, mis käsitlesid side pealtkuulamist, seadmete töösse sekkumist ja sideandmete hankimist, eelkõige 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse I osa, mis moodustas õiguskaitseasutuste ja riiklike julgeolekuasutuste uurimisvolituste kasutamise varasema üldise õigusliku aluse.

196

(197)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 138 lõige 1, paragrahvi 158 lõige 1, paragrahvi 178 lõige 1 ja paragrahvi 199 lõige 1.

197

(198)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa 2. peatükis on sätestatud mõned olukorrad, kus pealtkuulamine võib toimuda ilma määruseta. Need on järgmised: pealtkuulamine saatja või vastuvõtja nõusolekul, pealtkuulamine halduslikel või nõuete täitmise tagamisega seotud eesmärkidel, pealtkuulamine teatavates asutustes (vanglad, psühhiaatriahaiglad ja rändajate kinnipidamiskeskused) ning pealtkuulamine kooskõlas asjakohase rahvusvahelise lepinguga.

198

(199)  Enamikul juhtudel annab 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel määruse välja valitsuskabineti minister, samal ajal kui Šotimaa ministritel on õigus anda välja suunatud pealtkuulamise määruseid, vastastikuse abiga seotud lubasid ja määruseid suunatud sekkumiseks seadmete töösse juhul, kui pealtkuulatav isik või ruumid ja seadmed, mille töösse sekkutakse, asuvad Šotimaal (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 22 ja 103). Suunatud sekkumise korral seadmete töösse võib 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 106 nimetatud tingimustel anda määruse õiguskaitseasutuse ülem (nagu on kirjeldatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 6. lisa 1. ja 2. osas).

199

(200)  Kohtuvolinikud abistavad uurimisvolituste volinikku (Investigatory Powers Commissioner), sõltumatut organit, kelle ülesanne on teha järelevalvet luureasutuste uurimisvolituste kasutamise üle (täpsemad üksikasjad on esitatud põhjenduses 162 jj).

200

(201)  Vt eelkõige 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 19 ja 23.

201

(202)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 3.

202

(203)  2017. aasta digimajanduse seaduse (Digital Economy Act 2017) paragrahv 56, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/section/56.

203

(204)  2017. aasta digimajanduse seaduse paragrahv 48.

204

(205)  2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seaduse (Crime and Courts Act 2013) paragrahv 7, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/section/7.

205

(206)  2007. aasta raskeid kuritegusid käsitleva seaduse (Serious Crime Act 2007) paragrahv 68, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2007/27/contents.

206

(207)  
  „Authorised Professional Practice on Information Sharing“ kättesaadav aadressil https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information.

207

(208)  Vt nt otsus kohtuasjas M, R vs. the Chief Constable of Sussex Police, [2019], EWHC 975 (Admin), milles kõrgel kohtul paluti arutada andmete jagamist politsei ja organisatsiooni Business Crime Reduction Partnership (BCRP) vahel, kes on volitatud haldama sisenemise keelamise teadete süsteemi, millega keelatakse isikutel siseneda tema liikmete äripindadele. Kohus vaatas läbi andmete jagamise, mis toimus lepingu alusel, mille eesmärk oli kaitsta avalikkust ja ennetada kuritegusid, ning järeldas kokkuvõttes, et suurem osa andmete jagamise aspekte olid seaduslikud, välja arvatud teatava tundliku teabe puhul, mida politsei ja BCRP vahel vahetati. Veel üks näide on otsus kohtuasjas Cooper vs. NCA, [2019], EWCA Civ 16, milles apellatsioonikohus toetas andmete jagamist politsei ja raske organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ameti (Serious Organised Crime Agency – SOCA) vahel (SOCA on õiguskaitseasutus, mis praegu moodustab osa riikliku kuritegevusevastase võitluse ametist).

208

vs.

vs.

,

(209)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 4.

209

(210)  2008. aasta terrorismivastane seadus (Counter Terrorism Act – CTA 2008), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

210

(211)  1994. aasta luureteenistuste seadus (Intelligence Services Act 1994), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents.

211

(212)  1989. aasta julgeolekuteenistuse seadus (Security Service Act 1989), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents.

212

(213)  1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 on sätestatud: „Luureteenistuse ülem vastutab teenistuse tõhususe eest ning tema ülesanne on tagada, et a) kehtestatud on korraldus selle tagamiseks, et luureteenistus ei hangi mingit muud teavet peale selle, mis on vajalik tema ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, ning et ta ei avalikusta mingit teavet, välja arvatud sel määral, mil see on vajalik i) sel eesmärgil, ii) riigi julgeoleku huvides, iii) raske kuriteo ennetamise või avastamise eesmärgil või iv) mis tahes kriminaalkohtumenetluse eesmärgil, ja b) luureteenistus ei võta mingeid meetmeid Ühendkuningriigi ühegi partei huvide edendamiseks“, samal ajal kui 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 on sätestatud: „Peadirektor vastutab teenistuse tõhususe eest ning tema ülesanne on tagada, et a) kehtestatud on korraldus selle tagamiseks, et teenistus ei hangi mingit muud teavet peale selle, mis on vajalik tema ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, ega avalikusta teavet, välja arvatud sel määral, mil see on vajalik sel eesmärgil või raske kuriteo ennetamise või avastamise eesmärgil või mis tahes kriminaalkohtumenetluse eesmärgil, ja b) teenistus ei võta mingeid meetmeid ühegi partei huvide edendamiseks ning c) on olemas riikliku kuritegevusevastase võitluse ameti peadirektoriga kokku lepitud korraldus, et koordineerida kooskõlas käesoleva seaduse paragrahvi 1 lõikega 4 teenistuse tegevust politsei, riikliku kuritegevuse vastase võitluse ameti ja teiste õiguskaitseasutuste tegevusega“.

213

(214)  Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 5. peatükk.

214

(215)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 76.

215

(216)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 54 ja 130. Väljaandvad asutused peavad kaaluma vajadust kehtestada välisriikide ametiasutustele üle antud materjali suhtes konkreetsed kaitsemeetmed selle tagamiseks, et andmete säilitamise, hävitamise ja avaldamise suhtes kehtivad sarnased kaitsemeetmed kui need, mis on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 53 ja 129.

216

(217)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Ameerika Ühendriikide valitsuse vaheline leping, mis käsitleb juurdepääsu elektroonilistele andmetele raskete kuritegude vastu võitlemise eesmärgil, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/836969/CS_USA_6.2019_Agreement_between_the_United_Kingdom_and_the_USA_on_Access_to_Electronic_Data_for_the_Purpose_of_Countering_Serious_Crime.pdf.

217

(218)  See on esimene leping, mis on sõlmitud USA andmete õiguspärast välismaist kasutust selgitava seaduse (CLOUD (Clarifying Lawful Overseas Use of Data) Act) alusel. CLOUD Act on USA föderaalseadus, mis võeti vastu 23. märtsil 2018 ja milles on selgitatud 1986. aasta salvestatud sideandmete seaduse muudatuse kaudu, et USA teenuseosutajad on kohustatud täitma USA korraldusi avaldada sisulisi ja mittesisulisi andmeid, olenemata sellest, kus selliseid andmeid säilitatakse. Samuti võimaldab CLOUD Act sõlmida välisriikide valitsustega täitelepinguid, mille alusel USA teenuseosutajad saavad edastada sisuandmeid otse välisriikide valitsustele (CLOUD Act’i tekst on kättesaadav aadressil https://www.congress.gov/115/bills/s2383/BILLS-115s2383is.pdf).

218

(219)  Lepingu artikli 1 lõige 14.

219

(220)  Lepingu artikli 5 lõige 2.

220

(221)  Lepingu artikli 5 lõige 1.

221

(222)  Lepingu artikli 4 lõige 5. Reaalajas toimuva pealtkuulamise suhtes kohaldatakse täiendavat ja rangemat nõuet: korraldused peavad olema piiratud kestusega, mis ei tohi olla pikem, kui on põhjendatult vajalik korralduse eesmärkide saavutamiseks, ning need antakse välja ainult juhul, kui sama teavet ei ole mõistlikult võimalik saada mõnel vähem sekkuval viisil (lepingu artikli 5 lõige 3).

222

(223)  Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe, ELT L 336, 10.12.2016, lk 3–13, kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1210(01)&from=EN.

223

(224)  Lepingu artikli 9 lõige 1.

224

(225)  Lepingu artikli 9 lõige 1.

225

(226)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 116.

226

(227)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seadus, eelkõige selle 8. osa 1. peatükk.

227

(228)  2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisa lõige 2.

228

(229)  Nõuda vastutavalt ja volitatud töötlejalt (ja teatavatel asjaoludel muult isikult) vajaliku teabe esitamist (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 142).

229

(230)  Võimaldada viia läbi uurimisi ja auditeid, mille käigus võidakse vastutavalt või volitatud töötlejalt nõuda, et ta lubaks volinikul siseneda kindlaksmääratud ruumidesse, tutvuda dokumentide või seadmetega või neid kontrollida ja küsitleda vastutava töötleja nimel isikuandmeid töötlevaid isikuid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 146).

230

(231)  Lubada kasutada parandusvolitusi, millega nõutakse vastutavatelt või volitatud töötlejatelt konkreetsete meetmete võtmist või võtmata jätmist (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 149).

231

(232)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 154.

232

(233)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 155.

233

(234)  Dokument „Regulatory Action Policy“, vt joonealune märkus nr 96.

234

(235)  Teabevoliniku 2018.–2019. aasta aruanne ja finantsaruanded, vt joonealune märkus nr 101.

235

(236)  Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne ja finantsaruanded, vt joonealune märkus nr 82.

236

(237)  Andmebaas, mis sisaldab andmeid väidetavate jõuguliikmete ja jõukudega seotud kuritegude ohvrite kohta.

237

(238)  Vt teabevoliniku avaldus, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2020/07/oaic-and-ico-open-joint-investigation-into-clearview-ai-inc/.

238

(239)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 170.

239

(240)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 171.

240

(241)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 119 lõige 6.

241

(242)  Majandusaasta jooksul, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2020, on teabevoliniku uurimiste tulemusena esitatud neli hoiatust ja kaheksa süüdistust. Nende juhtumite eest esitati süüdistus 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 55, 2000. aasta teabevabaduse seaduse paragrahvi 77 ja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 170 alusel. Kostjad võtsid 75 %-l juhtudest süü omaks, mistõttu õnnestus vältida pikale veninud kohtuprotsesse ja nendega seotud kulusid. (Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne ja finantsaruanded, vt joonealune märkus nr 87, lk 40).

242

(243)  Biomeetriavoliniku institutsioon loodi 2012. aasta vabaduste kaitse seadusega (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents). Peale muude ülesannete täitmise otsustab biomeetriliste andmete volinik, kas politsei tohib säilitada selliste isikute DNA-profiilide andmeid ja sõrmejälgi, kes on vahistatud, kuid kellele ei ole esitatud süüdistust kuriteos (qualifying offence) (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahv 63G). Biomeetriavolinikul on ka üldine kohustus jälgida DNA ja sõrmejälgede säilitamist ja kasutamist ning säilitamist riikliku julgeoleku kaalutlustel (2012. aasta vabaduste kaitse seaduse paragrahvi 20 lõige 2). Biomeetriavolinik nimetatakse ametisse ametnike ametisse nimetamise eeskirjade järgi (eeskirjad on kättesaadavad aadressil https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments)ja ametist tagandada saab teda ainult siseminister kitsalt piiritletud olukordades, mille hulka kuuluvad kohustuste täitmata jätmine kolme kuu jooksul, kuriteos süüdi mõistmine ja ametisse nimetamise tingimuste rikkumine.

243

qualifying offence

(244)  Valvekaamerate voliniku institutsioon loodi 2012. aasta vabaduste kaitse seadusega ja tema ülesanne on toetada valvekaamerate tegevusjuhendi järgimist, vaadata läbi tegevusjuhendi toimimine ja nõustada ministreid seoses sellega, kas tegevusjuhendit on vaja muuta. Valvekaamerate volinik nimetatakse ametisse samade eeskirjade järgi nagu biomeetriavolinik ning tal on samasugused volitused, vahendid ja kaitse ametist tagandamise eest.

244

(245)  Vt https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/news/100537/work-of-the-national-crime-agency-scrutinised/.

245

(246)  Erikomisjonide, sealhulgas siseasjade erikomisjoni suhtes kohaldatakse alamkoja alalisi korraldusi. Alalised korraldused on alamkojas kokku lepitud eeskirjad, millega reguleeritakse parlamendi kodukorda. Erikomisjonide pädevus on lai: alalise korralduse 152 punktis 1 on sätestatud: „Erikomisjonid uurivad selle korralduse punktis 2 nimetatud peamiste valitsusasutuste ja nendega seotud avalik-õiguslike asutuste kulusid, juhtimist ja poliitikat“. See võimaldab siseasjade erikomisjonil uurida siseministeeriumi haldusalas olevat mis tahes poliitikat, sealhulgas uurimisvolitusi käsitlevat poliitikat (ja nendega seotud õigusakte). Lisaks on alalise korralduse 152 punktis 4 märgitud, et komisjonidel on mitmesugused volitused, sealhulgas õigus nõuda isikutelt teatavas küsimuses tõendite või dokumentide esitamist ja õigus koostada aruandeid. Teave komisjoni käimasolevate ja lõpetatud uurimiste kohta on kättesaadav aadressil https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/.

246

(247)  Inglismaa ja Walesi siseasjade erikomisjoni volitused on sätestatud alamkoja alalistes korraldustes, mis on kättesaadavad aadressil https://www.parliament.uk/business/publications/commons/standing-orders-public11/.

247

(248)  Kättesaadav aadressil https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmhaff/711/71103.htm.

248

(249)  Kättesaadav aadressil https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee.

249

(250)  Šotimaa politseitöö õigusküsimuste allkomisjoni eeskirjad on esitatud aadressil https://www.parliament.scot/parliamentarybusiness/CurrentCommittees/justice-committee.aspx ja Põhja-Iirimaa õiguskomisjoni eeskirjad on esitatud aadressil http://www.niassembly.gov.uk/assembly-business/standing-orders/.

250

(251)  Teabevoliniku viimases aastaaruandes on esitatud saadud ja lahendatud kaebuste jaotus. Politseitöö ja karistusandmete kohta laekunud kaebuste arv moodustab 6 % laekunud kaebuste koguarvust (see on 1 % rohkem kui eelmisel majandusaastal). Aastaaruandest nähtub ka, et kõige rohkem on andmesubjektide juurdepääsutaotlusi käsitlevaid kaebusi (46 % kaebuste koguarvust, mis on eelmise majandusaastaga võrreldes 8 % rohkem) (teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne, lk 55; vt joonealune märkus nr 88).

251

(252)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 166 on konkreetselt osutatud järgmistele olukordadele: a) volinik ei võta asjakohaseid meetmeid kaebusele vastamiseks, b) volinik ei esita kaebuse esitajale teavet kaebuse menetlemise edenemise või kaebuse tulemuste kohta kolme kuu jooksul alates sellest, kui volinik sai kaebuse, või c) volinik ei ole selle aja jooksul kaebuse läbivaatamisega lõpule jõudnud ega esita kaebuse esitajale nõutavat teavet ka järgneva kolmekuulise ajavahemiku jooksul.

252

(253)  Esimese astme kohus on kohus, kes on pädev menetlema kaebusi, mis on esitatud riiklike reguleerivate asutuste otsuste peale. Teabevoliniku otsuse puhul on pädev koda üldine regulatiivkolleegium, mis on pädev kogu Ühendkuningriigis.

253

(254)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 166. Näited edukatest hagidest teabevoliniku vastu esimese astme kohtus on juhtum, kus teabevolinik kinnitas andmesubjektilt kaebuse saamist, kuid ei märkinud, kuidas ta kavatseb kaebust menetleda, ning seetõttu kohustati teda 21 kalendripäeva jooksul kinnitama, kas ta kavatseb kaebust uurida, ja kui kavatseb, siis teavitama kaebuse esitajat uurimise käigust vähemalt iga 21 kalendripäeva järel (kohtuotsust ei ole veel avaldatud), ning juhtum, mille puhul esimese astme kohus leidis, et jääb selgusetuks, kas teabevoliniku vastus kaebusele kujutab endast nõuetekohast tulemust (vt otsus Susan Milne vs. The Information Commissioner, [2020], kättesaadav aadressil https://informationrights.decisions.tribunals.gov.uk/DBFiles/Decision/i2730/Milne,%20S%20-%20QJ2020-0296-GDPR-V,%20051220%20Section%20166%20DPA%20-DECISION.pdf).

254

vs.

(255)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 162 ja 163.

255

(256)  Vt näiteks otsus Brown vs. Commissioner of Police of the Metropolis & Anor, [2019], EWCA, Civ 1724, kus 1998. aasta andmekaitseseaduse ja 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel mõisteti isikuteabe ebaseadusliku hankimise ja väärkasutamise eest välja 9 000 naelsterlingit kahjutasu, ning R (on the application of Bridges) vs. Chief Constable of South Wales, [2020], EWCA, Civ 1058, kus apellatsioonikohus kinnitas, et Walesi politsei on kasutanud näotuvastussüsteemi ebaseaduslikult, kuna on rikutud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8 ja vastutava töötleja tehtud andmekaitse mõjuhinnang ei vastanud 2018. aasta andmekaitseseadusele.

256

vs.

vs.

(257)  Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 34 on sätestatud: „Kohus võib vastu võtta avaldusi igalt üksikisikult, vabaühenduselt ja isikurühmalt, kes väidavad, et nad on konventsioonis ja selle protokollides sätestatud õiguste konventsiooniosalise poolt toimepandud rikkumise ohvriks. Konventsiooniosalised ei või mitte mingil viisil takistada selle õiguse tõhusat kasutamist.“

257

(258)  MI5 on siseministri alluvuses. 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduses on sätestatud MI5 ülesanded: riigi julgeoleku kaitsmine (sealhulgas kaitse spionaaži, terrorismi ja sabotaaži eest, välisjõudude agentide tegevuse eest ning tegevuse eest, mille eesmärk on parlamentaarse demokraatia kukutamine või õõnestamine poliitiliste, tööstuslike või vägivaldsete vahenditega), Ühendkuningriigi majandusliku heaolu kaitsmine väliste ohtude eest ning politseijõudude ja muude õiguskaitseasutuste toetamine raskete kuritegude ennetamisel ja avastamisel.

258

(259)  SIS on välisministri alluvuses ja selle ülesanded on sätestatud 1994. aasta luureteenistuste seaduses. Selle ülesanne on saada ja anda teavet väljaspool Briti saari asuvate isikute tegevuse või kavatsuste kohta ning täita muid selliste isikute tegevuse või kavatsustega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid saab täita üksnes riigi julgeoleku huvides, Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvides või raskete kuritegude ennetamise või avastamise toetamiseks.

259

(260)  Valitsusside peakorter on välisministri alluvuses ja selle ülesanded on sätestatud 1994. aasta luureteenistuste seaduses. Nendeks on a) jälgida või kasutada elektromagnetkiirguse või muu sarnase kiirguse abil edastatavaid andmeid ja sellist kiirgust tekitavaid seadmeid ning nendesse sekkuda; hankida ja esitada sellise kiirguse või selliste seadmete või krüpteeritud materjali kaudu edastatavat või nendega seotud teavet; b) anda nõu ja abi keelte, sealhulgas tehniliste ja krüptograafiaga seotud terminite kohta, ning muudes teabe kaitsmisega seotud küsimustes relvajõududele, valitsusele või muudele asjakohaseks peetud organisatsioonidele või isikutele. Neid ülesandeid saab täita üksnes riigi julgeoleku huvides, Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvides seoses väljaspool Briti saari asuvate isikute tegevuse või kavatsustega või raskete kuritegude ennetamise või avastamise toetamiseks.

260

(261)  Muud riikliku julgeolekuga seotud ülesandeid täitvad avalik-õiguslikud asutused on kaitseluure (Defence Intelligence – DI), riiklik julgeolekunõukogu ja sekretariaat (National Security Council and Secretariat), ühine luureorganisatsioon (Joint Intelligence Organisation) ja ühine luurekomitee (Joint Intelligence Committee). Siiski ei saa ei ühine luurekomitee ega ühine luureorganisatsioon kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel uurimisvolitusi, samas kui kaitseluurel on piiratud võimalused oma volitusi kasutada.

261

(262)  Keeld kehtib nii era- kui ka avalik-õiguslike sidevõrkude suhtes, samuti avaliku postiteenuse suhtes, kui pealtkuulamine toimub Ühendkuningriigis. Keeldu ei kohaldata eravõrgu vastutava töötleja suhtes, kui vastutav töötleja on andnud otsese või kaudse nõusoleku pealtkuulamiseks (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 3).

262

(263)  Teatavatel piiratud juhtudel on seaduslik pealtkuulamine ilma määruseta võimalik, st kui pealtkuulamine toimub saatja või vastuvõtja nõusolekul (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 44), piiratud haldus- või õiguskaitse-eesmärkide korral (uurimisvolituste seaduse paragrahvid 45–48), teatavates eriinstitutsioonides (uurimisvolituste seaduse paragrahvid 49–51) ja kooskõlas välisriikide taotlustega (uurimisvolituste seaduse paragrahv 52).

263

(264)  Mis puudutab näiteks selliste meetmete kohaldamisala, siis 3. ja 4. osa (sideandmete säilitamine ja kogumine) kohaselt on meetme kohaldamisala rangelt seotud „telekommunikatsioonioperaatori“ määratlusega ja meedet kohaldatakse telekommunikatsioonioperaatorite kasutajate andmete suhtes. Teise näite saab tuua laialdaste volituste kasutamise kohta. Nende volituste kohaldamisala piirdub „selliste sõnumitega, mille on saatnud või vastu võtnud väljaspool Briti saari viibivad isikud“.

264

(265)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 7. lisas on määratud kindlaks tegevusjuhendite kohaldamisala, nende väljaandmise menetlus, nende läbivaatamise reeglid ja tegevusjuhendite mõju.

265

(266)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohased tegevusjuhendid on kättesaadavad aadressil https://www.gov.uk/government/publications/investigatory-powers-act-2016-codes-of-practice.

266

(267)  Kohtud kasutavad tegevusjuhendeid ametiasutuste tegevuse õiguspärasuse hindamisel. Vt näiteks: Dias vs. Cleveland Police, [2017], UKIPTrib15_586-CH, kus uurimisvolituste kohus viitas sideandmete tegevusjuhendi konkreetsetele lõikudele, et mõista sideandmete kogumisel kasutatava „kuritegevuse ennetamise või avastamise või korrarikkumiste ennetamise“ aluse määratlust. Tegevusjuhendit mainiti põhjendustes, millega selgitati, kas seda alust on kasutatud vääriti. Seejärel järeldas kohus, et vaidlustatud tegevus oli õigusvastane. Kohtud on hinnanud ka tegevusjuhendites sisalduvate kaitsemeetmete taset, vt näiteks Just for Law Kids vs. Secretary of State for the Home Department, [2019], EWHC 1772 (Admin), kus kõrgema astme kohus leidis, et esmased ja teisesed õigusaktid koos sisesuunistega pakuvad piisavaid kaitsemeetmeid, või R (National Council for Civil Liberties) vs. Secretary of State for the Home Department & Others, [2019], EWHC 2057 (Admin), kus leiti, et nii 2016. aasta uurimisvolituste seadus kui ka seadmete töösse sekkumise tegevusjuhend sisaldasid piisavalt sätteid selle kohta, kas konkreetsed määrused on vajalikud.

267

vs.

vs.

vs.

(268)  Kohtuasjas Big Brother Watch märkis Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda, et „side pealtkuulamise tegevusjuhend on avalik dokument, mille kiidavad heaks mõlemad parlamendikojad, mille valitsus avaldab internetis ja trükiväljaandena ning mida peavad arvesse võtma nii pealtkuulamisülesandeid täitvad isikud kui ka kohtud (vt punktid 93–94). Seetõttu nõustub kohus sellega, et tegevusjuhendi sätteid võib 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse ootuspärasuse hindamisel arvesse võtta (vt eespool viidatud Kennedy kohtuotsus, punkt 157). Sellest tulenevalt nõustub kohus sellega, et siseriiklik õigus on piisavalt „juurdepääsetav“.“ (Vt Euroopa Inimõiguste Kohtu (suurkoda) 25. mai 2021. aasta otsus asjas Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik, kaebused nr 58170/13, 62322/14 ja 24960/15, punkt 366).

268

vs.

(269)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 2. osa.

269

(270)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 3. osa.

270

(271)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. osa.

271

(272)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse 5. osa.

272

(273)  Loetelu asjaomastest õiguskaitseasutustest, kes võivad kasutada 2016. aasta uurimisvolituste seaduse alusel suunatud uurimisvolitusi, vt joonealune märkus nr (139).

273

(274)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 136.

274

(275)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 158.

275

(276)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 176.

276

(277)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 199.

277

(278)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendis on täpsustatud, et proportsionaalsuse kontrolli muud elemendid on järgmised: „i) kavandatava eraelu puutumatuse riive ulatus võrreldes soovitava eesmärgiga; ii) kuidas ja miks kasutatavad meetodid asjaomast isikut ja teisi võimalikult vähe häirivad; iii) kas kavandatav tegevus kujutab endast seaduse asjakohast ja mõistlikku kohaldamisviisi soovitava eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse kõiki mõistlikke alternatiive; iv) milliseid muid meetodeid kas ei ole rakendatud või on kasutatud, kuid peetakse tegevuseesmärkide täitmiseks ebapiisavaks ilma kavandatud uurimisvolitusi kasutamata.“ Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 4.16, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf.

278

(279)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punktid 4.12 ja 4.15, kättesaadavad aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf.

279

(280)  Vt side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 4.16.

280

(281)  Eraelu puutumatuse õigusega tegeleva eriraportööri Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi missiooni lõpu aruanne, kättesaadav aadressil https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=23296&LangID=E, punkti 1 alapunkt a.

281

(282)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 15 lõige 2.

282

(283)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 15 lõige 4.

283

(284)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 15 lõige 2.

284

(285)  Teisesed andmed on andmed, mis on lisatud side kaudu edastatud pealtkuulatud teabele või on sellega loogiliselt seotud, mida saab sellest loogiliselt eraldada ja millest eraldatult ei ilmneks midagi sellist, mida võiks mõistliku järeldusena pidada side kaudu edastatud sõnumi tähenduseks (kui see on olemas). Teisesed andmed on näiteks ruuteri konfiguratsioonid või tulemüürid või ajavahemik, mille jooksul ruuter on võrgus olnud aktiivne, kui see on ühendatud või loogiliselt seotud pealtkuulatud sõnumiga. Üksikasjalikum määratlus on esitatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 16 ja side pealtkuulamise tegevusjuhendi punktis 2.19, vt joonealune märkus nr 278.

285

(286)  Kõnealune läbivaatamine on erand 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 152 lõikest 4, millega on keelatud püüda tuvastada Briti saartel viibivate isikute sõnumeid. Vt põhjendus 229.

286

(287)  Šotimaa minister teeb määruse, kui see on seotud raske kuritegevusega Šotimaal (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 21 ja 22), samal ajal kui minister võib määrata kõrgema ametniku, kes annab välja vastastikuse abiga seotud loa, kui ilmneb, et pealtkuulamine puudutab väljaspool Ühendkuningriiki asuvat isikut või hooneid (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 40).

287

(288)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 19 ja 23.

288

(289)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 32.

289

(290)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 39. Määratud isikud võivad vahistamismäärusi 2016. aasta uurimisvolituste seaduses sätestatud tingimustel piiratud ulatuses muuta. Vahistamismääruse väljaandnud isik võib selle igal ajal tühistada. Ta peab seda tegema, kui määrus ei ole enam vajalik asjakohastel põhjustel või kui määrusega lubatud tegevus ei ole enam proportsionaalne sellega, mida soovitakse saavutada.

290

(291)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 33. Määruse uuendamise otsuse peab heaks kiitma kohtuvolinik.

291

(292)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 19.

292

(293)  Mõiste „Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvid, kui need huvid on olulised ka riikliku julgeoleku jaoks“ kohta leidis Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda asjas Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus nr 268) tehtud otsuses (punkt 371), et see mõiste oli piisavalt seotud riigi julgeolekuga. Kuigi kohtu järeldus selles asjas puudutas selle mõiste kasutamist 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduses, kasutatakse sama mõistet 2016. aasta uurimisvolituste seaduses.

293

vs.

(294)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 20 lõige 2.

294

(295)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 20 lõige 3.

295

(296)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 19 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõike 3 punkt b.

296

(297)  Nõutud teave sisaldab üksikasju tausta kohta (isikute/organisatsioonide/ruumide kirjeldus, pealtkuulatav teabevahetus) ja selle kohta, kuidas sellise teabe saamine aitab uurimist läbi viia, ning luba vajava tegevuse kirjeldust. Kui isikute/organisatsiooni/ruumide kirjeldamine ei ole võimalik, tuleb lisada selgitus selle kohta, miks see ei ole võimalik või miks on esitatud ainult üldine kirjeldus (teabevahetuse pealtkuulamise tegevusjuhend, punktid 5.32 ja 5.34, vt joonealune märkus nr 278).

297

(298)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 17 lõige 2. Vt ka side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 5.11 jj, vt joonealune märkus nr 278.

298

(299)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 31 lõiked 4 ja 5.

299

(300)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 31 lõige 8.

300

(301)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punktid 5.37 ja 5.38, vt joonealune märkus nr 278.

301

(302)  Kohtuvoliniku heakskiitu ei nõuta, kui minister leiab, et määruse väljaandmiseks on kiireloomuline vajadus (uurimisvolituste seaduse paragrahvi 19 lõige 1). Kohtuvolinikku tuleb siiski teavitada lühikese aja jooksul ja ta peab otsustama, kas määrus heaks kiita või mitte. Kui ta määrust heaks ei kiida, kaotab see kehtivuse (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 24 ja 25).

302

(303)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 23 lõige 1.

303

(304)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 23 lõige 2.

304

(305)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 44–51 ja side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 12 (vt joonealune märkus nr 278).

305

(306)  Näiteks juhul, kui pealtkuulamine on vajalik vanglas või psühhiaatriahaiglas (et kontrollida kinnipeetava või patsiendi käitumist) või selleks, et postiettevõtja või telekommunikatsioonioperaator saaks avastada kuritahtlikku infosisu.

306

(307)  Seevastu vt uurimisvolituste seaduse paragrahvi 229 lõige 4.

307

(308)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvides 26–29 on sätestatud piirangud suunatud pealtkuulamise loa ja suunatud läbivaatamise loa saamisel seoses parlamendiliikme (ükskõik millise Ühendkuningriigi parlamendi liikme) saadetud või tema jaoks mõeldud teadete pealtkuulamisega, kutsesaladuse alla kuuluva teabe pealtkuulamisega, sellise teabe pealtkuulamisega, mille puhul pealtkuulav asutus usub, et pealtkuulatav teave sisaldab konfidentsiaalset ajakirjanduslikku materjali, ja kui määruse eesmärk on tuvastada ajakirjandusliku teabe allikas või seda kinnitada.

308

(309)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 26.

309

(310)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 19 lõige 1.

310

(311)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 54. Välisriikide ametiasutustele andmete avalikustamisega seotud kaitsemeetmeid on täpsemalt kirjeldatud tegevusjuhendites: vt eeskätt side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 9.26 jj ja punkt 9.87 ning seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 9.33 jj ja punkt 9.41 (vt joonealune märkus nr 278).

311

(312)  Need eesmärgid on järgmised: julgeolekuteenistuse puhul raske kuriteo ennetamine või avastamine või kriminaalkohtumenetlus (1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punkt a), luureteenistuse puhul riigi julgeoleku huvid, raske kuriteo ennetamine või avastamine või kriminaalkohtumenetlus (1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 2 lõike 2 punkt a) ja valitsusside peakorteri puhul kriminaalkohtumenetlus (1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 4 lõike 2 punkt a). Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse selgitavad märkused, kättesaadavad aadressil: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

312

(313)  
  „Sideandmed“ on määratletud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõikes 5. Sideandmed on jagatud „sündmuse andmeteks“ (andmed, mis tuvastavad telekommunikatsioonisüsteemis või selle kaudu toimuva sündmuse või kirjeldavad seda (olenemata sellest, kas viidatakse sündmuse toimumise kohale), kui sündmus koosneb ühest või mitmest üksusest, kes tegelevad konkreetsel ajal konkreetse tegevusega) ja „üksuse andmeteks“ (andmed, mis a) on seotud i) üksusega, ii) sideteenuse ja üksuse vahelise seosega või iii) seosega telekommunikatsiooniteenuse ja üksuse vahel, b) koosnevad üksust tuvastada võimaldavatest või kirjeldavatest andmetest (olenemata sellest, kas viidatakse sündmuse toimumise kohale) või sisaldavad selliseid andmeid ja c) ei ole sündmuse andmed.

313

(314)  See tuleneb uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõikes 5 esitatud sideandmete määratlusest, mille kohaselt säilitab või kogub sideandmeid telekommunikatsioonioperaator ja mis on seotud kas mõne telekommunikatsiooniteenuse kasutajaga ja vastava teenuse osutamisega või mis on mõne sidevahendite kaudu edastatava sõnumiga hõlmatud, sellele lisatud või sellega loogiliselt seotud (vt ka sideandmete tegevusjuhend, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/757850/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, punktid 2.22–2.33). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõikes 10 esitatud telekommunikatsioonioperaatori määratluses sätestatud, et telekommunikatsioonioperaator on isik, kes pakub või osutab telekommunikatsiooniteenust Ühendkuningriigis asuvatele isikutele või kes kontrollib või pakub telekommunikatsioonisüsteemi, mis (täielikult või osaliselt) asub Ühendkuningriigis või mida kontrollitakse Ühendkuningriigist. Need määratlused näitavad selgelt, et uurimisvolituste seaduse kohaseid kohustusi ei saa panna telekommunikatsioonioperaatoritele, kelle seadmed ei asu Ühendkuningriigis või ei ole Ühendkuningriigist kontrollitavad ning kes ei paku ega osuta teenuseid Ühendkuningriigis asuvatele isikutele (vt ka sideandmete tegevusjuhend, punkt 2.1). Kui ELi abonendid (olenemata sellest, kas nad asuvad ELis või Ühendkuningriigis) kasutavad Ühendkuningriigis teenuseid, ei kantaks selle teenuse osutamisega seotud teavet EList üle, vaid seda koguks Ühendkuningriigi teenuseosutaja otse.

314

(315)  Asjaomased asutused on loetletud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse 4. lisas ning nende hulka kuuluvad politseijõud, luureteenistused, mõned ministeeriumid ja valitsusasutused, riiklik kuritegevusevastase võitluse amet, maksu- ja tolliamet, konkurentsi- ja turuamet, teabevolinik, kiirabi-, tuletõrje- ja päästeteenistused ning näiteks tervishoiu ja toiduohutuse valdkonna ametiasutused.

315

(316)  Liidetud kohtuasjad C-203/15 ja C-698/15, Tele2/Watson, ECLI:EU:C:2016:970).

316

(317)  Vt paragrahvi 61 lõike 7 punkt b sideandmete kogumise kohta ja paragrahvi 87 lõige 10A sideandmete säilitamise kohta.

317

(318)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 60A lõige 6.

318

(319)  Kiireloomulise loa andmisel lühendatakse seda tähtaega kolme päevani (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 65 lõige 3A).

319

(320)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 65 kohaselt kehtib pikendatud luba ühe kuu alates kuupäevast, kui esmane luba kaotab kehtivuse. Loa andnud isik võib loa igal ajal tühistada, kui ta leiab, et nõuded ei ole enam täidetud.

320

(321)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 60A lõige 1. Seda ülesannet täidab uurimisvolituste voliniku nimel sideandmete lubade amet (Office for Communications Data Authorisations) (vt sideandmete tegevusjuhendi punkt 5.6).

321

(322)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 61 lõike 7 punkti b kohane taotlus on esitatud „kuriteo vältimise eesmärgil“, mis tähendab seaduse paragrahvi 61 lõike 7A kohaselt järgmist: „kui sideandmed on täielikult või osaliselt sündmuse andmed, eesmärk on kuriteo vältimine või avastamine; kõigil muudel juhtudel on eesmärk kuriteo ennetamine või avastamine või korrarikkumiste ärahoidmine“.

322

(323)  Sideandmete tegevusjuhendis on sätestatud: „Kui riikliku julgeolekuga seotud taotlust saab esitada kas paragrahvi 60A või paragrahvi 61 alusel, teeb otsuse selle kohta, milline loa andmise viis on igal konkreetsel juhul kõige asjakohasem, vastav ametiasutus. Ametiasutused, kes soovivad kasutada määratud kõrgema ametniku võimalust, peaksid kehtestama selged suunised selle kohta, millal kõnealune loamenetlus on asjakohane“ (sideandmete tegevusjuhendi punkt 5. 19, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/822817/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf).

323

(324)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 70 lõikes 3 on esitatud „määratud ametniku“ määratlus, mis varieerub sõltuvalt asjaomasest ametiasutusest (nagu on sätestatud uurimisvolituste seaduse 4. lisas).

324

(325)  Täpsemad üksikasjad määratud kõrgema ametniku sõltumatuse kohta on esitatud sideandmete tegevusjuhendis (sideandmete tegevusjuhendi punktid 4.12–4.17, vt joonealune märkus nr 323).

325

(326)  Need alused on: i) riiklik julgeolek; ii) kuritegude või korrarikkumiste ennetamine või avastamine (sündmuse andmete puhul ainult raske kuriteo korral); iii) Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvid, kui need huvid on olulised ka riigi julgeoleku jaoks; iv) ühiskondliku turvalisuse huvid; v) eesmärk hoida ära surm või vigastus või kahju isiku füüsilisele või vaimsele tervisele või leevendada kahju isiku füüsilisele või vaimsele tervisele; vi) eesmärk aidata uurida väidetavaid kohtumõistmise vigu või vii) eesmärk tuvastada surnud isik või isik, kes ei ole võimeline end teatava asjaolu tõttu identifitseerima (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 61 lõige 7).

326

(327)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 60A lõike 1 punkt b.

327

(328)  Vt ka sideandmete tegevusjuhendi punkt 3.3 jj, vt joonealune märkus nr 323.

328

(329)  Vt ka sideandmete tegevusjuhendi punkt 3.13, vt joonealune märkus nr 323.

329

(330)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 60 lõike 1 punkt c.

330

(331)  Taotluses peab sisalduma järgmine teave: i) ülevaade sellest, kuidas andmete hankimine toob uurimisele või operatsioonile kasu; ii) selgitus taotluses mainitud ajavahemike asjakohasuse kohta, sealhulgas selle kohta, kuidas need ajavahemikud on uurimisaluse sündmusega proportsionaalsed; iii) selgitus selle kohta, kuidas sekkumise tase on põhjendatud, võttes arvesse kasu, mida andmed uurimisele annavad (selline põhjendus peaks hõlmama kaalumist, kas eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate uurimismeetoditega); iv) üksikisiku õiguste (eelkõige eraelu puutumatuse ja asjakohastel juhtudel sõnavabaduse) arvesse võtmine ning nende õiguste kõrvutamine uurimise jaoks saadava kasuga; v) üksikasjad selle kohta, kuidas sideandmete kogumisega võidakse koguda andmeid ka kõrvaliste isikute kohta ja kuidas taotletavad ajavahemikud mõjutavad kõrvaliste isikute kohta andmete kogumist (sideandmete tegevusjuhendi punktid 3.22–3.26, vt joonealune märkus nr 323).

331

(332)  Vt joonealune märkus nr 313.

332

(333)  Kui taotletakse sekkuvamaid sideandmeid (st sündmuste andmeid), täpsustatakse tegevusjuhendis, et on asjakohasem hankida esmase üksuse andmeid või piiratud kiireloomulistel juhtudel otse sündmuste andmeid (sideandmete tegevusjuhendi punktid 6.10–6.14, vt joonealune märkus nr 323).

333

(334)  Sideandmete tegevusjuhendi punktid 8.8–8.44, vt joonealune märkus nr 323.

334

(335)  Tegevusjuhendis on sätestatud: „Luba andev isik peab selliste taotluste läbivaatamisel olema eriti hoolikas, kaaludes muu hulgas täiendavalt, kas sellised taotlused võivad kaasa tuua soovimatuid tagajärgi ja kas taotlus teenib kõige paremini üldsuse huve“ (sideandmete tegevusjuhendi punkt 8.8). Lisaks tuleb seda tüüpi taotlused dokumenteerida ja järgmisel kontrollimisel tuleb juhtida nendele uurimisvolituste voliniku tähelepanu (sideandmete tegevusjuhendi punkt 8.10, vt joonealune märkus nr 323).

335

(336)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 87–89.

336

(337)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 90 kohaselt võib telekommunikatsioonioperaator, kellele andmete säilitamise teatis saadetakse, taotleda selle väljastanud ministrilt selle läbivaatamist.

337

(338)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 87 lõike 2 punkti a järgi võib säilitamisteatis puudutada „konkreetset operaatorit või kirjeldatud operaatoreid“.

338

(339)  Eesmärgid on i) riikliku julgeoleku huvid; ii) kuriteo vältimise eesmärk (vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 87 lõikes 10A esitatud määratlusele); iii) Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvid, kui need huvid on olulised ka riikliku julgeoleku jaoks; iv) ühiskondliku turvalisuse huvid; v) eesmärk hoida ära surm või vigastus või kahju isiku füüsilisele või vaimsele tervisele või leevendada kahju isiku füüsilisele või vaimsele tervisele või vi) eesmärk aidata uurida väidetavaid kohtumõistmise vigu (uurimisvolituste seaduse paragrahv 87).

339

(340)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 87. Lisaks kohaldatakse asjaomase tegevusjuhendi kohaselt säilitamisteatise proportsionaalsuse hindamiseks 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 sätestatud kriteeriume, eelkõige nõuet hinnata, kas teatisega taotletavat eesmärki on võimalik saavutada vähem sekkuvate vahenditega. Sarnaselt sideandmete kogumise proportsionaalsuse hindamisele selgitatakse sideandmete tegevusjuhendis, et selline hindamine hõlmab „isiku eraelu puutumatuse õigusesse sekkumise ulatuse kõrvutamist konkreetse kasuga uurimise jaoks“ (sideandmete tegevusjuhendi punkt 16.3, vt joonealune märkus nr 323).

340

(341)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 88.

341

(342)  Selline kasu võib olla olemas või prognoositav ning peab olema seotud seadusjärgsete eesmärkidega, milleks andmeid võib säilitada (sideandmete tegevusjuhendi punkt 17.17, vt joonealune märkus nr 323).

342

(343)  Need kaalutlused hõlmavad selle kindlakstegemist, kas säilitamisteatise puhul on täielik geograafiline ulatus vajalik ja proportsionaalne ning kas on vajalik ja proportsionaalne lisada või jätta välja isikute konkreetsed kirjeldused (sideandmete tegevusjuhendi punkt 17.17, vt joonealune märkus nr 323).

343

(344)  See aitab ministril võtta arvesse nii klientide eraelu puutumatusse sekkumise taset kui ka säilitatavate andmete tõenäolist kasu (sideandmete tegevusjuhendi punkt 17.17, vt joonealune märkus nr 323).

344

(345)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 88.

345

(346)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 89.

346

(347)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 135 lõike 1 ja paragrahvi 198 lõike 1 kohaselt hõlmab „seade“ seadmeid, mis tekitavad elektromagnetilist, akustilist või muud kiirgust, ning mis tahes seadmeid, mida saab selliste seadmetega seoses kasutada.

347

(348)  
  „Code of Practice on Equipment Interference“ (seadmete töösse sekkumise tegevusjuhend), kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf, punkt 2.2.

348

(349)  Seadmete andmed on määratletud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 100 kui süsteemi andmed ja andmed, mis a) on mõne sidevahendite kaudu edastatava sõnumi või muu teabega hõlmatud, sellele lisatud või sellega loogiliselt seotud (kas saatja poolt või muul viisil); b) mida on võimalik ülejäänud sõnumist või teabest loogiliselt eraldada ja c) kui see oleks nii eraldatud, ei ilmneks midagi sellest, mida võiks põhjendatult pidada teatise või teabe tähenduseks (kui see on olemas).

349

(350)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikes 1 on lisaks ette nähtud, et määrus on vajalik, kui luureteenistuse toimingud kujutavad endast ühte või mitut rikkumist 1990. aasta arvutite väärkasutuse seaduse paragrahvide 1–3A alusel, mis enamikul juhtudel nii on, vt seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punktid 3.32 ja 3.6–3.9). Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikele 2 on seos Briti saartega olemas juhul, kui a) luureteenistuse tegevus toimub Briti saartel (olenemata nende seadmete asukohast, mille töösse sekkutakse või võidakse sekkuda), b) luureteenistus usub, et seade, mille töösse sekkutakse või võidakse sekkuda, on või võib olla sekkumise toimumise ajal teataval hetkel Briti saartel või c) sekkumise eesmärk on hankida i) teavet, mida sidevahendite kaudu edastab isik või mis edastatakse isikule, kes viibib või kellest luureteenistus usub, et ta viibib sel ajal Briti saartel, ii) konfidentsiaalset teavet isiku kohta, kes viibib või kellest luureteenistus usub, et ta viibib sel ajal Briti saartel, või iii) teavet seadmete kohta, mis on osa punktides i või ii loetletud teabest või sellega seotud.

350

(351)  Täielikkuse huvides tuleks märkida, et isegi olukordades, kus seos Briti saartega puudub ja seadmete töösse sekkumise meetodi kasutamise suhtes ei kohaldata seetõttu 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikes 1 sätestatud kohustusliku määruse nõuet, näeb tegevuskord ette, et luureteenistus, kes kavatseb tegeleda tegevusega, milleks ta saab hankida laialdast seadmete töösse sekkumist käsitleva määruse, hangib sellise määruse (vt seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 3.24). Isegi kui 2016. aasta uurimisvolituste seaduse kohane seadmete töösse sekkumise määrus ei ole seaduse ega tegevuskorra alusel nõutav, kohaldatakse luureteenistuste meetmete suhtes mitmesuguseid tingimusi ja piiranguid 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvi 7 alusel. See hõlmab eelkõige nõuet, et selleks peab loa andma minister, kes peab olema veendunud, et ükski meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik luureteenistuse ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.

351

(352)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 115 on sätestatud, et määrus peab sisaldama sihtmärki moodustavate isikute, organisatsioonide, asukoha või isikute rühma nime või kirjeldust, uurimise laadi kirjeldust ja nende tegevuste kirjeldust, mille jaoks seadmeid kasutatakse. Samuti tuleb selles kirjeldada seadmete liiki ja toiminguid, mida määruse adressaadil on lubatud teha.

352

(353)  Vt ka seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 5.7, vt joonealune märkus nr 348.

353

(354)  Riiklikud julgeolekuasutused võivad taotleda seadmete töösse sekkumise määrust, kui see on vajalik riikliku julgeoleku eesmärgil, raskete kuritegude avastamiseks ja/või Ühendkuningriigi majandusliku heaolu huvides, kui see on oluline ka riigi julgeoleku huvides (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 102–103). Olenevalt asutusest võidakse taotleda seadmete töösse sekkumise määrust õiguskaitse eesmärgil, kui seda on vaja raske kuriteo avastamiseks või tõkestamiseks või isiku surma või füüsilise või vaimse tervise kahjustamise ärahoidmiseks või isiku füüsilisele või vaimsele tervisele tekitatud kahju leevendamiseks (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 106 lõiked 1 ja 3).

354

(355)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 102 lõige 1.

355

(356)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 129–131.

356

(357)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 109.

357

(358)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 109 lõige 4.

358

(359)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 110 lõike 3 punkt b. Seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkti 5.67 kohaselt määratakse kiireloomulisus kindlaks, kontrollides kas mõistlikult võttes oleks võimalik taotleda kohtuvoliniku heakskiitu määruse väljaandmisele nii, et määrust saaks vastavalt tegevus- või uurimisvajadusele õigeaegselt kasutada. Kiireloomulised määrused peaksid olema kahte liiki: i) vahetu oht elule või raske tervisekahjustuse tekkimise vahetu oht – näiteks kui inimene on röövitud ja hinnatakse, et tema elu on vahetus ohus; või ii) piiratud kestusega võimalus koguda luureandmeid või uurida kuritegu – näiteks kui Ühendkuningriiki on sisenemas A-klassi narkootikumide saadetis ja õiguskaitseasutused tahavad raske kuriteo toimepanijaid jälgida, selleks et neid kinni pidada. Vt joonealune märkus nr 348.

359

(360)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 108.

360

(361)  Lord David Andersoni (terrorismialaste õigusaktide sõltumatu ülevaataja) poolt enne 2016. aasta uurimisvolituste seaduse heakskiitmist esitatud laialdaste volituste aruande kohaselt „peaks olema selge, et laialdaste andmete kogumine ja säilitamine ei võrdu nn massilise jälgimisega. Laialdaste volituste alla kuuluv õigussüsteem hõlmab alati piiranguid ja kaitsemeetmeid, mille eesmärk on tagada, et tundlikele andmetele [...] ei võimaldata valimatut või põhjendamatut juurdepääsu. Seaduse eelnõus on sellised piirangud ja kaitsemeetmed kindlasti olemas.“ Lord David Anderson, „Report of the bulk power review“ (Aruanne laialdaste volitustega seotud läbivaatamise kohta), august 2016, punkt 1.9 (rõhuasetus lisatud), kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/546925/56730_Cm9326_WEB.PDF.

361

(362)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõige 2. Vt näiteks laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhendi punkt 4.11, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf.

362

(363)  Briti saared hõlmavad Ühendkuningriiki, Kanalisaari ja Mani saart ning on määratletud 1978. aasta tõlgendamisseaduse 1. lisas, mis on kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1978/30/schedule/1.

363

(364)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 136 kohaselt mõistetakse „välismaaga seotud side“ all järgmist: i) väljaspool Briti saari asuvate isikute sidevahendite kaudu saadetud sõnumid või ii) väljaspool Briti saari asuvate isikute sidevahendite kaudu saadud sõnumid. Ühendkuningriigi ametiasutuste kinnitusel hõlmab see kord ka kahe väljaspool Briti saari asuva isiku vahelist suhtlust. Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda leidis asjas Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus nr 279), punkt 376, sarnase side määratluse (nimetades seda „välismaiseks sideks“) kohta, mida tohtis 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse alusel laialdaselt pealt kuulata, et see on piisavalt piiritletud ja ettenähtav.

364

vs.

(365)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 136 lõige 4. Ühendkuningriigi valitsuselt saadud selgituste kohaselt saab laialdast pealtkuulamist kasutada näiteks selleks, et välja selgitada tundmatud ohud Ühendkuningriigi riiklikule julgeolekule, filtreerides ja analüüsides pealtkuulatavat materjali, et teha kindlaks luureväärtusega teabevahetus (Ühendkuningriigi selgitava raamistiku jaotis H: „National Security“ (Riiklik julgeolek), lk 27–28, vt joonealune märkus nr 29). Nagu Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, saab selliseid vahendeid kasutada seoste loomiseks teadaolevate huvipakkuvate subjektide vahel, samuti selliste isikute tegevuse jälgede otsimiseks, kes ei pruugi olla veel teada olla, kuid kes uurimise jooksul esile kerkivad, ning selliste tegevusmudelite kindlakstegemiseks, mis võivad viidata Ühendkuningriiki ähvardavale ohule.

365

(366)  Vastavalt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 13 lõikele 1 on luureteenistuse poolt seadmete töösse sekkumiseks vaja luba, mis antakse uurimisvolituste seadusega kehtestatud määrusega, tingimusel et on olemas „seos Briti saartega“, vt põhjendus 211.

366

(367)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 176. Laialdase seadmete töösse sekkumise määrust ei tohi anda toiminguteks, mis (v.a juhul, kui neid tehakse seadusliku volituse alusel) kujutavad endast ebaseaduslikku pealtkuulamist (välja arvatud salvestatud sõnumite puhul). Vastavalt Ühendkuningriigi selgitavale raamistikule võib saadud teave olla vajalik huvipakkuvate subjektide kindlakstegemiseks ja vastab tavapäraselt asjakohastele laiaulatuslikele operatsioonidele (Ühendkuningriigi selgitava raamistiku H osa: „National Security“ (Riiklik julgeolek), lk 28, vt joonealune märkus nr 29).

367

(368)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 138 lõige 1 ja paragrahvi 178 lõige 1.

368

(369)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 138 lõige 2 ja paragrahvi 178 lõige 2.

369

(370)  Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud selgituste kohaselt võib operatiiveesmärk näiteks piirata meetme kohaldamisala ohu esinemisega mõnes konkreetses geograafilises piirkonnas.

370

(371)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 142 lõiked 4–10.

371

(372)  Kõrgema astme kohtu otsus kohtuasjas Liberty, [2019], EWHC 2057 (Admin), punkt 167.

372

(373)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvidega 152 ja 193 on ette nähtud, et a) läbivaatamiseks valiku tegemisel lähtutakse ainult määruses märgitud operatiiveesmärkidest, b) läbivaatamiseks valiku tegemine lähtub kõigis olukordades vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest ning c) läbivaatamiseks valiku tegemisel ei rikuta keeldu, mis välistab sellise materjali valiku ja selliste sõnumite tuvastamise, mille on saatnud isikud või mis on saadetud isikutele, kes sel ajal viibivad teadaolevalt Briti saartel.

373

(374)  Vt side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 6.6, vt joonealune märkus nr 278.

374

(375)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 138 lõike 1 punktid b ja c ning paragrahvi 178 punktid b ja c.

375

(376)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 4.10, vt joonealune märkus nr 278.

376

(377)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 6.20, vt joonealune märkus nr 278, ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 6.13, vt joonealune märkus nr 348.

377

(378)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 138 lõike 1 punkt g ja paragrahvi 178 lõike 1 punkt f. Euroopa Inimõiguste Kohus on märkinud, et just sõltumatu organi antav eelnev luba on laialdase pealtkuulamise puhul oluline kaitsemeede kuritarvituste vastu. Euroopa Inimõiguste Kohus, Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus 269), punktid 351 ja 352. Tuleb silmas pidada, et see kohtuotsus puudutas varasemat õigusakti (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadus), mis ei sisaldanud mõningaid 2016. aasta uurimisvolituste seadusega kehtestatud kaitsemeetmeid (sealhulgas sõltumatu kohtuvoliniku eelneva loa nõuet).

378

vs.

(379)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 159 lõiked 3 ja 4.

379

(380)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 143–146 ja paragrahvid 184–188. Kiireloomulise muudatuse korral võib minister muudatuse teha ilma heakskiiduta, kuid peab sellest teavitama volinikku ja seejärel peab volinik otsustama, kas muudatus heaks kiita või tagasi lükata (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 147). Määrus tuleb tühistada, kui see ei ole enam vajalik või proportsionaalne või kui pealtkuulatava sisu, metaandmete või muude määruse alusel saadud andmete läbivaatamine ei ole enam vajalik ühelgi määruses märgitud operatiiveesmärgil (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 148 ja 189).

380

(381)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punktid 6.44–6.47, vt joonealune märkus nr 278, ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 6.48, vt joonealune märkus nr 348.

381

(382)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 156.

382

(383)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 150 ja 191.

383

(384)  Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda leidis asjas Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus nr 268), et 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduses sätestatud täiendavate kaitsemeetmete süsteem andmete säilitamiseks, nendele juurdepääsuks ja nende avalikustamiseks on piisav, vt punktid 392–394 ja 402–405. Sama kaitsemeetmete süsteem on ette nähtud 2016. aasta uurimisvolituste seadusega.

384

vs.

(385)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 151 ja 192.

385

(386)  Nende eesmärkide kohta vt joonealune märkus 312.

386

(387)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendites on sellega seoses täpsustatud, et „need töötlemissüsteemid töötlevad sideühenduste või -signaalide andmeid, mida pealtkuulav asutus on otsustanud pealt kuulata. Seejärel kohaldatakse nende ühenduste ja signaalide liikluse suhtes teatavat filtreerimisastet, mis on mõeldud võimaliku luureväärtusega sõnumiliikide väljavalimiseks, jättes kõrvale need sõnumiliigid, mille luureväärtus on kõige vähem tõenäoline. Filtreerimine on töötlemissüsteemide lõikes erinev ja selle tulemusena jäetakse märkimisväärne osa nende linkide ja signaalide kaudu toimuvast teabevahetusest automaatselt kõrvale. Seejärel võidakse läbi viia täiendavaid keerulisi otsinguid, et teha kindlaks sõnumid, millel on kõige tõenäolisemalt suurim luureväärtus ja mis on seotud ameti põhikirjajärgsete ülesannetega. Need sõnumid võidakse seejärel valida läbivaatamiseks määruses kindlaks määratud ühel või mitmel operatiiveesmärgil, kui on täidetud vajalikkuse ja proportsionaalsuse tingimused. Volitatud isikud saavad läbivaatamiseks valida ainult need sõnumid, mida ei ole välja filtreeritud“ (side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 6.6, vt joonealune märkus nr 278).

387

(388)  Vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 152 lõike 1 punktid a ja b, mille kohaselt tohib mõlemat liiki andmeid (pealtkuulatavat sisu ja teiseseid andmeid) läbi vaadata üksnes märgitud eesmärgil ning läbivaatamine peab kõigis olukordades lähtuma vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest.

388

(389)  Sellist määrust ei ole vaja, kui Briti saartel viibivate isikutega seotud andmed on „teisesed andmed“ (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 152 lõike 1 punkt c).

389

(390)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 152 ja 193.

390

(391)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 155 ja 196.

391

(392)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 152 ja 193.

392

(393)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 229.

393

(394)  Side pealtkuulamise tegevusjuhendi punkt 6.74, vt joonealune märkus nr 278, ja seadmete töösse sekkumise tegevusjuhendi punkt 6.78, vt joonealune märkus nr 348.

394

(395)  Uurimisvolituste voliniku büroo on loodud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 238 alusel, et tagada uurimisvolituste volinikule tema ülesannete täitmiseks vajalik personal, tööruumid, seadmed ning muud vahendid ja teenused (vt põhjendus 251).

395

(396)  Uurimisvolituste voliniku büroo 2018. aasta aruandes on märgitud, et valitsusside peakorteri analüütikute esitatud põhjendused „vastavad nõutavale standardile ja analüütikud arvestavad piisavalt üksikasjalikult laialdase andmekogumise päringute proportsionaalsust“. Uurimisvolituste voliniku 2018. aasta aruande punkt 6.22, vt joonealune märkus nr 464.

396

(397)  Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruande punkt 7.6, vt joonealune märkus nr 463.

397

(398)  Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruande punkt 10.22, vt joonealune märkus nr 463.

398

(399)  See tuleneb 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõikes 5 esitatud sideandmete määratlusest, mille kohaselt säilitab või kogub sideandmeid telekommunikatsioonioperaator ja sideandmed on seotud kas mõne telekommunikatsiooniteenuse kasutajaga ja vastava teenuse osutamisega või sideandmed kuuluvad mõne sidevahendite kaudu edastatava sõnumi hulka, on sellele lisatud või sellega loogiliselt seotud (vt ka laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhend, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, punktid 2.15–2.22). Lisaks on 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 261 lõikes 10 esitatud telekommunikatsioonioperaatori määratluses sätestatud, et telekommunikatsioonioperaator on isik, kes pakub või osutab telekommunikatsiooniteenust Ühendkuningriigis asuvatele isikutele või kes kontrollib või pakub telekommunikatsioonisüsteemi, mis (täielikult või osaliselt) asub Ühendkuningriigis või mida kontrollitakse Ühendkuningriigist. Need määratlused näitavad selgelt, et uurimisvolituste seaduse kohaseid kohustusi ei saa panna telekommunikatsioonioperaatoritele, kelle seadmed ei asu Ühendkuningriigis või ei ole Ühendkuningriigist kontrollitavad ning kes ei paku ega osuta teenuseid Ühendkuningriigis asuvatele isikutele (vt ka laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhendi punkt 2.2). Kui ELi abonendid (olenemata sellest, kas nad asuvad ELis või Ühendkuningriigis) kasutavad Ühendkuningriigis teenuseid, ei kantaks selle teenuse osutamisega seotud teavet EList üle, vaid seda koguks Ühendkuningriigi teenuseosutaja otse.

399

(400)  1984. aasta telekommunikatsiooniseaduse paragrahvi 94 lõikes 1 on sätestatud, et minister võib anda „üldjuhiseid, mida minister peab vajalikuks või otstarbekaks riigi julgeoleku huvides [...]“ (vt joonealune märkus nr 451).

400

(401)  Vt kohtuotsus Privacy International, punkt 78.

401

(402)  Vt laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhendi punkt 4.11 (vt joonealune märkus nr 399).

402

(403)  Laialdase andmekogumise määrust võivad taotleda üksnes luureteenistuste juhid, kes on: i) turvateenistuse peadirektor; ii) salaluureteenistuse ülem või iii) valitsusside peakorteri direktor (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 158 ja 263).

403

(404)  Laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhendi punkt 4.5 (vt joonealune märkus nr 399).

404

(405)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 161 on sätestatud, et määruses nimetatud operatiiveesmärgid peavad olema kindlaks määratud luureteenistuste juhtide hallatavas loetelus (operatiiveesmärkide loetelu) eesmärkidena, mida nad peavad operatiiveesmärkideks, mille puhul võib läbivaatamiseks valida laialdase andmekogumise määruse alusel saadud andmeid.

405

(406)  Laialdase sideandmete kogumise tegevusjuhendi punkt 6.6 (vt joonealune märkus nr 399).

406

(407)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 172 kohaselt tuleb kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed laialdaselt kogutud sideandmete läbivaatamisele eelneva filtreerimis- ja valikuetapi jaoks. Nende kaitsemeetmetega vastuolus olev tahtlik läbivaatamine on kuritegu (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 173).

407

(408)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 171.

408

(409)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 171 lõige 9.

409

(410)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 162.

410

(411)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 163.

411

(412)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 164–166.

412

(413)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 159.

413

(414)  Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruande punkt 8.6, vt joonealune märkus nr 463.

414

(415)  Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruande punkt 10.4, vt joonealune märkus nr 463.

415

(416)  Uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruande punkt 8.37, vt joonealune märkus nr 463.

416

(417)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 200.

417

(418)  
  „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security“ (Riiklik julgeolek), lk 34, vt joonealune märkus nr 29.

418

(419)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 204.

419

(420)  Luureteenistuste tegevusjuhend suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, punkt 4.7, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715478/Bulk_Personal_Datasets_Code_of_Practice.pdf.

420

(421)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 205.

421

(422)  Näiteks tundlikud isikuandmed, vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 202 ning luureteenistuste tegevusjuhend suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, punktid 4.21 ja 4.12, vt joonealune märkus nr 469.

422

(423)  Erimääruse taotlust peab minister kaaluma individuaalselt, st seoses ühe konkreetse andmekogumiga. Luureteenistus peab uurimisvolituste seaduse paragrahvi 205 kohaselt lisama konkreetse erimääruse taotlusele üksikasjaliku selgituse kõnealuse materjali laadi ja ulatuse kohta ning loetelu operatiiveesmärkidest, mille jaoks asjaomane luureteenistus soovib suurt isikuandmete kogumit läbi vaadata (kui luureteenistus taotleb nii säilitamise kui ka läbivaatamise ja mitte ainult säilitamise määrust). Kategooriapõhist määrust välja andes kaalub minister seevastu kogu andmekogumite kategooriat korraga.

423

(424)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 204 ja 205.

424

(425)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 2.

425

(426)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 204 ja 205.

426

(427)  Luureteenistuste tegevusjuhend suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, punkt 5.2, vt joonealune märkus nr 420.

427

(428)  Luureteenistuste tegevusjuhend suurte isikuandmete kogumite säilitamiseks ja kasutamiseks, punktid 8.1–8.15, vt joonealune märkus nr 420.

428

(429)  
  „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security“ (Riiklik julgeolek), lk 34, vt joonealune märkus nr 29.

429

(430)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 lõige 1.

430

(431)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 lõige 3. Kuigi vastutavaid töötlejaid võib 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 alusel sellest põhimõttest vabastada sel määral, mil see on vajalik riikliku julgeoleku tagamiseks, tuleb sellist erandit hinnata iga juhtumi puhul eraldi ja sellele saab tugineda üksnes juhul, kui konkreetse sätte kohaldamine avaldaks riigi julgeolekule negatiivset mõju (vt põhjendus 132). Ühendkuningriigi luureteenistuste riigi julgeoleku sertifikaadid (kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/) ei hõlma 2018. aasta andmekaitseseaduse 87. jao punkti 3. Kuna töötlemine muul eesmärgil peab olema seadusega lubatud, peab luureteenistustel olema edasiseks töötlemiseks selge õiguslik alus.

431

(432)  Nende eesmärkide kohta vt joonealune märkus 312.

432

(433)  Vt joonealune märkus nr 312.

433

(434)  Teabevoliniku suunised isikuandmete töötlemise kohta luureteenistuste poolt (vt joonealune märkus nr 161).

434

(435)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 54.

435

(436)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 130.

436

(437)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 151.

437

(438)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 171 lõige 9.

438

(439)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 192.

439

(440)  Kord peab sisaldama meetmeid tagamaks, et kõiki sellisest materjalist tehtud koopiaid hoitakse turvaliselt nii kaua, kuni materjali säilitatakse. Määruse alusel saadud materjal ja kõik sellisest materjalist tehtud koopiad tuleb hävitada niipea, kui nende säilitamiseks ei ole enam asjakohast alust (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 150 lõiked 2 ja 5 ning paragrahvi 151 lõige 2). Tasub märkida, et Euroopa Inimõiguste Kohus leidis, et sarnased kaitsemeetmed, mis olid sätestatud varasemas õigusaktis (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seadus), vastavad EIK poolt laialdase pealtkuulamise teel saadud materjali välisriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega jagamisele kehtestatud nõuetele (Euroopa Inimõiguste Kohus (suurkoda), Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus 279), punktid 362 ja 399).

440

vs.

(441)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 116.

441

(442)  2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisa lõike 2 kohaselt võib vastutavale või volitatud töötlejale esitada täitmis- ja trahviteate seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa 2. peatüki rikkumisega (töötlemise põhimõtted), 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa sättega, millega antakse andmesubjektile õigusi, nõudega teavitada volinikku isikuandmetega seotud rikkumisest 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 108 alusel ning isikuandmete kolmandatele riikidele, konventsiooniga mitteühinenud riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele edastamise põhimõtetega, mis on esitatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 (üksikasjalikumalt vt täitmisteate ja karistuse määramise teate kohta põhjendus 92).

442

(443)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 147 lõike 6 kohaselt ei või teabevolinik esitada 2000. aasta teabevabaduse seaduse paragrahvi 23 lõikes 3 nimetatud organile hindamisteadet. Nende organite hulka kuuluvad julgeolekuteenistus (MI5), salaluureteenistus (MI6) ja valitsusside peakorter).

443

(444)  Erandi võib teha järgmistest sätetest: paragrahv 108 (volinikule isikuandmetega seotud rikkumisest teatamine), paragrahv 119 (kontroll kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega), paragrahvid 142–154 ja 15. lisa (voliniku teated ning sisenemis- ja kontrolliõigused) ning paragrahvid 170–173 (isikuandmetega seotud süüteod). Lisaks seoses 13. lisa (voliniku muud üldfunktsioonid) lõike 1 punktides a ja g ning lõikes 2 kirjeldatud luureteenistustepoolse töötlemisega.

444

(445)  Teabevoliniku ja Ühendkuningriigi luureasutuste vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, vt joonealune märkus nr 165.

445

(446)  Seitsmel juhul soovitas teabevolinik kaebuse esitajal tõstatada küsimus vastutava töötleja juures (seda juhul, kui üksikisik on tõstatanud küsimuse teabevoliniku juures, kuid oleks pidanud kõigepealt pöörduma vastutava töötleja poole), ühel juhul andis teabevolinik vastutavale töötlejale üldist nõu (seda tehakse juhul, kui vastutava töötleja tegevus ei näi olevat õigusaktidega vastuolus, kuid tavade parandamisega saanuks vältida probleemi tõstatamist teabevoliniku juures), ja ülejäänud 13 juhul ei oodatud vastutavalt töötlejalt meetmete võtmist (seda juhul, kui isiku tõstatatud küsimus kuulub küll 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaldamisalasse, sest on seotud isikuandmete töötlemisega, kuid esitatud teabe põhjal ei näi vastutav töötleja olevat seadust rikkunud).

446

(447)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 lõigete 7 ja 8 kohaselt on uurimisvolituste volinik kohtuvolinik ning uurimisvolituste volinikku ja teisi kohtuvolinikke tuleb kollektiivselt nimetada kohtuvolinikeks. Praegu on kohtuvolinikke 15.

447

(448)  2005. aasta põhiseaduse reformi seaduse (Constitutional Reform Act 2005) 3. osa paragrahvi 60 lõike 2 kohaselt on mõistetakse „kõrge kohtuametniku“ all kohtuniku ametikohta ühes järgmistest kohtutest: i) ülemkohus (Supreme Court); ii) Inglismaa ja Walesi apellatsioonikohus (Court of Appeal); iii) Inglismaa ja Walesi kõrgema astme kohus (High Court); iv) kõrge tsiviilkohus (Court of Session); v) Põhja-Iirimaa apellatsioonikohus; vi) Põhja-Iirimaa kõrgema astme kohus või ülemkoja apellatsioonilord (Lord of Appeal in Ordinary).

448

(449)  Kohtusüsteemi sõltumatus põhineb taval ja seda on laialdaselt tunnustatud alates 1701. aasta troonipärimisseadusest (Act of Settlement).

449

(450)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 lõige 3. Kohtuvolinikke peab soovitama ka uurimisvolituste volinik, 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 lõike 4 punkt e.

450

(451)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 238.

451

(452)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 227 lõige 2.

452

(453)  Ametist vabastamise protsess on samasugune kui teiste Ühendkuningriigi kohtunike ametist vabastamise protsess (vt näiteks 1981. aasta kõrgemate kohtute seaduse (Senior Courts Act 1981) paragrahvi 11 lõige 3 ja 2005. aasta põhiseaduse reformi seaduse paragrahv 33, milles on samuti ette nähtud, et otsuse peavad heaks kiitma mõlemad parlamendikojad). Seni ei ole ühtegi kohtuvolinikku ametist tagandatud.

453

(454)  Autonoomne allüksus on organisatsioon või asutus, mida rahastab valitsus, kuid mis suudab tegutseda sõltumatult (määratlust ja lisateavet autonoomsete allüksuste kohta vt avalik-õiguslike asutuste liigitusest riigikantselei käsiraamatus „Handbook of the Cabinet Office“, mis on kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/519571/Classification-of-Public_Bodies-Guidance-for-Departments.pdf, ja alamkoja avaliku halduse erikomisjoni 2014.–2015. aasta istungjärgu esimesest aruandest, mis on kättesaadav aadressil https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmpubadm/110/110.pdf)

454

(455)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 229 järgi on kohtuvolinikul ulatuslikud järelevalvevolitused, mille hulka kuulub ka järelevalve luureasutuste kogutud andmete säilitamise ja avalikustamise üle.

455

(456)  Otsuse selle kohta, kas kiita heaks ministri otsus anda välja määrus, teevad kohtuvolinikud ise. Kui mõni kohtuvolinik keeldub määrust heaks kiitmast, võib minister esitada kaebuse uurimisvolituste volinikule, kelle otsus on lõplik.

456

(457)  Uurimisvolituste voliniku luba taotletakse alati, kui sideandmeid kogutakse õiguskaitse eesmärgil (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 60A). Kui sideandmeid kogutakse riikliku julgeoleku eesmärgil, võib loa anda uurimisvolituste volinik või teise võimalusena asjaomase ametiasutuse määratud vanemametnik (vt 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 61 ja 61A ning põhjendus 203).

457

(458)  Eraelu puutumatuse õigusega tegeleva eriraportööri Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi missiooni lõpu aruanne (vt joonealune märkus nr 281).

458

(459)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 229. Kohtuvoliniku uurimisvolitused ja õigused teavet saada on sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 235.

459

(460)  Nende hulka kuuluvad 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse raames võetavad jälgimismeetmed, 1997. aasta politseiseaduse (Police Act 1997) 3. osas sätestatud ülesannete täitmine (omandiga seotud tegevuse lubamine) ja 1994. aasta luureteenistuste seaduse paragrahvides 5–7 sätestatud ülesannete täitmine ministri poolt (määrused raadiotelegraafi töö häirimiseks, valdustesse sisenemiseks ja nende elektrooniliseks jälgimiseks) (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 229).

460

(461)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 230. Samuti võib uurimisvolituste volinik teha omal algatusel peaministrile ettekandeid kõigis küsimustes, mis on seotud tema ülesannetega. Uurimisvolituste volinik peab peaministri taotluse korral talle aru andma ning peaminister võib anda volinikule korralduse luureteenistuste ülesandeid läbi vaadata.

461

(462)  Mõned osad võib välja jätta, kui nende avaldamine oleks vastuolus riikliku julgeolekuga.

462

(463)  Näiteks on uurimisvolituste voliniku 2019. aasta aruandes (punkt 6.38) märgitud, et MI5-l soovitati muuta suurte isikuandmete kogumite säilitamise poliitikat, kuna oleks tulnud kaaluda lähenemist, mille puhul oleks kaalutud säilitatavate suurte isikuandmete kogumite kõikide väljade ja iga säilitatava suure isikuandmete kogumi proportsionaalsust. 2018. aasta lõpus ei olnud uurimisvolituste volinik veendunud, et seda soovitust järgiti, ning 2019. aasta aruandes selgitati, et MI5 kehtestab nüüd selle nõude täitmiseks uue menetluse. 2019. aasta aruandes (punkt 8.22) on mainitud ka seda, et valitsusside peakorterile anti mitu soovitust seoses dokumendiga, kus kirjeldatakse laialdaselt kogutud andmete kohta tehtud päringute proportsionaalsust. Aruandes on kinnitatud, et 2018. aasta lõpus on selles valdkonnas parandusi tehtud. Uurimisvolituste voliniku büroo 2019. aasta aruanne, kättesaadav aadressil https://www.ipco.org.uk/docs/IPC%20Annual%20Report%202019_Web%20Accessible%20version_final.pdf. Peale selle, iga kord, kui uurimisvolituste voliniku büroo kontrollib avaliku sektori asutust, koostatakse aruanne, mis esitatakse asutusele ja mis sisaldab kontrolli käigus saadud teabel põhinevaid soovitusi. Edaspidi alustab uurimisvolituste volinik iga järgmist kontrolli ülevaatega eelmisel korral tehtud soovitustest ja järgmises kontrolliaruandes märgitakse, kas eelmised soovitused on täidetud või esitatakse need uuesti.

463

(464)  Viga loetakse tõsiseks, kui volinik leiab, et see on põhjustanud asjaomasele isikule olulist kahju (2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 231 lõige 2). 2018. aastal teatati 22 veast, millest kaheksat peeti tõsiseks ja millest tulenevalt anti asjaomasele isikule teavet. Vt uurimisvolituste voliniku büroo 2018. aasta aruande C lisa (vt https://www.ipco.org.uk/docs/IPCO%20Annual%20Report%202018%20final.pdf). 2019. aastal loeti 14 viga tõsiseks. Vt uurimisvolituste voliniku büroo 2019. aasta aruande C lisa, vt joonealune märkus nr 463.

464

(465)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvis 231 on sätestatud, et kui uurimisvolituste volinik teavitab isikut veast, peab ta esitama üksikasjad, mida volinik peab nende õiguste teostamiseks vajalikuks, võttes eelkõige arvesse seda, mil määral oleks üksikasjade avalikustamine vastuolus avaliku huviga või kahjustaks raskete kuritegude ennetamist või avastamist, Ühendkuningriigi majanduslikku heaolu või luureteenistuste ülesannete jätkuvat täitmist.

465

(466)  Nagu selgitasid Ühendkuningriigi ametiasutused, laiendas kohtu- ja julgeolekuseadus luure- ja julgeolekukomisjoni volitusi, et lisada sinna luureaparaadi järelevalve ülesanded, mis lähevad kolmest ametist kaugemale, ning võimaldada tagasiulatuvat järelevalvet ametite operatiivtegevuse üle olulise riikliku huviga seotud küsimustes.

466

(467)  2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahv 2.

467

(468)  Peaministri ning luure- ja julgeolekukomisjoni vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, kättesaadav aadressil http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

468

(469)  Peaministri ning luure- ja julgeolekukomisjoni vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi punkt 14, vt joonealune märkus nr 468.

469

(470)  Minister võib panna veto teabe avaldamisele üksnes kahel põhjusel: teave on tundlik ja seda ei tohiks luure- ja julgeolekukomisjonile avaldada riikliku julgeoleku huvides või on tegemist sellist laadi teabega, et kui ministrile esitataks taotlus avaldada see alamkoja erikomisjonile, peaks minister (põhjustel, mis ei piirdu riikliku julgeolekuga) vajalikuks seda mitte teha (2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa lõike 4 punkt 2).

470

(471)  
  „UK Explanatory Framework for Adequacy Discussions“ (Ühendkuningriigi kaitse piisavust käsitlevate arutelude selgitav raamistik), jagu H: „National Security“ (Riigi julgeolek), lk 43, vt joonealune märkus nr 31.

471

(472)  2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahv 1. Ministrid ei saa olla komisjoni liikmed. Parlamendiliikmed on komisjonis ametis kogu parlamendi selle ametiaja jooksul, mil nad ametisse nimetati. Parlamendiliige võidakse ametist vabastada selle koja otsusega, millega ta ametisse nimetati, või juhul, kui ta ei ole enam parlamendiliige või saab ministriks. Samuti võib liige tagasi astuda.

472

(473)  Komisjoni aruanded ja avaldused on kättesaadavad järgmisel veebiaadressil: https://isc.independent.gov.uk/publications/. 2015. aastal avaldas luure- ja julgeolekukomisjon aruande „Privacy and Security: A modern and transparent legal framework” (Eraelu puutumatus ja julgeolek: tänapäevane ja läbipaistev õigusraamistik), vt: https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20150312_ISC_PSRptweb.pdf, milles analüüsiti luureasutuste kasutatavate jälgimistehnikate õigusraamistikku ja esitati mitmesuguseid soovitusi, mida seejärel kaaluti ja mis integreeriti 2016. aasta uurimisvolituste seaduse eelnõusse. Valitsuse vastus eraelu puutumatust ja julgeolekut käsitlevale aruandele on kättesaadav aadressil https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

473

(474)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvid 142, 161 ja 183.

474

(475)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 234.

475

(476)  2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahv 236.

476

(477)  Parlamendi luure- ja julgeolekukomisjoni aruanne uurimisvolituste seaduse eelnõu kohta, kättesaadav aadressil https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20160209_ISC_Rpt_IPBillweb.pdf

477

(478)  Need eraelu puutumatusega seotud üldised kohustused on nüüd sätestatud 2016. aasta uurimisvolituste seaduse paragrahvi 2 lõikes 2, milles on sätestatud, et uurimisvolituste seaduse alusel tegutsev ametiasutus peab võtma arvesse seda, kas määruse, loa või teatega taotletavat eesmärki on mõistlikult võimalik saavutada muude, vähem sekkuvate vahenditega ning kas määruse, loa või teate alusel teabe saamise suhtes kohaldatava kaitse tase on kõrgem selle teabe erilise tundlikkuse, avaliku huvi tõttu telekommunikatsioonisüsteemide ja postiteenuste usaldusväärsuse ja turvalisuse vastu ning muude eraelu puutumatusega seotud aspektide tõttu.

478

(479)  Näiteks on luure- ja julgeolekukomisjoni taotlusel vähendatud päevade arvu, mille jooksul kiireloomuline määrus võib kehtida, enne kui kohtuvolinik selle heaks kiidab, viielt tööpäevalt kolmele ning luure- ja julgeolekukomisjonile anti õigus edastada küsimusi uurimiseks uurimisvolituste volinikule.

479

(480)  Kohtuotsus Schrems II, punkt 194.

480

(481)  Kohtuotsus Schrems II, punkt 197.

481

(482)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 94 lõige 11.

482

(483)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 99 lõige 4.

483

(484)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 100 lõige 1.

484

(485)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 169 lubab nõudeid esitada isikul, kes kannab kahju tulenevalt andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõude rikkumisest. Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt esitatakse luureteenistuste vastu tegelikult nõudeid või kaebusi tõenäoliselt uurimisvolituste kohtule (Investigatory Powers Tribunal), kellel on lai pädevus, kes saab määrata hüvitise/kahjutasu ja kus nõude esitamine ei too kaasa kulusid.

485

Investigatory Powers Tribunal

(486)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 lõige 5.

486

(487)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse 3. lisa kohaselt peab liikmetel olema kohtus töötamise kogemus ja nad võidakse uuesti ametisse nimetada.

487

(488)  Pöördumine on parlamendile esitatav ettepanek, mille eesmärk on teavitada monarhi parlamendi arvamusest teatavas küsimuses.

488

(489)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse 3. lisa lõike 1 punkt 5.

489

(490)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõige 5.

490

(491)  
  „Uskumise“ kontrolli kohta vt kohtuasi Human Rights Watch vs. Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH, punkt 41. Selles asjas leidis uurimisvolituste kohus, viidates Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale, et sobiv kriteerium leidmaks, kas väidetaval usul, et luureteenistuste poolt või nimel on toime pandud tegevus, mis kuulub 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõike 5 kohaldamisalasse, on alust ja isik võib väita, et ta on langenud sellise rikkumise ohvriks, mille on põhjustanud ainult salajaste meetmete olemasolu või salajaste meetmete võtmist lubavate õigusaktide olemasolu, on see, kas isik saab tõendada, et tema isiklikust olukorrast tulenevalt on oht, et tema suhtes võidakse selliseid meetmeid võtta.

491

vs.

(492)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõike 4 punkt a.

492

(493)  Sellised olud tähendavad, et avaliku sektori asutus tegutseb loa (nt teabe hankimist lubava määruse, loa/teate jms) alusel või et (olenemata sellise loa olemasolust) ei oleks tegevus olnud asjakohane ilma selle loata või vähemalt nõuetekohase kaalumiseta, kas selline luba tuleks hankida. Kohtuvoliniku poolt lubatud toimingud loetakse toimunuks vaidlustatavatel asjaoludel (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõige 7ZA), samal ajal kui muid kohtuniku loal toimunud toiminguid ei peeta toimunuks vaidlustatavatel asjaoludel (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõiked 7 ja 8).

493

(494)  Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt tähendab kaebuse tegemise madal lävi, et kohtu uurimise käigus selgub tihti, et avaliku sektori asutus ei uurinudki tegelikult kunagi kaebuse esitajat. Uurimisvolituste kohtu viimases statistilises aruandes on märgitud, et 2016. aastal sai kohus 209 kaebust, millest 52 % loeti põhjendamatuks või pahatahtlikuks ja 25 % lõppes tulemusega „kindlaks tegemata“. Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et see tähendab kas seda, et kaebuse esitaja suhtes ei rakendatud varjatud tegevust/volitusi, või seda, et kasutati varjatud meetodeid ja kohus leidis, et tegevus oli seaduslik. Lisaks oli 11 % hagidest sellised, mille puhul leiti, et need ei kuulu kohtu pädevusse või mis võeti tagasi või tunnistati kehtetuks ning 5 % esitati ettenähtud ajast hiljem; 7 % hagide puhul tegi kohust otsuse kaebuse esitaja kasuks. Uurimisvolituste kohtu 2016. aasta statistiline aruanne, kättesaadav aadressil https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf.

494

(495)  Vt kohtuasi Human Rights Watch vs. Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. Selles asjas leidis uurimisvolituste kohus Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale viidates, et asjakohane test seoses usuga, et 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõike 5 alla kuuluva tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on tehtud nende nimel, on see, kas sellisel usul on alust, sealhulgas asjaolu, et isik võib väita, et on ainuüksi salameetmete olemasolust või salameetmeid lubavatest õigusaktidest tuleneva rikkumise ohver, vaid siis, kui ta suudab tõestada, et tema isikliku olukorra tõttu on olemas oht, et selliseid meetmeid võidakse tema suhtes kohaldada (vt Human Rights Watch vs. Secretary of State, punkt 41).

495

vs.

vs.

(496)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõige 3.

496

(497)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõige 2.

497

(498)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõiked 6–7.

498

(499)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõige 4.

499

(500)  Üks näide nende volituste rakendamisest on kohtuasi Liberty & Others vs. the Security Service, SIS, GCHQ, [2015], UKIP Trib 13_77-H_2. Kohus tegi otsuse kahe kaebaja kasuks, sest ühel juhul säilitati nende andmeid kehtestatud piiridest kauem ja teisel juhul ei järgitud läbivaatamise menetlust, nagu on ette nähtud valitsusside peakorteri sise-eeskirjades. Esimesel juhul nõudis kohus, et luureteenistused hävitaksid teabe, mida säilitati asjaomasest tähtajast kauem. Teisel juhul hävitamiskorraldust ei antud, sest teavet ei säilitatud.

500

vs.

(501)  Kohtuasja Kennedy kohta vt joonealune märkus 129.

501

(502)  Euroopa Inimõiguste Kohus, Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus 268), punktid 413–415.

502

vs.

(503)  Euroopa Inimõiguste Kohus, Big Brother Watch, punkt 425.

503

(504)  Nagu on näha Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja hiljutisest otsusest asjas Big Brother Watch ja teised vs. Ühendkuningriik (vt joonealune märkus 279), võimaldab see rahvusvahelise kohtu tulemuslikku kohtulikku kontrolli – mis on sarnane ELi liikmesriikide suhtes tehtavale kontrollile – selle üle, kas avaliku sektori asutused järgivad isikuandmete kasutamisel põhiõigusi. Peale selle teeb Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise üle erijärelevalvet Euroopa Nõukogu.

504

vs.

(505)  Kohtuotsuses Belhaj ja teised, [2017], UKSC 3, põhines kutsesaladuse alla kuuluva materjali pealtkuulamise õigusvastasuse tuvastamine otseselt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklil 8 (vt järeldus 11).

505

(506)  Kõrgema astme kohtu otsus kohtuasjas Liberty, [2019], EWHC 2057 (Admin), punkt 170.

506

(507)  Kohtuotsus Schrems, punkt 65.

507

(508)  Kohtuotsus Schrems, punkt 65: „Sellega seoses on liikmesriigi seadusandja kohustatud ette nägema õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad järelevalveasutusel esitada siseriiklikes kohtutes väiteid, mida ta peab põhjendatuks, selleks et kohtud juhul, kui neil on komisjoni otsuse kehtivuse suhtes samasugused kahtlused, esitaksid eelotsusetaotluse kõnealuse otsuse kehtivuse analüüsimiseks“.

508

(509)  Arvamus 14/2021 Euroopa Komisjoni määruse (EL) 2016/679 kohase rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis, kättesaadav aadressil: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-art-70/opinion-142021-regarding-european-commission-draft_en.

509

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1773,

28. juuni 2021,

mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil (EL) 2016/680 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4801 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, (1) eelkõige selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| (1) | Direktiiviga (EL) 2016/680 on kehtestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele määral, mil see edastamine kuulub direktiivi kohaldamisalasse. Pädevate asutuste poolt isikuandmete rahvusvahelise edastamise eeskirjad on sätestatud direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis, täpsemalt artiklites 35–40. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest Euroopa Liitu on vajalik tõhusa õiguskaitsekoostöö huvides, tuleb tagada, et sellise edastamisega ei alandata Euroopa Liidus isikuandmete kaitse taset (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2016/680 on kehtestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt kolmandatesse riikidesse ja rahvusvahelistele organisatsioonidele määral, mil see edastamine kuulub direktiivi kohaldamisalasse. Pädevate asutuste poolt isikuandmete rahvusvahelise edastamise eeskirjad on sätestatud direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis, täpsemalt artiklites 35–40. Kuigi isikuandmete liikumine Euroopa Liidust väljaspool asuvatesse riikidesse ja neist riikidest Euroopa Liitu on vajalik tõhusa õiguskaitsekoostöö huvides, tuleb tagada, et sellise edastamisega ei alandata Euroopa Liidus isikuandmete kaitse taset (2).

2

| (2) | Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või rahvusvaheline organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Sel tingimusel võib kolmandale riigile isikuandmeid edastada lisaloata (välja arvatud juhul, kui edastamiseks peab andma loa teine liikmesriik, kust andmed saadi), nagu on ette nähtud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõikes 1 ja põhjenduses 66. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse, et kolmas riik või kolmanda riigi territoorium või kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või rahvusvaheline organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Sel tingimusel võib kolmandale riigile isikuandmeid edastada lisaloata (välja arvatud juhul, kui edastamiseks peab andma loa teine liikmesriik, kust andmed saadi), nagu on ette nähtud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõikes 1 ja põhjenduses 66.

| (3) | Nagu on märgitud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile. Komisjon peab hindamisel kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis sisuliselt vastab Euroopa Liidus tagatud kaitsetasemele (direktiivi (EL) 2016/680 põhjendus 67). Sisulise vastavuse hindamise standard on sätestatud ELi õiguses, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas (3). Tähtis on ka Euroopa Andmekaitsenõukogu piisavuse võrdlusalus (4). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on märgitud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõikes 2, tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel tugineda kolmanda riigi õiguskorra põhjalikule analüüsile. Komisjon peab hindamisel kindlaks määrama, kas kõnealune kolmas riik tagab kaitsetaseme, mis sisuliselt vastab Euroopa Liidus tagatud kaitsetasemele (direktiivi (EL) 2016/680 põhjendus 67). Sisulise vastavuse hindamise standard on sätestatud ELi õiguses, eelkõige direktiivis (EL) 2016/680 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas (3). Tähtis on ka Euroopa Andmekaitsenõukogu piisavuse võrdlusalus (4).

3

4

| (4) | Nagu Euroopa Liidu Kohus on selgitanud, ei eelda see identset kaitsetaset (5). Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitsmiseks kasutab, erineda nendest, mida Euroopa Liidus rakendatakse, kuivõrd need osutuvad praktikas kaitse piisava taseme tagamisel tulemuslikuks (6). Kaitse piisavuse nõue ei eelda seega, et liidu õigusnorme tuleb punkt punktilt kopeerida. Küsimus on pigem selles, kas ELi-väline süsteem tervikuna tagab eraelu puutumatuse õiguse sisu, selle tõhusa rakendamise, järelevalve ja kohtuliku kaitse kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7). |
| --- | --- |

(4)

Nagu Euroopa Liidu Kohus on selgitanud, ei eelda see identset kaitsetaset (5). Eelkõige võivad vahendid, mida asjaomane kolmas riik isikuandmete kaitsmiseks kasutab, erineda nendest, mida Euroopa Liidus rakendatakse, kuivõrd need osutuvad praktikas kaitse piisava taseme tagamisel tulemuslikuks (6). Kaitse piisavuse nõue ei eelda seega, et liidu õigusnorme tuleb punkt punktilt kopeerida. Küsimus on pigem selles, kas ELi-väline süsteem tervikuna tagab eraelu puutumatuse õiguse sisu, selle tõhusa rakendamise, järelevalve ja kohtuliku kaitse kaudu nõutava isikuandmete kaitse taseme (7).

5

6

7

| (5) | Komisjon on hoolikalt analüüsinud Ühendkuningriigi asjaomaseid õigusnorme ja tavasid. Komisjon teeb allpool esitatud tähelepanekutele tuginedes järelduse, et Ühendkuningriik tagab direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisalasse kuuluvatelt liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt 2018. aasta andmekaitseseaduse (Data Protection Act 2018) (8) 3. osa kohaldamisalasse kuuluvatele Ühendkuningriigi pädevatele asutustele edastatavate isikuandmete kaitse piisava taseme. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on hoolikalt analüüsinud Ühendkuningriigi asjaomaseid õigusnorme ja tavasid. Komisjon teeb allpool esitatud tähelepanekutele tuginedes järelduse, et Ühendkuningriik tagab direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisalasse kuuluvatelt liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt 2018. aasta andmekaitseseaduse (Data Protection Act 2018) (8) 3. osa kohaldamisalasse kuuluvatele Ühendkuningriigi pädevatele asutustele edastatavate isikuandmete kaitse piisava taseme.

8

| (6) | Ilma et käesolev otsus piiraks direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 35 sätestatud tingimuste kohaldamist, ei pea otsusest tulenevalt selliseks edastamiseks hankima lisaluba nelja-aastase ajavahemiku jooksul, mida võidakse pikendada. |
| --- | --- |

(6)

Ilma et käesolev otsus piiraks direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 35 sätestatud tingimuste kohaldamist, ei pea otsusest tulenevalt selliseks edastamiseks hankima lisaluba nelja-aastase ajavahemiku jooksul, mida võidakse pikendada.

2.   EESKIRJAD, MIDA KOHALDATAKSE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISEL PÄDEVATE ASUTUSTE POOLT KRIMINAALÕIGUSKAITSE EESMÄRKIDEL

EESKIRJAD, MIDA KOHALDATAKSE ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISEL PÄDEVATE ASUTUSTE POOLT KRIMINAALÕIGUSKAITSE EESMÄRKIDEL

2.1.   Põhiseaduslik raamistik

Põhiseaduslik raamistik

| (7) | Ühendkuningriik on parlamentaarne demokraatia. Sellel on kõigi muude valitsusasutuste suhtes ülimuslik suveräänne parlament, täidesaatvat võimu teostav valitsus, mille liikmed valitakse parlamendi liikmete hulgast ja mis annab aru parlamendile, ning sõltumatu kohtuvõim. Valitsuse volitused olenevad selle suutlikkusest võita valitud alamkoja usaldus. Valitsus annab aru mõlemale parlamendikojale (alamkoda ja ülemkoda ehk lordide koda), mis teostavad järelevalvet valitsuse üle ning arutavad ja võtavad vastu seadusi. Ühendkuningriigi parlament on delegeerinud Šotimaa parlamendile, Walesi parlamendile (Senedd Cymru) ja Põhja-Iirimaa assambleele vastutuse õigusloome eest teatavates Šotimaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa siseküsimustes. Andmekaitse kuulub Ühendkuningriigi parlamendi pädevusse, st sama õigust kohaldatakse kogu riigis, kuid otsustusõigus käesoleva otsusega seotud muude poliitikavaldkondade üle on delegeeritud. Näiteks vastutus kriminaalõigussüsteemide, sealhulgas Šotimaa ja Põhja-Iirimaa politsei tegevuse eest on üle antud vastavalt Šotimaa parlamendile ja Põhja-Iirimaa assambleele (9). |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik on parlamentaarne demokraatia. Sellel on kõigi muude valitsusasutuste suhtes ülimuslik suveräänne parlament, täidesaatvat võimu teostav valitsus, mille liikmed valitakse parlamendi liikmete hulgast ja mis annab aru parlamendile, ning sõltumatu kohtuvõim. Valitsuse volitused olenevad selle suutlikkusest võita valitud alamkoja usaldus. Valitsus annab aru mõlemale parlamendikojale (alamkoda ja ülemkoda ehk lordide koda), mis teostavad järelevalvet valitsuse üle ning arutavad ja võtavad vastu seadusi. Ühendkuningriigi parlament on delegeerinud Šotimaa parlamendile, Walesi parlamendile (Senedd Cymru) ja Põhja-Iirimaa assambleele vastutuse õigusloome eest teatavates Šotimaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa siseküsimustes. Andmekaitse kuulub Ühendkuningriigi parlamendi pädevusse, st sama õigust kohaldatakse kogu riigis, kuid otsustusõigus käesoleva otsusega seotud muude poliitikavaldkondade üle on delegeeritud. Näiteks vastutus kriminaalõigussüsteemide, sealhulgas Šotimaa ja Põhja-Iirimaa politsei tegevuse eest on üle antud vastavalt Šotimaa parlamendile ja Põhja-Iirimaa assambleele (9).

Senedd Cymru

9

| (8) | Kuigi Ühendkuningriigil ei ole kodifitseeritud põhiseadust konkreetse konstitutiivse dokumendi tähenduses, on riigi põhiseaduslikud põhimõtted välja kujunenud aja jooksul ning põhinevad kohtupraktikal ja eelkõige tavadel. Tunnistatakse teatavate statuutide, näiteks Magna Carta, 1689. aasta õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights 1689) ja 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) põhiseaduslikku väärtust. Põhiseadusliku korra osana on üksikisiku põhiõigusi laiendatud üldise õiguse, statuutide ja rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooniga, mille Ühendkuningriik ratifitseeris 1951. aastal. Ühendkuningriik ratifitseeris 1987. aastal ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (konventsioon 108) (10). |
| --- | --- |

(8)

Kuigi Ühendkuningriigil ei ole kodifitseeritud põhiseadust konkreetse konstitutiivse dokumendi tähenduses, on riigi põhiseaduslikud põhimõtted välja kujunenud aja jooksul ning põhinevad kohtupraktikal ja eelkõige tavadel. Tunnistatakse teatavate statuutide, näiteks Magna Carta, 1689. aasta õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights 1689) ja 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) põhiseaduslikku väärtust. Põhiseadusliku korra osana on üksikisiku põhiõigusi laiendatud üldise õiguse, statuutide ja rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooniga, mille Ühendkuningriik ratifitseeris 1951. aastal. Ühendkuningriik ratifitseeris 1987. aastal ka Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (konventsioon 108) (10).

10

| (9) | 1998. aasta inimõiguste seadusega lisati Euroopa inimõiguste konventsioonis sisalduvad õigused Ühendkuningriigi õigusesse. Seadusega antakse igale isikule põhiõigused ja -vabadused, mis on ette nähtud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 2–12 ja artiklis 14, konventsiooni protokolli nr 1 artiklites 1–3 ning protokolli nr 13 artiklis 1 koostoimes Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklitega 16–18. See hõlmab õigust era- ja perekonnaelu austamisele – mis omakorda hõlmab õigust isikuandmete kaitsele – ning õigust õiglasele kohtumenetlusele (11). Nimelt ei sekku ametivõimud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 kohaselt eraelu puutumatuse õiguse kasutamisse muidu, kui kooskõlas seadusega ja kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. |
| --- | --- |

(9)

1998. aasta inimõiguste seadusega lisati Euroopa inimõiguste konventsioonis sisalduvad õigused Ühendkuningriigi õigusesse. Seadusega antakse igale isikule põhiõigused ja -vabadused, mis on ette nähtud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 2–12 ja artiklis 14, konventsiooni protokolli nr 1 artiklites 1–3 ning protokolli nr 13 artiklis 1 koostoimes Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklitega 16–18. See hõlmab õigust era- ja perekonnaelu austamisele – mis omakorda hõlmab õigust isikuandmete kaitsele – ning õigust õiglasele kohtumenetlusele (11). Nimelt ei sekku ametivõimud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 kohaselt eraelu puutumatuse õiguse kasutamisse muidu, kui kooskõlas seadusega ja kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik riigi julgeoleku, ühiskondliku turvalisuse või riigi majandusliku heaolu huvides, korratuse või kuriteo ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.

11

| (10) | Vastavalt 1998. aasta inimõiguste seadusele peab avaliku sektori asutuste tegevus olema alati kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õigustega (12). Lisaks tuleb esmaseid ja teiseseid õigusakte tõlgendada ja rakendada viisil, mis on nende õigustega kooskõlas (13). Kui üksikisik leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigus ja andmekaitse õigus, võib ta õiguskaitse saamiseks pöörduda 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel Ühendkuningriigi kohtute poole ja kui riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste rikkumise korral õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt 1998. aasta inimõiguste seadusele peab avaliku sektori asutuste tegevus olema alati kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õigustega (12). Lisaks tuleb esmaseid ja teiseseid õigusakte tõlgendada ja rakendada viisil, mis on nende õigustega kooskõlas (13). Kui üksikisik leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigus ja andmekaitse õigus, võib ta õiguskaitse saamiseks pöörduda 1998. aasta inimõiguste seaduse alusel Ühendkuningriigi kohtute poole ja kui riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, taotleda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste rikkumise korral õiguskaitset Euroopa Inimõiguste Kohtus.

12

13

2.2.   Ühendkuningriigi andmekaitseraamistik

Ühendkuningriigi andmekaitseraamistik

| (11) | Ühendkuningriik astus 31. jaanuaril 2020 liidust välja. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (14) alusel jätkati Ühendkuningriigis liidu õiguse kohaldamist üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020. Enne väljaastumist ja üleminekuperioodi kestel koosnes Ühendkuningriigis isikuandmete kaitse õigusraamistik, millega reguleeritakse pädevates asutustes isikuandmete töötlemist süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil, 2018. aasta andmekaitseseaduse asjakohastest osadest, millega võeti üle direktiiv (EL) 2016/680. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriik astus 31. jaanuaril 2020 liidust välja. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (14) alusel jätkati Ühendkuningriigis liidu õiguse kohaldamist üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020. Enne väljaastumist ja üleminekuperioodi kestel koosnes Ühendkuningriigis isikuandmete kaitse õigusraamistik, millega reguleeritakse pädevates asutustes isikuandmete töötlemist süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil, 2018. aasta andmekaitseseaduse asjakohastest osadest, millega võeti üle direktiiv (EL) 2016/680.

14

| (12) | Valmistudes EList väljaastumiseks kehtestas Ühendkuningriigi valitsus 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse (European Union (Withdrawal) Act 2018, edaspidi „väljaastumisseadus“), (15) millega inkorporeeriti vahetult kohaldatavad liidu õigusaktid Ühendkuningriigi õigusesse ja nähti ette, et nn ELi õigusel põhinevad siseriiklikud õigusaktid jäävad kehtima ka pärast üleminekuperioodi lõppu. 2018. aasta andmekaitseseaduse (16) 3. osa, millega võetakse üle direktiiv (EL) 2016/680, on väljaastumisseaduse tähenduses ELi õigusel põhinev siseriiklik õigusakt. Väljaastumisseaduse kohaselt peavad Ühendkuningriigi kohtud tõlgendama ELi õigusel põhinevaid siseriiklikke muutmata õigusakte vastavalt Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) asjakohasele praktikale ja liidu õiguse üldistele põhimõtetele, nii nagu need kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu (vastavalt „jätkuvalt kohaldatav ELi kohtupraktika“ ja „jätkuvalt kohaldatavad ELi õiguse üldpõhimõtted“) (17). |
| --- | --- |

(12)

Valmistudes EList väljaastumiseks kehtestas Ühendkuningriigi valitsus 2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seaduse (European Union (Withdrawal) Act 2018, edaspidi „väljaastumisseadus“), (15) millega inkorporeeriti vahetult kohaldatavad liidu õigusaktid Ühendkuningriigi õigusesse ja nähti ette, et nn ELi õigusel põhinevad siseriiklikud õigusaktid jäävad kehtima ka pärast üleminekuperioodi lõppu. 2018. aasta andmekaitseseaduse (16) 3. osa, millega võetakse üle direktiiv (EL) 2016/680, on väljaastumisseaduse tähenduses ELi õigusel põhinev siseriiklik õigusakt. Väljaastumisseaduse kohaselt peavad Ühendkuningriigi kohtud tõlgendama ELi õigusel põhinevaid siseriiklikke muutmata õigusakte vastavalt Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohus) asjakohasele praktikale ja liidu õiguse üldistele põhimõtetele, nii nagu need kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu (vastavalt „jätkuvalt kohaldatav ELi kohtupraktika“ ja „jätkuvalt kohaldatavad ELi õiguse üldpõhimõtted“) (17).

15

16

17

| (13) | Väljaastumisseaduse kohaselt on Ühendkuningriigi ministritel volitused kehtestada seadusandlike dokumentidega teiseseid õigusakte, et teha jätkuvalt kohaldatavates ELi õigusaktides vajalikud muudatused, mis tulenevad Ühendkuningriigi väljaastumisest liidust. Seda õigust kasutati 2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitleva (EList väljaastumise) määrusega (edaspidi „andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrus“) (18). Sellega muudetakse Ühendkuningriigi andmekaitsealaseid õigusakte, sealhulgas 2018. aasta andmekaitseseadust, et viia see vastavusse siseriikliku kontekstiga (19). |
| --- | --- |

(13)

Väljaastumisseaduse kohaselt on Ühendkuningriigi ministritel volitused kehtestada seadusandlike dokumentidega teiseseid õigusakte, et teha jätkuvalt kohaldatavates ELi õigusaktides vajalikud muudatused, mis tulenevad Ühendkuningriigi väljaastumisest liidust. Seda õigust kasutati 2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitleva (EList väljaastumise) määrusega (edaspidi „andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrus“) (18). Sellega muudetakse Ühendkuningriigi andmekaitsealaseid õigusakte, sealhulgas 2018. aasta andmekaitseseadust, et viia see vastavusse siseriikliku kontekstiga (19).

18

19

| (14) | Seega on Ühendkuningriigis pärast väljaastumislepingukohase üleminekuperioodi lõppu pädevates asutustes isikuandmete töötlemise õigusnõuded süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil jätkuvalt sätestatud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega muudetud 2018. aasta andmekaitseseaduse asjakohastes osades, eelkõige seaduse 3. osas. Sellist liiki töötlemisele ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust. |
| --- | --- |

(14)

Seega on Ühendkuningriigis pärast väljaastumislepingukohase üleminekuperioodi lõppu pädevates asutustes isikuandmete töötlemise õigusnõuded süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil jätkuvalt sätestatud andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega muudetud 2018. aasta andmekaitseseaduse asjakohastes osades, eelkõige seaduse 3. osas. Sellist liiki töötlemisele ei kohaldata Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust.

| (15) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas on sätestatud eeskirjad isikuandmete töötlemise kohta kriminaalõiguskaitse eesmärkidel, sealhulgas andmekaitsepõhimõtted, töötlemise õiguslikud alused (õiguspärasus), andmesubjektide õigused, pädevate asutuste kui vastutavate töötlejate kohustused ja andmete edasisaatmise piirangud. 2018. aasta andmekaitseseaduse 5. ja 6. osas on sätestatud õiguskaitse valdkonnas kohaldatavad järelevalve, täitmise tagamise ja õiguskaitse eeskirjad. |
| --- | --- |

(15)

2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas on sätestatud eeskirjad isikuandmete töötlemise kohta kriminaalõiguskaitse eesmärkidel, sealhulgas andmekaitsepõhimõtted, töötlemise õiguslikud alused (õiguspärasus), andmesubjektide õigused, pädevate asutuste kui vastutavate töötlejate kohustused ja andmete edasisaatmise piirangud. 2018. aasta andmekaitseseaduse 5. ja 6. osas on sätestatud õiguskaitse valdkonnas kohaldatavad järelevalve, täitmise tagamise ja õiguskaitse eeskirjad.

| (16) | Arvestades politsei tähtsust õiguskaitse valdkonnas, tuleks tähelepanu pöörata ka politseitegevust käsitlevatele eeskirjadele. Kuna politseitegevus on delegeeritud valdkond, kohaldatakse a) Inglismaal ja Walesis, b) Šotimaal ja c) Põhja-Iirimaal politseitegevuse suhtes eri õigusakte, mis on ometi sisult sageli sarnased (20). Lisaks selgitatakse politsei volituste korrektset kasutamist eri liiki suunistes. Politseitegevuse suunisete kolm peamisest liiki on järgmised: 1) õigusaktidest tulenevad kohustuslikud suunised, näiteks 1996. aasta politseiseaduse (Police Act 1996) (21) alusel koostatud eetikakoodeks (Code of Ethics) (22) ja politseiteabe haldamise tegevusjuhend (Code of Practice on the Management of Police Information) (23) või politsei- ja kriminaaltõendite seaduse (Police and Criminal Evidence Act) (24) alusel koostatud PACE tegevusjuhendid (PACE codes); (25) 2) politseikolledži (College of Policing) avaldatud kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta (Authorised Professional Practice on the Management of Police Information) (26) ning 3) tegevussuunised (politsei avaldatud). Riiklik kõrgemate politseiametnike nõukogu (National Police Chiefs Council, Ühendkuningriigi politseijõudude koordineerimise asutus) avaldab tegevussuuniseid, mille on heaks kiitnud kõik politseijõud ja mida seetõttu kohaldatakse kogu riigis (27). Suuniste eesmärk on tagada, et politseiasutused haldavad teavet ühtselt (28). |
| --- | --- |

(16)

Arvestades politsei tähtsust õiguskaitse valdkonnas, tuleks tähelepanu pöörata ka politseitegevust käsitlevatele eeskirjadele. Kuna politseitegevus on delegeeritud valdkond, kohaldatakse a) Inglismaal ja Walesis, b) Šotimaal ja c) Põhja-Iirimaal politseitegevuse suhtes eri õigusakte, mis on ometi sisult sageli sarnased (20). Lisaks selgitatakse politsei volituste korrektset kasutamist eri liiki suunistes. Politseitegevuse suunisete kolm peamisest liiki on järgmised: 1) õigusaktidest tulenevad kohustuslikud suunised, näiteks 1996. aasta politseiseaduse (Police Act 1996) (21) alusel koostatud eetikakoodeks (Code of Ethics) (22) ja politseiteabe haldamise tegevusjuhend (Code of Practice on the Management of Police Information) (23) või politsei- ja kriminaaltõendite seaduse (Police and Criminal Evidence Act) (24) alusel koostatud PACE tegevusjuhendid (PACE codes); (25) 2) politseikolledži (College of Policing) avaldatud kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta (Authorised Professional Practice on the Management of Police Information) (26) ning 3) tegevussuunised (politsei avaldatud). Riiklik kõrgemate politseiametnike nõukogu (National Police Chiefs Council, Ühendkuningriigi politseijõudude koordineerimise asutus) avaldab tegevussuuniseid, mille on heaks kiitnud kõik politseijõud ja mida seetõttu kohaldatakse kogu riigis (27). Suuniste eesmärk on tagada, et politseiasutused haldavad teavet ühtselt (28).

20

21

22

23

24

25

26

27

28

| (17) | Minister avaldas politseiteabe haldamise tegevusjuhendi 2005. aastal, kasutades 1996. aasta politseiseaduse paragrahvis 39A sätestatud volitusi (29). Enne kui parlamendile esitatakse politseiseaduse alusel avaldatav tegevusjuhend, peab selle heaks kiitma minister ja selle üle tuleb konsulteerida riikliku kriminaalametiga. Politseiseaduse paragrahvi 39A lõikes 7 nõutakse, et politsei peab võtma arvesse seadusest tulenevaid koodekseid, ning järelikult peab politsei seda nõuet täitma (30). Lisaks peavad muud kui õigusaktidest tulenevad suunised (näiteks kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta) olema alati kooskõlas politseiteabe haldamise tegevusjuhendiga, mis on selliste tavade suhtes ülimuslik (31).. Kuigi võib esineda teatavaid operatiivolukordi, kus politseiametnikud peavad sellistest suunistest kõrvale kalduma, peavad nad ikkagi järgima 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa nõudeid (32). |
| --- | --- |

(17)

Minister avaldas politseiteabe haldamise tegevusjuhendi 2005. aastal, kasutades 1996. aasta politseiseaduse paragrahvis 39A sätestatud volitusi (29). Enne kui parlamendile esitatakse politseiseaduse alusel avaldatav tegevusjuhend, peab selle heaks kiitma minister ja selle üle tuleb konsulteerida riikliku kriminaalametiga. Politseiseaduse paragrahvi 39A lõikes 7 nõutakse, et politsei peab võtma arvesse seadusest tulenevaid koodekseid, ning järelikult peab politsei seda nõuet täitma (30). Lisaks peavad muud kui õigusaktidest tulenevad suunised (näiteks kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta) olema alati kooskõlas politseiteabe haldamise tegevusjuhendiga, mis on selliste tavade suhtes ülimuslik (31).. Kuigi võib esineda teatavaid operatiivolukordi, kus politseiametnikud peavad sellistest suunistest kõrvale kalduma, peavad nad ikkagi järgima 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa nõudeid (32).

29

30

31

.

32

| (18) | Lisasuuniseid Ühendkuningriigi andmekaitsealaste õigusaktide kohta andmete töötlemiseks õiguskaitse valdkonnas annab teabevolinik (Information Commissioner) (33) (lisateave teabevoliniku kohta on esitatud põhjendustes 93–109). Kuigi suunised ei ole õiguslikult siduvad, peavad kohtud võtma kohtuasjades arvesse suuniste rikkumisi, sest suunised on tähtsad tõlgendamisel ja näitavad, kuidas volinik andmekaitsealaseid õigusakte praktikas tõlgendab ja tagab nende täitmise (34). |
| --- | --- |

(18)

Lisasuuniseid Ühendkuningriigi andmekaitsealaste õigusaktide kohta andmete töötlemiseks õiguskaitse valdkonnas annab teabevolinik (Information Commissioner) (33) (lisateave teabevoliniku kohta on esitatud põhjendustes 93–109). Kuigi suunised ei ole õiguslikult siduvad, peavad kohtud võtma kohtuasjades arvesse suuniste rikkumisi, sest suunised on tähtsad tõlgendamisel ja näitavad, kuidas volinik andmekaitsealaseid õigusakte praktikas tõlgendab ja tagab nende täitmise (34).

33

34

| (19) | Nagu mainitud põhjendustes 8–10, peavad Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused tagama ka Euroopa inimõiguste konventsiooni ja konventsiooni 108 järgimise. |
| --- | --- |

(19)

Nagu mainitud põhjendustes 8–10, peavad Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused tagama ka Euroopa inimõiguste konventsiooni ja konventsiooni 108 järgimise.

| (20) | Seega on Ühendkuningriigi kriminaalõiguskaitseasutuste andmetöötlust reguleeriv õigusraamistik ülesehituse ja peamiste osade poolest väga sarnane ELis kohaldatava raamistikuga. Samuti tugineb see raamistik lisaks riiklikus õiguses sätestatud kohustustele, mida on kujundanud ELi õigus, ka rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustustele, eelkõige arvestades Ühendkuningriigi osalemist Euroopa inimõiguste konventsioonis ja konventsioonis 108 ning kuuluvust Euroopa Inimõiguste Kohtu alluvusse. Järelikult on need õiguslikult siduvatest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevad kohustused, eelkõige isikuandmete kaitsega seotud kohustused, käesolevas otsuses hinnatava õigusraamistiku tähtis osa. |
| --- | --- |

(20)

Seega on Ühendkuningriigi kriminaalõiguskaitseasutuste andmetöötlust reguleeriv õigusraamistik ülesehituse ja peamiste osade poolest väga sarnane ELis kohaldatava raamistikuga. Samuti tugineb see raamistik lisaks riiklikus õiguses sätestatud kohustustele, mida on kujundanud ELi õigus, ka rahvusvahelises õiguses sätestatud kohustustele, eelkõige arvestades Ühendkuningriigi osalemist Euroopa inimõiguste konventsioonis ja konventsioonis 108 ning kuuluvust Euroopa Inimõiguste Kohtu alluvusse. Järelikult on need õiguslikult siduvatest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevad kohustused, eelkõige isikuandmete kaitsega seotud kohustused, käesolevas otsuses hinnatava õigusraamistiku tähtis osa.

2.3.   Sisuline ja territoriaalne kohaldamisala

Sisuline ja territoriaalne kohaldamisala

| (21) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisala langeb kokku direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisalaga, mida on täpsustatud direktiivi artikli 2 lõikes 2. 3. osa kohaldatakse isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemisele pädeva asutuse poolt ja isikuandmete automatiseerimata töötlemisele pädeva asutuse poolt, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad andmete kogumisse või kui need kavatsetakse andmete kogumisse kanda. |
| --- | --- |

(21)

2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisala langeb kokku direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisalaga, mida on täpsustatud direktiivi artikli 2 lõikes 2. 3. osa kohaldatakse isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemisele pädeva asutuse poolt ja isikuandmete automatiseerimata töötlemisele pädeva asutuse poolt, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad andmete kogumisse või kui need kavatsetakse andmete kogumisse kanda.

| (22) | Pealegi peab vastutav töötleja 3. osa kohaldamisalasse kuulumiseks olema pädev asutus ja töötlemine peab toimuma õiguskaitse eesmärgil. Seetõttu kohaldatakse käesolevas otsuses hinnatud andmekaitsekorda nende pädevate asutuste kogu õiguskaitsetegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(22)

Pealegi peab vastutav töötleja 3. osa kohaldamisalasse kuulumiseks olema pädev asutus ja töötlemine peab toimuma õiguskaitse eesmärgil. Seetõttu kohaldatakse käesolevas otsuses hinnatud andmekaitsekorda nende pädevate asutuste kogu õiguskaitsetegevuse suhtes.

| (23) | Pädev asutus on määratletud andmekaitseseaduse paragrahvis 30 kui 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud isik ja muu isik, kellel on seadusjärgsed ülesanded õiguskaitse tagamise eesmärgil. 7. lisas loetletud pädevad asutused hõlmavad peale politseijõudude kõiki Ühendkuningriigi ministeeriume ja teisi uurimisülesannetega asutusi (nt Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti volinik (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), Walesi maksu- ja tolliamet (Welsh Revenue Authority), konkurentsi- ja turuamet (Competition and Markets Authority) ja Ühendkuningriigi kinnistusregister (Her Majesty’s Land Registry) või riiklik kriminaalamet (National Crime Agency)), prokuratuuri organeid, muid kriminaalõiguse asutusi ja muid uurimisülesannetega isikuid või õiguskaitsega tegelevaid organisatsioone (35). 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa – välja arvatud andmesubjektide õiguste ja teabevoliniku büroo teostatava järelevalvega seotud osad – kohaldatakse ka kohtutele nende õigusemõistmise ülesannete täitmisel (36). Pädevate asutuste loetelu 7. lisas ei ole ammendav ja minister võib seda ajakohastada määrusega, võttes arvesse avaliku sektori asutuste korralduslikke muudatusi (37). |
| --- | --- |

(23)

Pädev asutus on määratletud andmekaitseseaduse paragrahvis 30 kui 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud isik ja muu isik, kellel on seadusjärgsed ülesanded õiguskaitse tagamise eesmärgil. 7. lisas loetletud pädevad asutused hõlmavad peale politseijõudude kõiki Ühendkuningriigi ministeeriume ja teisi uurimisülesannetega asutusi (nt Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti volinik (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), Walesi maksu- ja tolliamet (Welsh Revenue Authority), konkurentsi- ja turuamet (Competition and Markets Authority) ja Ühendkuningriigi kinnistusregister (Her Majesty’s Land Registry) või riiklik kriminaalamet (National Crime Agency)), prokuratuuri organeid, muid kriminaalõiguse asutusi ja muid uurimisülesannetega isikuid või õiguskaitsega tegelevaid organisatsioone (35). 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa – välja arvatud andmesubjektide õiguste ja teabevoliniku büroo teostatava järelevalvega seotud osad – kohaldatakse ka kohtutele nende õigusemõistmise ülesannete täitmisel (36). Pädevate asutuste loetelu 7. lisas ei ole ammendav ja minister võib seda ajakohastada määrusega, võttes arvesse avaliku sektori asutuste korralduslikke muudatusi (37).

35

36

37

| (24) | Samuti peab kõnealune töötlemine toimuma õiguskaitse eesmärgil, mis on määratletud kui süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine (38). Pädeva asutuse poolset isikuandmete töötlemist ei reguleerita 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga, kui töötlemine ei toimu õiguskaitse eesmärkidel, näiteks kui konkurentsi- ja turuamet uurib juhtumeid, mis ei kuulu kriminaalõiguse alla (nt ettevõtete ühinemine). Sellisel juhul kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust koos 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osaga, sest pädevad asutused töötlevad isikuandmeid muudel kui õiguskaitse eesmärkidel. Selleks et teha kindlaks, millist andmekaitsekorda konkreetsete isikuandmete töötlemisele kohaldada (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. või 3. osa), peab pädev asutus, st vastutav töötleja, kaaluma, kas sellise töötlemise peamine eesmärk on seotud 2018. aasta andmekaitseseaduse kohase õiguskaitsega. |
| --- | --- |

(24)

Samuti peab kõnealune töötlemine toimuma õiguskaitse eesmärgil, mis on määratletud kui süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine (38). Pädeva asutuse poolset isikuandmete töötlemist ei reguleerita 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga, kui töötlemine ei toimu õiguskaitse eesmärkidel, näiteks kui konkurentsi- ja turuamet uurib juhtumeid, mis ei kuulu kriminaalõiguse alla (nt ettevõtete ühinemine). Sellisel juhul kohaldatakse Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärust koos 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osaga, sest pädevad asutused töötlevad isikuandmeid muudel kui õiguskaitse eesmärkidel. Selleks et teha kindlaks, millist andmekaitsekorda konkreetsete isikuandmete töötlemisele kohaldada (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. või 3. osa), peab pädev asutus, st vastutav töötleja, kaaluma, kas sellise töötlemise peamine eesmärk on seotud 2018. aasta andmekaitseseaduse kohase õiguskaitsega.

38

| (25) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa territoriaalse kohaldamisala kohta on paragrahvi 207 lõikes 2 ette nähtud, et andmekaitseseadust kohaldatakse sellise isiku tegevuse raames toimuvale isikuandmete töötlemisele, kelle üksus asub kogu Ühendkuningriigi territooriumil. See hõlmab Inglismaa, Walesi, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa territooriumil asuvaid avaliku sektori asutusi, mis kuuluvad 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse (39). |
| --- | --- |

(25)

2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa territoriaalse kohaldamisala kohta on paragrahvi 207 lõikes 2 ette nähtud, et andmekaitseseadust kohaldatakse sellise isiku tegevuse raames toimuvale isikuandmete töötlemisele, kelle üksus asub kogu Ühendkuningriigi territooriumil. See hõlmab Inglismaa, Walesi, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa territooriumil asuvaid avaliku sektori asutusi, mis kuuluvad 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse (39).

39

2.3.1.   Isikuandmete ja töötlemise määratlus

Isikuandmete ja töötlemise määratlus

| (26) | Tähtsaimad mõisted „isikuandmed“ ja „isikuandmete töötlemine“ on määratletud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 3 ning neid kohaldatakse kogu andmekaitseseaduses. Määratlused on tihedalt seotud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 3 sätestatud vastavate määratlustega. 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaselt tähendavad isikuandmed igasugust teavet tuvastatud või tuvastatava elava isiku kohta (40). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 3 lõike 3 kohaselt on isik tuvastatav, kui teda saab teabe põhjal otseselt või kaudselt tuvastada, sealhulgas nime või identifitseerimistunnuse põhjal või selle isiku ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal. Mõiste „isikuandmete töötlemine“ on määratletud kui teabe või teabe kogumitega tehtav toiming või toimingute kogum, nagu a) kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine või säilitamine; b) kohandamine või muutmine; c) päringute tegemine, lugemine või kasutamine; d) edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine; e) ühitamine või ühendamine või f) piiramine, kustutamine või hävitamine. Seaduses määratletakse ka mõiste „tundlike isikuandmete töötlemine“ kui „a) selliste isikuandmete töötlemine, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine; b) geneetiliste või biomeetriliste andmete töötlemine isiku kordumatuks tuvastamiseks; c) terviseandmete töötlemine; d) isiku seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevate andmete töötlemine“ (41). Nendega seotud mõisted „biomeetrilised andmed“, (42)„terviseandmed“ (43) ja „geneetilised andmed“ (44) on määratletud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 205. |
| --- | --- |

(26)

Tähtsaimad mõisted „isikuandmed“ ja „isikuandmete töötlemine“ on määratletud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 3 ning neid kohaldatakse kogu andmekaitseseaduses. Määratlused on tihedalt seotud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 3 sätestatud vastavate määratlustega. 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaselt tähendavad isikuandmed igasugust teavet tuvastatud või tuvastatava elava isiku kohta (40). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 3 lõike 3 kohaselt on isik tuvastatav, kui teda saab teabe põhjal otseselt või kaudselt tuvastada, sealhulgas nime või identifitseerimistunnuse põhjal või selle isiku ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal. Mõiste „isikuandmete töötlemine“ on määratletud kui teabe või teabe kogumitega tehtav toiming või toimingute kogum, nagu a) kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine või säilitamine; b) kohandamine või muutmine; c) päringute tegemine, lugemine või kasutamine; d) edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine; e) ühitamine või ühendamine või f) piiramine, kustutamine või hävitamine. Seaduses määratletakse ka mõiste „tundlike isikuandmete töötlemine“ kui „a) selliste isikuandmete töötlemine, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine; b) geneetiliste või biomeetriliste andmete töötlemine isiku kordumatuks tuvastamiseks; c) terviseandmete töötlemine; d) isiku seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevate andmete töötlemine“ (41). Nendega seotud mõisted „biomeetrilised andmed“, (42)„terviseandmed“ (43) ja „geneetilised andmed“ (44) on määratletud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 205.

40

41

42

43

44

| (27) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 32 täpsustatakse mõistete „vastutav töötleja“ ja „volitatud töötleja“ määratlust seoses isikuandmete töötlemisega õiguskaitse eesmärkidel. Määratlused on väga sarnased direktiivis (EL) 2016/680 kasutatud vastavate määratlustega. Vastutav töötleja on pädev asutus, kes määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid. Kui isikuandmete töötlemine on seadusega ette nähtud, on vastutav töötleja pädev asutus, kellele selline kohustus on seadusega kehtestatud. Volitatud töötleja on määratletud kui isik, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel (ja kes ei ole vastutava töötleja töötaja). |
| --- | --- |

(27)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 32 täpsustatakse mõistete „vastutav töötleja“ ja „volitatud töötleja“ määratlust seoses isikuandmete töötlemisega õiguskaitse eesmärkidel. Määratlused on väga sarnased direktiivis (EL) 2016/680 kasutatud vastavate määratlustega. Vastutav töötleja on pädev asutus, kes määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid. Kui isikuandmete töötlemine on seadusega ette nähtud, on vastutav töötleja pädev asutus, kellele selline kohustus on seadusega kehtestatud. Volitatud töötleja on määratletud kui isik, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel (ja kes ei ole vastutava töötleja töötaja).

2.4.   Kaitsemeetmed, õigused ja kohustused

Kaitsemeetmed, õigused ja kohustused

2.4.1.   Isikuandmete töötlemise seaduslikkus ja õiglus

Isikuandmete töötlemise seaduslikkus ja õiglus

| (28) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 kohaselt peab isikuandmete töötlemine olema seaduslik ja õiglane sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktile a. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 2 kohaselt on isikuandmete töötlemine õiguskaitse eesmärgil seaduslik vaid siis, kui see põhineb õigusel ja andmesubjekt on andnud nõusoleku isikuandmete töötlemiseks sellel eesmärgil või isikuandmete töötlemine on vajalik pädeva asutuse poolt selle eesmärgi kohase ülesande täitmiseks. |
| --- | --- |

(28)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 kohaselt peab isikuandmete töötlemine olema seaduslik ja õiglane sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktile a. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 2 kohaselt on isikuandmete töötlemine õiguskaitse eesmärgil seaduslik vaid siis, kui see põhineb õigusel ja andmesubjekt on andnud nõusoleku isikuandmete töötlemiseks sellel eesmärgil või isikuandmete töötlemine on vajalik pädeva asutuse poolt selle eesmärgi kohase ülesande täitmiseks.

2.4.1.1.   Isikuandmete töötlemine õiguse alusel

Isikuandmete töötlemine õiguse alusel

| (29) | Selleks et tagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alla kuuluva isikuandmete töötlemise seaduslikkus, peab selline isikuandmete töötlemine põhinema õigusel, nagu on ka sätestatud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 8. Seaduslik isikuandmete töötlemine tähendab, et selleks on luba antud kas statuudi, üldise õiguse või kuninglike eesõigustega (45). |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alla kuuluva isikuandmete töötlemise seaduslikkus, peab selline isikuandmete töötlemine põhinema õigusel, nagu on ka sätestatud direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 8. Seaduslik isikuandmete töötlemine tähendab, et selleks on luba antud kas statuudi, üldise õiguse või kuninglike eesõigustega (45).

45

| (30) | Pädevate asutuste volitusi reguleeritakse üldjuhul statuutidega: see tähendab, et nende ülesanded ja volitused on selgesti sätestatud parlamendi vastu võetud õigusaktides (46). Teatavatel juhtudel võivad politsei ja teised 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud pädevad asutused tugineda andmete töötlemisel üldisele õigusele (47). Üldine õigus on kujunenud kohtuotsustega loodud pretsedentide põhjal. Üldisest õigusest tulenevad politsei volitused ja keskne ülesanne kaitsta kodanikke kuritegevuse avastamise ja tõkestamise kaudu (48). Selle ülesande täitmiseks võivad politseijõud aga tugineda nii üldisest õigusest tulenevatele kui ka seadusandlikele volitustele (49). Valdkondades, kus politseil on seadusjärgsed volitused, on need ülimuslikud üldisest õigusest tulenevate volituste suhtes (50). |
| --- | --- |

(30)

Pädevate asutuste volitusi reguleeritakse üldjuhul statuutidega: see tähendab, et nende ülesanded ja volitused on selgesti sätestatud parlamendi vastu võetud õigusaktides (46). Teatavatel juhtudel võivad politsei ja teised 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud pädevad asutused tugineda andmete töötlemisel üldisele õigusele (47). Üldine õigus on kujunenud kohtuotsustega loodud pretsedentide põhjal. Üldisest õigusest tulenevad politsei volitused ja keskne ülesanne kaitsta kodanikke kuritegevuse avastamise ja tõkestamise kaudu (48). Selle ülesande täitmiseks võivad politseijõud aga tugineda nii üldisest õigusest tulenevatele kui ka seadusandlikele volitustele (49). Valdkondades, kus politseil on seadusjärgsed volitused, on need ülimuslikud üldisest õigusest tulenevate volituste suhtes (50).

46

47

48

49

50

| (31) | Kohtud on tunnistanud politseiametnike üldisest õigusest tulenevate volituste ja kohustuste ulatust, sedastades, et need hõlmavad kõiki meetmeid, mis näivad politseiametnikule vajalikud rahu hoidmiseks, kuritegevuse tõkestamiseks või vara kaitsmiseks kuritegeliku kahju eest (51). Üldisest õigusest tulenevad volitused ei ole absoluutsed volitused. Neile kehtib mitu piirangut, sealhulgas kohtute (52) ja õigusaktidega, eelkõige 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) ja 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadusega (Equality Act 2010), (53) kehtestatud kitsendused. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel andmeid töötlevate pädevate asutuste puhul hõlmab see üldisest õigusest tulenevate volituste kasutamist kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud nõuetega (54). Andmete töötlemise teostamise otsuse puhul tuleb lisaks arvesse võtta kohaldatavate suuniste, näiteks politseiteabe haldamise tegevusjuhendi ja Ühendkuningriigi maadele eriomaste suuniste (55) nõudeid. Valitsus ja operatiivtööga tegelevad politseiorganid on avaldanud mitu suunisdokumenti, mis aitavad tagada, et politseiametnikud kasutavad oma isikuandmete töötlemise alaseid volitusi üldises õiguses või asjakohases statuudis (56) sätestatud piirides. |
| --- | --- |

(31)

Kohtud on tunnistanud politseiametnike üldisest õigusest tulenevate volituste ja kohustuste ulatust, sedastades, et need hõlmavad kõiki meetmeid, mis näivad politseiametnikule vajalikud rahu hoidmiseks, kuritegevuse tõkestamiseks või vara kaitsmiseks kuritegeliku kahju eest (51). Üldisest õigusest tulenevad volitused ei ole absoluutsed volitused. Neile kehtib mitu piirangut, sealhulgas kohtute (52) ja õigusaktidega, eelkõige 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act 1998) ja 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadusega (Equality Act 2010), (53) kehtestatud kitsendused. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel andmeid töötlevate pädevate asutuste puhul hõlmab see üldisest õigusest tulenevate volituste kasutamist kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud nõuetega (54). Andmete töötlemise teostamise otsuse puhul tuleb lisaks arvesse võtta kohaldatavate suuniste, näiteks politseiteabe haldamise tegevusjuhendi ja Ühendkuningriigi maadele eriomaste suuniste (55) nõudeid. Valitsus ja operatiivtööga tegelevad politseiorganid on avaldanud mitu suunisdokumenti, mis aitavad tagada, et politseiametnikud kasutavad oma isikuandmete töötlemise alaseid volitusi üldises õiguses või asjakohases statuudis (56) sätestatud piirides.

51

52

53

54

55

56

| (32) | Õiguse üks osadest on kuninglikud eesõigused, millest tulenevad monarhile teatavad volitused, mida rakendab täidesaatev võim ja mis ei põhine statuudil, vaid tulenevad monarhi suveräänsusest (57). Õiguskaitse kontekstis on väga vähe näiteid asjakohastest eesõiguslikest volitustest. Nende hulka kuulub vastastikuse õigusabi raamistik, mis võimaldab ministril jagada õiguskaitse eesmärkidel andmeid kolmandate riikidega ja sellisel viisil andmete jagamise volitus ei ole alati sätestatud statuudis (58). Kuninglikele eesõigustele kehtivad üldise õiguse põhimõtted (59) ja need on allutatud statuudile, mistõttu kohaldatakse eesõiguste suhtes 1998. aasta inimõiguste seaduse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega ette nähtud piiranguid (60). |
| --- | --- |

(32)

Õiguse üks osadest on kuninglikud eesõigused, millest tulenevad monarhile teatavad volitused, mida rakendab täidesaatev võim ja mis ei põhine statuudil, vaid tulenevad monarhi suveräänsusest (57). Õiguskaitse kontekstis on väga vähe näiteid asjakohastest eesõiguslikest volitustest. Nende hulka kuulub vastastikuse õigusabi raamistik, mis võimaldab ministril jagada õiguskaitse eesmärkidel andmeid kolmandate riikidega ja sellisel viisil andmete jagamise volitus ei ole alati sätestatud statuudis (58). Kuninglikele eesõigustele kehtivad üldise õiguse põhimõtted (59) ja need on allutatud statuudile, mistõttu kohaldatakse eesõiguste suhtes 1998. aasta inimõiguste seaduse ja 2018. aasta andmekaitseseadusega ette nähtud piiranguid (60).

57

58

59

60

| (33) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 8 näeb Ühendkuningriigi kord ette, et seaduslikkuse põhimõtte järgimiseks peaksid pädevad asutused tagama, et kui isikuandmete töötlemine põhineb õigusel, peab see ühtlasi olema õiguskaitse eesmärgi kohase ülesande täitmiseks vajalik. Teabevoliniku büroo selgitab seda järgmiselt: „see peab olema sihipärane ja proportsionaalne viis eesmärgi täitmiseks. Isikuandmete töötlemine ei põhine õigusel, kui eesmärki saab mõistlikult täita muul vähem sekkuval viisil. Ei piisa väitest, et töötlemine on vajalik, sest olete otsustanud oma tegevust konkreetsel viisil ellu viia. Küsimus on selles, kas töötlemine on vajalik sedastatud eesmärgi täitmiseks“ (61). |
| --- | --- |

(33)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 8 näeb Ühendkuningriigi kord ette, et seaduslikkuse põhimõtte järgimiseks peaksid pädevad asutused tagama, et kui isikuandmete töötlemine põhineb õigusel, peab see ühtlasi olema õiguskaitse eesmärgi kohase ülesande täitmiseks vajalik. Teabevoliniku büroo selgitab seda järgmiselt: „see peab olema sihipärane ja proportsionaalne viis eesmärgi täitmiseks. Isikuandmete töötlemine ei põhine õigusel, kui eesmärki saab mõistlikult täita muul vähem sekkuval viisil. Ei piisa väitest, et töötlemine on vajalik, sest olete otsustanud oma tegevust konkreetsel viisil ellu viia. Küsimus on selles, kas töötlemine on vajalik sedastatud eesmärgi täitmiseks“ (61).

61

2.4.1.2.   Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusoleku alusel

Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusoleku alusel

| (34) | Nagu mainitakse põhjenduses 28, on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõikes 2 ette nähtud võimalus töödelda isikuandmeid isiku nõusoleku alusel. |
| --- | --- |

(34)

Nagu mainitakse põhjenduses 28, on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõikes 2 ette nähtud võimalus töödelda isikuandmeid isiku nõusoleku alusel.

| (35) | Nõusolek ei näi aga olevat käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate töötlemistoimingute puhul asjakohane õiguslik alus. Käesoleva otsusega hõlmatud töötlemistoimingud on nimelt alati seotud andmetega, mille liikmesriigi pädev asutus on edasi saatnud Ühendkuningriigi pädevale asutusele direktiivi (EL) 2016/680 alusel. Seetõttu ei hõlma need tavaliselt avaliku sektori asutuse ja andmesubjektide vahelist otsest suhtlust (kogumine), mis võiks põhineda 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 2 punkti a kohasel nõusolekul. |
| --- | --- |

(35)

Nõusolek ei näi aga olevat käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate töötlemistoimingute puhul asjakohane õiguslik alus. Käesoleva otsusega hõlmatud töötlemistoimingud on nimelt alati seotud andmetega, mille liikmesriigi pädev asutus on edasi saatnud Ühendkuningriigi pädevale asutusele direktiivi (EL) 2016/680 alusel. Seetõttu ei hõlma need tavaliselt avaliku sektori asutuse ja andmesubjektide vahelist otsest suhtlust (kogumine), mis võiks põhineda 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 2 punkti a kohasel nõusolekul.

| (36) | Kuigi seega ei peeta käesoleva otsuse kohase hindamise jaoks nõusolekut asjakohaseks, tuleb täielikkuse huvides märkida, et õiguskaitse kontekstis ei põhine isikuandmete töötlemine kunagi vaid nõusolekul, sest pädeval asutusel peab alati olema volitus, mis võimaldab tal andmeid töödelda (62). Konkreetsemalt tähendab see, et samamoodi, nagu on lubatud direktiivi (EL) 2016/680 (63) kohaselt, on nõusoleku vajalikkus lisatingimus, mis võimaldab teatavaid piiratud ja spetsiifilisi töötlemistoiminguid, mida ei saaks muul juhul teha, näiteks sellise isiku DNA-proovi kogumine ja töötlemine, kes ei ole kahtlusalune. Kui sellisel juhul nõusolekut ei anta või see võetakse tagasi, siis töötlemist ei toimu (64). |
| --- | --- |

(36)

Kuigi seega ei peeta käesoleva otsuse kohase hindamise jaoks nõusolekut asjakohaseks, tuleb täielikkuse huvides märkida, et õiguskaitse kontekstis ei põhine isikuandmete töötlemine kunagi vaid nõusolekul, sest pädeval asutusel peab alati olema volitus, mis võimaldab tal andmeid töödelda (62). Konkreetsemalt tähendab see, et samamoodi, nagu on lubatud direktiivi (EL) 2016/680 (63) kohaselt, on nõusoleku vajalikkus lisatingimus, mis võimaldab teatavaid piiratud ja spetsiifilisi töötlemistoiminguid, mida ei saaks muul juhul teha, näiteks sellise isiku DNA-proovi kogumine ja töötlemine, kes ei ole kahtlusalune. Kui sellisel juhul nõusolekut ei anta või see võetakse tagasi, siis töötlemist ei toimu (64).

62

63

64

| (37) | Isiku nõusolekut eeldavatel juhtudel peab selline nõusolek olema ühemõtteline ja selgesti väljendatud (65). Politsei peab esitama isikuandmete kaitse teate, sealhulgas vajaliku teabe nõusoleku korrektse kasutamise kohta. Mõned jaoskonnad avaldavad ka lisateavet selle kohta, kuidas nad järgivad andmekaitsealaseid õigusakte, sealhulgas kuidas ja millal nad kasutaksid nõusolekut õigusliku alusena (66). |
| --- | --- |

(37)

Isiku nõusolekut eeldavatel juhtudel peab selline nõusolek olema ühemõtteline ja selgesti väljendatud (65). Politsei peab esitama isikuandmete kaitse teate, sealhulgas vajaliku teabe nõusoleku korrektse kasutamise kohta. Mõned jaoskonnad avaldavad ka lisateavet selle kohta, kuidas nad järgivad andmekaitsealaseid õigusakte, sealhulgas kuidas ja millal nad kasutaksid nõusolekut õigusliku alusena (66).

65

66

2.4.1.3.   Tundlike isikuandmete töötlemine

Tundlike isikuandmete töötlemine

| (38) | Eriliiki andmete töötlemisel tuleks kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid. Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 10 ette nähtuga on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud tundliku töötlemise jaoks rangemad kaitsemeetmed (67). |
| --- | --- |

(38)

Eriliiki andmete töötlemisel tuleks kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid. Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 10 ette nähtuga on 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas sätestatud tundliku töötlemise jaoks rangemad kaitsemeetmed (67).

67

| (39) | 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 3 kohaselt võivad pädevad asutused töödelda tundlikke andmeid õiguskaitse eesmärkidel üksnes kahel juhul: 1) andmesubjekt on andnud õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemiseks nõusoleku ja töötlemise ajal on vastutaval töötlejal kehtiv nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta (68) või 2) andmete töötlemine on rangelt vajalik õiguskaitse eesmärgil, töötlemine vastab vähemalt ühele 2018. aasta andmekaitseseaduse 8. lisa tingimusele ja töötlemise ajal on vastutaval töötlejal kehtiv nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta (69). |
| --- | --- |

(39)

1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõike 3 kohaselt võivad pädevad asutused töödelda tundlikke andmeid õiguskaitse eesmärkidel üksnes kahel juhul: 1) andmesubjekt on andnud õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemiseks nõusoleku ja töötlemise ajal on vastutaval töötlejal kehtiv nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta (68) või 2) andmete töötlemine on rangelt vajalik õiguskaitse eesmärgil, töötlemine vastab vähemalt ühele 2018. aasta andmekaitseseaduse 8. lisa tingimusele ja töötlemise ajal on vastutaval töötlejal kehtiv nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta (69).

68

69

| (40) | Esimesel juhul ei peeta nõusolekule tuginemist käesolevas otsuses käsitletava isikuandmete edastamise puhul asjakohaseks, nagu on selgitatud ka põhjenduses 38 (70). |
| --- | --- |

(40)

Esimesel juhul ei peeta nõusolekule tuginemist käesolevas otsuses käsitletava isikuandmete edastamise puhul asjakohaseks, nagu on selgitatud ka põhjenduses 38 (70).

70

| (41) | Kui tundlike andmete töötlemine ei põhine nõusolekul, võib selle alusena kasutada üht 2018. aasta andmekaitseseaduse 8. lisas loetletud tingimustest. Need tingimused on seotud seadusjärgsetel eesmärkidel vajaliku töötlemisega; õigusemõistmisega; andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmisega; laste ja ohus olevate isikute kaitsega; õiguslike nõuetega; kohtute tegevusega; pettuste ennetamisega; arhiveerimisega; juhtudega, kui andmesubjekt on isikuandmed ilmselgelt avalikustanud. Kõigi 8. lisas esitatud tingimuste vajalikkust kontrollitakse rangelt, välja arvatud juhul, kui andmed on ilmselgelt avalikustatud. Teabevoliniku selgituse kohaselt „rangelt vajalik tähendab selles kontekstis, et töötlemine peab olema seotud tungiva sotsiaalse vajadusega ja seda ei ole võimalik mõistlikult saavutada vähem sekkuvate meetoditega“ (71). Teatavate tingimuste suhtes kohaldatakse lisapiiranguid. Näiteks seadusjärgsete eesmärkide tingimusele ja kaitse tingimusele (8. lisa punktid 1 ja 4) tuginemiseks peab olema lisaks täidetud märkimisväärse avaliku huvi kriteerium. Seoses laste turvalisuse tagamise tingimustega (8. lisa punkt 4) peab andmesubjekt olema teatavas vanuses ja olema ohus. Vastutav töötleja võib kohaldada 8. lisa punktis 4 sätestatud tingimust vaid konkreetsetel asjaoludel (72). Samuti kehtivad piirangud kohtute tegevuse ja pettuste ennetamise tingimuste puhul (vastavalt 8. lisa punktid 7 ja 8). Mõlemad on kohaldatavad vaid kindlatele vastutavatele töötlejatele. Kohtute tegevuse tingimust võivad kasutada ainult kohtud või muud õigusasutused ja pettuste ennetamise tingimusele võivad tugineda vaid vastutavad töötlejad, kes on pettusevastased organisatsioonid. |
| --- | --- |

(41)

Kui tundlike andmete töötlemine ei põhine nõusolekul, võib selle alusena kasutada üht 2018. aasta andmekaitseseaduse 8. lisas loetletud tingimustest. Need tingimused on seotud seadusjärgsetel eesmärkidel vajaliku töötlemisega; õigusemõistmisega; andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmisega; laste ja ohus olevate isikute kaitsega; õiguslike nõuetega; kohtute tegevusega; pettuste ennetamisega; arhiveerimisega; juhtudega, kui andmesubjekt on isikuandmed ilmselgelt avalikustanud. Kõigi 8. lisas esitatud tingimuste vajalikkust kontrollitakse rangelt, välja arvatud juhul, kui andmed on ilmselgelt avalikustatud. Teabevoliniku selgituse kohaselt „rangelt vajalik tähendab selles kontekstis, et töötlemine peab olema seotud tungiva sotsiaalse vajadusega ja seda ei ole võimalik mõistlikult saavutada vähem sekkuvate meetoditega“ (71). Teatavate tingimuste suhtes kohaldatakse lisapiiranguid. Näiteks seadusjärgsete eesmärkide tingimusele ja kaitse tingimusele (8. lisa punktid 1 ja 4) tuginemiseks peab olema lisaks täidetud märkimisväärse avaliku huvi kriteerium. Seoses laste turvalisuse tagamise tingimustega (8. lisa punkt 4) peab andmesubjekt olema teatavas vanuses ja olema ohus. Vastutav töötleja võib kohaldada 8. lisa punktis 4 sätestatud tingimust vaid konkreetsetel asjaoludel (72). Samuti kehtivad piirangud kohtute tegevuse ja pettuste ennetamise tingimuste puhul (vastavalt 8. lisa punktid 7 ja 8). Mõlemad on kohaldatavad vaid kindlatele vastutavatele töötlejatele. Kohtute tegevuse tingimust võivad kasutada ainult kohtud või muud õigusasutused ja pettuste ennetamise tingimusele võivad tugineda vaid vastutavad töötlejad, kes on pettusevastased organisatsioonid.

71

72

| (42) | Kui töötlemine tugineb ühele 8. lisas loetletud tingimustest ja vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvile 42 peab olema kehtiv nõuetekohane tegevuspõhimõtteid käsitlev dokument, milles selgitatakse vastutava töötleja menetlusi andmekaitsepõhimõtete järgimise tagamiseks ning vastutava töötleja põhimõtteid seoses isikuandmete säilitamise ja kustutamisega, ning kohaldatakse järjepideva dokumenteerimise kohustust. |
| --- | --- |

(42)

Kui töötlemine tugineb ühele 8. lisas loetletud tingimustest ja vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvile 42 peab olema kehtiv nõuetekohane tegevuspõhimõtteid käsitlev dokument, milles selgitatakse vastutava töötleja menetlusi andmekaitsepõhimõtete järgimise tagamiseks ning vastutava töötleja põhimõtteid seoses isikuandmete säilitamise ja kustutamisega, ning kohaldatakse järjepideva dokumenteerimise kohustust.

2.4.2.   Eesmärgi piirang

Eesmärgi piirang

| (43) | Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mil see on kooskõlas töötlemise eesmärgiga. See andmekaitsepõhimõte on tagatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 36. Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktiga b nõutakse selles artiklis, et a) õiguskaitse eesmärk, milleks isikuandmeid kogutakse, peab olema täpselt ja selgelt kindlaks määratud ja õiguspärane ning b) nii kogutud isikuandmeid ei tohi töödelda viisil, mis on kogumise eesmärgiga vastuolus. |
| --- | --- |

(43)

Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsel eesmärgil ja kasutada seejärel üksnes määral, mil see on kooskõlas töötlemise eesmärgiga. See andmekaitsepõhimõte on tagatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 36. Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktiga b nõutakse selles artiklis, et a) õiguskaitse eesmärk, milleks isikuandmeid kogutakse, peab olema täpselt ja selgelt kindlaks määratud ja õiguspärane ning b) nii kogutud isikuandmeid ei tohi töödelda viisil, mis on kogumise eesmärgiga vastuolus.

| (44) | Kui pädevad asutused töötlevad andmeid õiguskaitse eesmärgil, võib see hõlmata arhiveerimist, teadus- või ajaloouuringuid ja statistilisi eesmärke (73). 2018. aasta andmekaitseseaduses täpsustatakse ka, et sellistel juhtudel ei ole arhiveerimine (või töötlemine teadus- või ajaloouuringute ja statistilistel eesmärkidel) lubatud, kui arhiveerida soovitakse otsuseid, mis on tehtud kindla andmesubjekti kohta, või on tõenäoline, et see põhjustab talle märkimisväärset kahju või märkimisväärseid kannatusi (74). |
| --- | --- |

(44)

Kui pädevad asutused töötlevad andmeid õiguskaitse eesmärgil, võib see hõlmata arhiveerimist, teadus- või ajaloouuringuid ja statistilisi eesmärke (73). 2018. aasta andmekaitseseaduses täpsustatakse ka, et sellistel juhtudel ei ole arhiveerimine (või töötlemine teadus- või ajaloouuringute ja statistilistel eesmärkidel) lubatud, kui arhiveerida soovitakse otsuseid, mis on tehtud kindla andmesubjekti kohta, või on tõenäoline, et see põhjustab talle märkimisväärset kahju või märkimisväärseid kannatusi (74).

73

74

2.4.3.   Õigsus ja võimalikult väheste andmete kogumine

Õigsus ja võimalikult väheste andmete kogumine

| (45) | Andmed peavad olema õiged ja vajaduse korral ajakohastatud. Need peavad olema ka piisavad, asjakohased ja mitte ülemäärased seoses eesmärkidega, mille tarvis neid töödeldakse. Need põhimõtted on sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktidega c, d ja e tagatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvidega 37 ja 38. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, millega tagatakse, et ebaõiged isikuandmed (75) kustutatakse või neid parandatakse viivitamata, (76) võttes arvesse õiguskaitse eesmärki, mille tarvis neid töödeldakse, (77) ning et ebaõigeid, mittetäielikke või aegunud isikuandmeid ei edastata ega tehta kättesaadavaks ühelgi õiguskaitse eesmärgil (78). |
| --- | --- |

(45)

Andmed peavad olema õiged ja vajaduse korral ajakohastatud. Need peavad olema ka piisavad, asjakohased ja mitte ülemäärased seoses eesmärkidega, mille tarvis neid töödeldakse. Need põhimõtted on sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktidega c, d ja e tagatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvidega 37 ja 38. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, millega tagatakse, et ebaõiged isikuandmed (75) kustutatakse või neid parandatakse viivitamata, (76) võttes arvesse õiguskaitse eesmärki, mille tarvis neid töödeldakse, (77) ning et ebaõigeid, mittetäielikke või aegunud isikuandmeid ei edastata ega tehta kättesaadavaks ühelgi õiguskaitse eesmärgil (78).

75

76

77

78

| (46) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 7 näeb Ühendkuningriigi andmekaitsekord ette, et faktidel põhinevaid isikuandmeid tuleb eristada nii palju kui võimalik isiklikel hinnangutel põhinevatest isikuandmetest (79). Kui see on asjakohane ja võimalik, tuleb selgesti eristada isikuandmeid, mis on seotud eri andmesubjektide kategooriatega, nagu kahtlusalused, süüteos süüdimõistetud, süütegude ohvrid ja tunnistajad (80). |
| --- | --- |

(46)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 7 näeb Ühendkuningriigi andmekaitsekord ette, et faktidel põhinevaid isikuandmeid tuleb eristada nii palju kui võimalik isiklikel hinnangutel põhinevatest isikuandmetest (79). Kui see on asjakohane ja võimalik, tuleb selgesti eristada isikuandmeid, mis on seotud eri andmesubjektide kategooriatega, nagu kahtlusalused, süüteos süüdimõistetud, süütegude ohvrid ja tunnistajad (80).

79

80

2.4.4.   Säilitamise piirang

Säilitamise piirang

| (47) | Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 5 kohaselt ei tohiks andmeid põhimõtteliselt säilitada kauem, kui see on vajalik isikuandmete töötlemise eesmärkide täitmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 39 kohaselt ja sarnaselt selle direktiivi artikliga 5 on keelatud säilitada õiguskaitse eesmärgil töödeldud isikuandmeid kauem, kui see on vajalik seoses andmete töötlemise eesmärgiga. Ühendkuningriigi õiguskord näeb ette, et tuleb kehtestada nõuetekohased ajavahemikud, mille jooksul tuleb läbi vaadata, kas isikuandmete jätkuv säilitamine õiguskaitse eesmärkidel on vajalik. Täiendavad eeskirjad isikuandmete säilitamisega seotud tavade ja kohalduvate ajapiirangute kohta on sätestatud asjakohastes õigusaktides ja suunistes, millega reguleeritakse politsei volitusi ja tegevust. Näiteks Inglismaal ja Walesis moodustavad politseikolledži politseiteabe haldamise tegevusjuhend ja kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta raamistiku, mis aitab tagada politsei operatiivteabe haldamises järjepidevat riskipõhist säilitamis-, läbivaatamis- ja kõrvaldamisprotsessi (81). Raamistikuga seatakse kogu teenistustele selged ootused selle kohta, kuidas teavet tuleks luua, jagada, kasutada ja hallata politseiasutustes ja nende vahel ning teiste asutustega (82). Politseilt eeldatakse tegevusjuhendi järgimist, mida kontrollib Tema Majesteedi politseiteenistuse ning tuletõrje- ja päästeteenistuse inspektoraat (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services, HMICFRS) (83). |
| --- | --- |

(47)

Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 5 kohaselt ei tohiks andmeid põhimõtteliselt säilitada kauem, kui see on vajalik isikuandmete töötlemise eesmärkide täitmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 39 kohaselt ja sarnaselt selle direktiivi artikliga 5 on keelatud säilitada õiguskaitse eesmärgil töödeldud isikuandmeid kauem, kui see on vajalik seoses andmete töötlemise eesmärgiga. Ühendkuningriigi õiguskord näeb ette, et tuleb kehtestada nõuetekohased ajavahemikud, mille jooksul tuleb läbi vaadata, kas isikuandmete jätkuv säilitamine õiguskaitse eesmärkidel on vajalik. Täiendavad eeskirjad isikuandmete säilitamisega seotud tavade ja kohalduvate ajapiirangute kohta on sätestatud asjakohastes õigusaktides ja suunistes, millega reguleeritakse politsei volitusi ja tegevust. Näiteks Inglismaal ja Walesis moodustavad politseikolledži politseiteabe haldamise tegevusjuhend ja kinnitatud kutsetavad politseiteabe haldamise kohta raamistiku, mis aitab tagada politsei operatiivteabe haldamises järjepidevat riskipõhist säilitamis-, läbivaatamis- ja kõrvaldamisprotsessi (81). Raamistikuga seatakse kogu teenistustele selged ootused selle kohta, kuidas teavet tuleks luua, jagada, kasutada ja hallata politseiasutustes ja nende vahel ning teiste asutustega (82). Politseilt eeldatakse tegevusjuhendi järgimist, mida kontrollib Tema Majesteedi politseiteenistuse ning tuletõrje- ja päästeteenistuse inspektoraat (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services, HMICFRS) (83).

81

82

83

| (48) | Seadus ei nõua politseiteabe haldamise tegevusjuhendi järgimist Põhja-Iirimaa politseiteenistuselt. 2011. aastal vastu võetud politseiteabe haldamise raamistikku täiendab aga Põhja-Iirimaa politseiteenistuse käsiraamat, (84) milles on sätestatud põhimõtted ja kord politseiteabe haldamise tegevusjuhendi kohaldamise kohta Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

(48)

Seadus ei nõua politseiteabe haldamise tegevusjuhendi järgimist Põhja-Iirimaa politseiteenistuselt. 2011. aastal vastu võetud politseiteabe haldamise raamistikku täiendab aga Põhja-Iirimaa politseiteenistuse käsiraamat, (84) milles on sätestatud põhimõtted ja kord politseiteabe haldamise tegevusjuhendi kohaldamise kohta Põhja-Iirimaal.

84

| (49) | Šotimaal tuginevad politseijõud andmete säilitamise standardsele töökorrale (SOP), (85) mis täiendab Šotimaa politseiteenistuse andmehalduse põhimõtteid (86). Standardses töökorras on sätestatud konkreetsed eeskirjad Šotimaa politsei valduses olevate andmete säilitamise kohta. |
| --- | --- |

(49)

Šotimaal tuginevad politseijõud andmete säilitamise standardsele töökorrale (SOP), (85) mis täiendab Šotimaa politseiteenistuse andmehalduse põhimõtteid (86). Standardses töökorras on sätestatud konkreetsed eeskirjad Šotimaa politsei valduses olevate andmete säilitamise kohta.

85

86

| (50) | Kogu Ühendkuningriigis kohaldatavat andmete läbivaatamise üldnõuet täiendavad üksikasjad on esitatud kohalikes eeskirjades. Näiteks Inglismaal ja Walesis on 2012. aasta vabaduste kaitse seadusega muudetud politsei- ja kriminaaltõendite seaduses ette nähtud sõrmejälgede ja DNA-profiilide säilitamine ning erikord seoses süüdimõistmata isikutega (87). Vabaduste kaitse seadusega loodi ka biomeetriliste andmete säilitamise ja kasutamise voliniku ametikoht (edaspidi „biomeetriavolinik“) (88). Vahistamisfotode 2017. aasta läbivaatamist käsitlevas dokumendis (89) on sätestatud vahistamisfotodega seotud erieeskirjad. Šotimaal on sõrmejälgede ja bioloogiliste proovide võtmise ja säilitamise eeskirjad sätestatud 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduses (90). Nagu Inglismaal ja Walesiski reguleeritakse õigusaktiga biomeetriliste andmete säilitamist erinevatel juhtudel (91). |
| --- | --- |

(50)

Kogu Ühendkuningriigis kohaldatavat andmete läbivaatamise üldnõuet täiendavad üksikasjad on esitatud kohalikes eeskirjades. Näiteks Inglismaal ja Walesis on 2012. aasta vabaduste kaitse seadusega muudetud politsei- ja kriminaaltõendite seaduses ette nähtud sõrmejälgede ja DNA-profiilide säilitamine ning erikord seoses süüdimõistmata isikutega (87). Vabaduste kaitse seadusega loodi ka biomeetriliste andmete säilitamise ja kasutamise voliniku ametikoht (edaspidi „biomeetriavolinik“) (88). Vahistamisfotode 2017. aasta läbivaatamist käsitlevas dokumendis (89) on sätestatud vahistamisfotodega seotud erieeskirjad. Šotimaal on sõrmejälgede ja bioloogiliste proovide võtmise ja säilitamise eeskirjad sätestatud 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduses (90). Nagu Inglismaal ja Walesiski reguleeritakse õigusaktiga biomeetriliste andmete säilitamist erinevatel juhtudel (91).

87

88

89

90

91

2.4.5.   Andmete turvalisus

Andmete turvalisus

| (51) | Isikuandmeid tuleb töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest. Sellel eesmärgil peavad avaliku sektori asutused võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleb hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid. |
| --- | --- |

(51)

Isikuandmeid tuleb töödelda viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas kaitse loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest. Sellel eesmärgil peavad avaliku sektori asutused võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta isikuandmeid võimalike ohtude eest. Neid meetmeid tuleb hinnata, võttes arvesse tehnika taset ja seonduvaid kulusid.

| (52) | Neid põhimõtteid kajastatakse direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktiga f sarnaselt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 40, mille kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda õiguskaitse eesmärkidel viisil, mis tagab isikuandmete asjakohase turvalisuse, ja kasutada tuleb asjakohaseid tehnilisi või korralduslikke meetmeid. See hõlmab andmete kaitset loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest (92). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 66 on täpsustatud, et iga vastutav töötleja ja volitatud töötleja peab rakendama asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada isikuandmete töötlemisest tulenevatele riskidele vastaval tasemel turvalisus. Selgitavate märkuste kohaselt peab vastutav töötleja hindama riske ja rakendama sellel hinnangul põhinevaid asjakohaseid turvameetmeid, näiteks krüpteerimine või eri tasemete turvaload andmeid töötlevatele töötajatele (93). Hindamisel tuleb arvesse võtta ka näiteks töödeldavate andmete laadi ja muid asjakohaseid tegureid või asjaolusid, mis võivad mõjutada töötlemise turvalisust. |
| --- | --- |

(52)

Neid põhimõtteid kajastatakse direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõike 1 punktiga f sarnaselt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 40, mille kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda õiguskaitse eesmärkidel viisil, mis tagab isikuandmete asjakohase turvalisuse, ja kasutada tuleb asjakohaseid tehnilisi või korralduslikke meetmeid. See hõlmab andmete kaitset loata või ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotsimineku, hävimise või kahju eest (92). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 66 on täpsustatud, et iga vastutav töötleja ja volitatud töötleja peab rakendama asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada isikuandmete töötlemisest tulenevatele riskidele vastaval tasemel turvalisus. Selgitavate märkuste kohaselt peab vastutav töötleja hindama riske ja rakendama sellel hinnangul põhinevaid asjakohaseid turvameetmeid, näiteks krüpteerimine või eri tasemete turvaload andmeid töötlevatele töötajatele (93). Hindamisel tuleb arvesse võtta ka näiteks töödeldavate andmete laadi ja muid asjakohaseid tegureid või asjaolusid, mis võivad mõjutada töötlemise turvalisust.

92

93

| (53) | Andmeturbe põhimõtete järgimise kord on väga sarnane direktiivi (EL) 2016/680 artiklitega 29–31 kehtestatud korraga. Vastutava töötleja vastutusalasse kuuluvate isikuandmetega seotud rikkumise korral peab vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõike 1 kohaselt eelkõige teavitama teabevolinikku põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 72 tunni jooksul pärast rikkumisest teada saamist (94). Teavitamiskohustust ei kohaldata, kui isikuandmete rikkumine ei ohusta tõenäoliselt isikute õigusi ega vabadusi (95). Vastutav töötleja peab dokumenteerima isikuandmete rikkumise asjaolud, rikkumise mõju ja võetud parandusmeetmed viisil, mis võimaldab teabevolinikul kontrollida andmekaitseseaduse järgimist (96). Kui volitatud töötleja saab teadlikuks turvarikkumisest, peab ta põhjendamatu viivituseta teavitama vastutavat töötlejat (97). |
| --- | --- |

(53)

Andmeturbe põhimõtete järgimise kord on väga sarnane direktiivi (EL) 2016/680 artiklitega 29–31 kehtestatud korraga. Vastutava töötleja vastutusalasse kuuluvate isikuandmetega seotud rikkumise korral peab vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõike 1 kohaselt eelkõige teavitama teabevolinikku põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 72 tunni jooksul pärast rikkumisest teada saamist (94). Teavitamiskohustust ei kohaldata, kui isikuandmete rikkumine ei ohusta tõenäoliselt isikute õigusi ega vabadusi (95). Vastutav töötleja peab dokumenteerima isikuandmete rikkumise asjaolud, rikkumise mõju ja võetud parandusmeetmed viisil, mis võimaldab teabevolinikul kontrollida andmekaitseseaduse järgimist (96). Kui volitatud töötleja saab teadlikuks turvarikkumisest, peab ta põhjendamatu viivituseta teavitama vastutavat töötlejat (97).

94

95

96

97

| (54) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõikes 1 on sedastatud, et kui isikuandmetega seotud rikkumine põhjustab tõenäoliselt suurt ohtu isikute õigustele ja vabadustele, peab vastutav töötleja rikkumisest põhjendamatu viivituseta teavitama andmesubjekti (98). Teade peab sisaldama sama teavet nagu põhjenduses 53 kirjeldatud teavitus teabevolinikule. Kohustust ei kohaldata, kui vastutav töötleja on rakendanud asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke kaitsemeetmeid, mida kohaldati rikkumisest mõjutatud isikuandmetele. Seda ei kohaldata ka siis, kui vastutav töötleja on võtnud järelmeetmeid, mis tagavad, et andmesubjektide õigustele ja vabadustele ei ole enam tõenäoliselt suurt ohtu. Vastutav töötleja ei pea teavitama andmesubjekti, kui see eeldaks põhjendamatult suurt jõupingutust (99). Sellisel juhul tuleb teha teave andmesubjektile kättesaadavaks muul sama tõhusal viisil, näiteks avaliku teavitusvahendi kaudu (100). Kui vastutav töötleja ei ole andmesubjekti rikkumisest teavitanud, võib teabevolinik, keda on teavitatud andmekaitseseaduse paragrahvi 67 alusel ja kes on kaalunud rikkumise põhjustatava suure ohu tõenäosust, nõuda et vastutav töötleja teavitaks andmesubjekti rikkumisest (101). |
| --- | --- |

(54)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõikes 1 on sedastatud, et kui isikuandmetega seotud rikkumine põhjustab tõenäoliselt suurt ohtu isikute õigustele ja vabadustele, peab vastutav töötleja rikkumisest põhjendamatu viivituseta teavitama andmesubjekti (98). Teade peab sisaldama sama teavet nagu põhjenduses 53 kirjeldatud teavitus teabevolinikule. Kohustust ei kohaldata, kui vastutav töötleja on rakendanud asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke kaitsemeetmeid, mida kohaldati rikkumisest mõjutatud isikuandmetele. Seda ei kohaldata ka siis, kui vastutav töötleja on võtnud järelmeetmeid, mis tagavad, et andmesubjektide õigustele ja vabadustele ei ole enam tõenäoliselt suurt ohtu. Vastutav töötleja ei pea teavitama andmesubjekti, kui see eeldaks põhjendamatult suurt jõupingutust (99). Sellisel juhul tuleb teha teave andmesubjektile kättesaadavaks muul sama tõhusal viisil, näiteks avaliku teavitusvahendi kaudu (100). Kui vastutav töötleja ei ole andmesubjekti rikkumisest teavitanud, võib teabevolinik, keda on teavitatud andmekaitseseaduse paragrahvi 67 alusel ja kes on kaalunud rikkumise põhjustatava suure ohu tõenäosust, nõuda et vastutav töötleja teavitaks andmesubjekti rikkumisest (101).

98

99

100

101

2.4.6.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (55) | Andmesubjekte tuleb teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest. Seda andmekaitsepõhimõtet kajastatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 44, milles on sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklile 13 ette nähtud, et vastutaval töötlejal on üldine kohustus teha andmesubjektidele kättesaadavaks teave nende isikuandmete töötlemise kohta (tehes teabe üldsusele kättesaadavaks või muul viisil) (102). Teave, mis tuleb teha kättesaadavaks, on a) vastutava töötleja nimi ja kontaktandmed; b) kui kohaldatav, siis andmekaitseametniku kontaktandmed; c) vastutava töötleja eesmärgid isikuandmete töötlemisel; d) andmesubjektide õigused taotleda vastutavalt töötlejalt isikuandmetega tutvumist, isikuandmete parandamist ja isikuandmete kustutamist või nende töötlemise piiramist ning e) õigus esitada kaebus teabevolinikule ja voliniku kontaktandmed (103). |
| --- | --- |

(55)

Andmesubjekte tuleb teavitada nende isikuandmete töötlemise põhitunnustest. Seda andmekaitsepõhimõtet kajastatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 44, milles on sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklile 13 ette nähtud, et vastutaval töötlejal on üldine kohustus teha andmesubjektidele kättesaadavaks teave nende isikuandmete töötlemise kohta (tehes teabe üldsusele kättesaadavaks või muul viisil) (102). Teave, mis tuleb teha kättesaadavaks, on a) vastutava töötleja nimi ja kontaktandmed; b) kui kohaldatav, siis andmekaitseametniku kontaktandmed; c) vastutava töötleja eesmärgid isikuandmete töötlemisel; d) andmesubjektide õigused taotleda vastutavalt töötlejalt isikuandmetega tutvumist, isikuandmete parandamist ja isikuandmete kustutamist või nende töötlemise piiramist ning e) õigus esitada kaebus teabevolinikule ja voliniku kontaktandmed (103).

102

103

| (56) | Lisaks peab vastutav töötleja erijuhtudel (nt kui töödeldavad isikuandmed koguti andmesubjekti teadmata) andma 2018. aasta andmekaitseseadusest tulenevate andmesubjekti õiguste teostamise võimaldamiseks andmesubjektile a) teavet töötlemise õigusliku aluse kohta; b) teavet isikuandmete säilitamise tähtaja kohta või, kui see ei ole võimalik, siis kõnealuse tähtaja määramise kriteeriumite kohta; c) asjakohasel juhul teavet isikuandmete vastuvõtjate kategooriate kohta (sealhulgas kolmandates riikides või rahvusvahelistes organisatsioonides); d) sellist lisateavet, mis on vajalik, et võimaldada andmesubjektil teostada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osast tulenevaid õigusi (104). |
| --- | --- |

(56)

Lisaks peab vastutav töötleja erijuhtudel (nt kui töödeldavad isikuandmed koguti andmesubjekti teadmata) andma 2018. aasta andmekaitseseadusest tulenevate andmesubjekti õiguste teostamise võimaldamiseks andmesubjektile a) teavet töötlemise õigusliku aluse kohta; b) teavet isikuandmete säilitamise tähtaja kohta või, kui see ei ole võimalik, siis kõnealuse tähtaja määramise kriteeriumite kohta; c) asjakohasel juhul teavet isikuandmete vastuvõtjate kategooriate kohta (sealhulgas kolmandates riikides või rahvusvahelistes organisatsioonides); d) sellist lisateavet, mis on vajalik, et võimaldada andmesubjektil teostada 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osast tulenevaid õigusi (104).

104

2.4.7.   Üksikisiku õigused

Üksikisiku õigused

| (57) | Andmesubjektidele tuleb anda kohtulikult kaitstavad õigused. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 3. peatükis on üksikisikutele ette nähtud õigus tutvuda andmetega, andmete parandamise õigus, andmete kustutamise õigus ning andmete töötlemise piiramise õigus, (105) mis on võrreldavad direktiivi (EL) 2016/680 III peatükis ette nähtud õigustega. |
| --- | --- |

(57)

Andmesubjektidele tuleb anda kohtulikult kaitstavad õigused. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 3. peatükis on üksikisikutele ette nähtud õigus tutvuda andmetega, andmete parandamise õigus, andmete kustutamise õigus ning andmete töötlemise piiramise õigus, (105) mis on võrreldavad direktiivi (EL) 2016/680 III peatükis ette nähtud õigustega.

105

| (58) | Õigus tutvuda andmetega on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 45. Esiteks on üksikisikul õigus saada vastutavalt töötlejalt kinnitus selle kohta, kas tema isikuandmeid töödeldakse või mitte (106). Kui isikuandmeid töödeldakse, siis teiseks on andmesubjektil õigus nende andmetega tutvuda ja saada töötlemise kohta järgmist teavet: a) töötlemise eesmärgid ja õiguslikud alused; b) asjakohaste andmete liigid; c) vastuvõtja, kellele andmeid on avalikustatud; d) isikuandmete säilitamise tähtaeg; e) andmesubjekti õigus isikuandmete parandamisele ja kustutamisele; f) õigus esitada kaebus ning g) asjakohaste isikuandmete päritolu (107). |
| --- | --- |

(58)

Õigus tutvuda andmetega on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 45. Esiteks on üksikisikul õigus saada vastutavalt töötlejalt kinnitus selle kohta, kas tema isikuandmeid töödeldakse või mitte (106). Kui isikuandmeid töödeldakse, siis teiseks on andmesubjektil õigus nende andmetega tutvuda ja saada töötlemise kohta järgmist teavet: a) töötlemise eesmärgid ja õiguslikud alused; b) asjakohaste andmete liigid; c) vastuvõtja, kellele andmeid on avalikustatud; d) isikuandmete säilitamise tähtaeg; e) andmesubjekti õigus isikuandmete parandamisele ja kustutamisele; f) õigus esitada kaebus ning g) asjakohaste isikuandmete päritolu (107).

106

107

| (59) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 46 kohaselt on andmesubjektil õigus nõuda, et vastutav töötleja parandaks temaga seotud ebaõigeid isikuandmeid. Vastutav töötleja peab andmeid parandama (või täiendama ebatäielikke ja seega ebaõigeid andmeid) põhjendamatu viivituseta. Kui isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil, peab vastutav töötleja piirama nende töötlemist (mitte isikuandmeid parandama) (108). |
| --- | --- |

(59)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 46 kohaselt on andmesubjektil õigus nõuda, et vastutav töötleja parandaks temaga seotud ebaõigeid isikuandmeid. Vastutav töötleja peab andmeid parandama (või täiendama ebatäielikke ja seega ebaõigeid andmeid) põhjendamatu viivituseta. Kui isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil, peab vastutav töötleja piirama nende töötlemist (mitte isikuandmeid parandama) (108).

108

| (60) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 47 on üksikisikutele ette nähtud andmete kustutamise õigus ja õigus piirata andmete töötlemist. Vastutav töötleja peab (109) kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta, kui isikuandmete töötlemine oleks vastuolus andmekaitsepõhimõtetega, andmete töötlemise õiguslike alustega või arhiveerimise ja tundlike andmete töötlemisega seotud kaitsemeetmetega. Vastutav töötleja peab andmed kustutama ka juhul, kui tal on juriidiline kohustus seda teha. Kui isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil, peab vastutav töötleja piirama nende töötlemist (mitte isikuandmeid kustutama) (110). Vastutav töötleja peab piirama isikuandmete töötlemist, kui andmesubjekt vaidlustab isikuandmete õigsuse, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas andmed on õiged või mitte (111). |
| --- | --- |

(60)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 47 on üksikisikutele ette nähtud andmete kustutamise õigus ja õigus piirata andmete töötlemist. Vastutav töötleja peab (109) kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta, kui isikuandmete töötlemine oleks vastuolus andmekaitsepõhimõtetega, andmete töötlemise õiguslike alustega või arhiveerimise ja tundlike andmete töötlemisega seotud kaitsemeetmetega. Vastutav töötleja peab andmed kustutama ka juhul, kui tal on juriidiline kohustus seda teha. Kui isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil, peab vastutav töötleja piirama nende töötlemist (mitte isikuandmeid kustutama) (110). Vastutav töötleja peab piirama isikuandmete töötlemist, kui andmesubjekt vaidlustab isikuandmete õigsuse, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas andmed on õiged või mitte (111).

109

110

111

| (61) | Kui andmesubjekt taotleb isikuandmete parandamist või kustutamist või nende töötlemise piiramist, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti kirjalikult sellest, kas taotlus on rahuldatud. Kui taotluse rahuldamisest on keeldutud, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti keeldumise põhjustest ja õiguskaitsevõimalustest (andmesubjekti õigus taotleda teabevolinikult piirangu kohaldamise seaduslikkuse uurimist, õigus esitada teabevolinikule kaebus ja õigus taotleda kohtult täitmiskorraldust) (112). |
| --- | --- |

(61)

Kui andmesubjekt taotleb isikuandmete parandamist või kustutamist või nende töötlemise piiramist, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti kirjalikult sellest, kas taotlus on rahuldatud. Kui taotluse rahuldamisest on keeldutud, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti keeldumise põhjustest ja õiguskaitsevõimalustest (andmesubjekti õigus taotleda teabevolinikult piirangu kohaldamise seaduslikkuse uurimist, õigus esitada teabevolinikule kaebus ja õigus taotleda kohtult täitmiskorraldust) (112).

112

| (62) | Kui vastutav töötleja parandab teiselt pädevalt asutuselt saadud isikuandmeid, peab ta teist asutust teavitama (113). Kui vastutav töötleja parandab või kustutab vastutava töötleja avaldatud isikuandmeid või piirab nende töötlemist, peab vastutav töötleja teavitama andmete vastuvõtjaid ning vastuvõtjad peavad samuti isikuandmeid parandama või kustutama või piirama nende töötlemist (sedavõrd kui nad nende eest vastutavad) (114). |
| --- | --- |

(62)

Kui vastutav töötleja parandab teiselt pädevalt asutuselt saadud isikuandmeid, peab ta teist asutust teavitama (113). Kui vastutav töötleja parandab või kustutab vastutava töötleja avaldatud isikuandmeid või piirab nende töötlemist, peab vastutav töötleja teavitama andmete vastuvõtjaid ning vastuvõtjad peavad samuti isikuandmeid parandama või kustutama või piirama nende töötlemist (sedavõrd kui nad nende eest vastutavad) (114).

113

114

| (63) | Andmesubjektil on ka õigus saada vastutavalt töötlejalt põhjendamatu viivituseta teada isikuandmetega seotud rikkumisest, kui see toob tõenäoliselt kaasa suure ohu isikute õigustele ja vabadustele (115). |
| --- | --- |

(63)

Andmesubjektil on ka õigus saada vastutavalt töötlejalt põhjendamatu viivituseta teada isikuandmetega seotud rikkumisest, kui see toob tõenäoliselt kaasa suure ohu isikute õigustele ja vabadustele (115).

115

| (64) | Seoses kõigi nende andmesubjekti õigustega ja sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 12 ette nähtuga on vastutaval töötlejal kohustus tagada, et andmesubjektile antav teave esitatakse täpses, arusaadavas ja kergesti kättesaadavas vormis (116) ning võimaluse korral tuleks see esitada taotlusega samas vormis (117). Vastutav töötleja peab rahuldama andmesubjekti taotluse põhjendamatu viivituseta või igal juhul põhimõtteliselt enne ühe kuu möödumist taotluse esitamisest (118). Kui vastutaval töötlejal on mõistlik alus kahelda isiku isikusamasuses, võib ta nõuda lisateavet ja oodata taotluse rahuldamisega kuni isikusamasuse kinnitamiseni. Kui vastutav töötleja peab taotlust ilmselgelt põhjendamatuks, võib ta küsida mõistlikku tasu või keelduda tegutsemast (119). Teabevoliniku büroo on esitanud suunised selle kohta, millal peetakse taotlust ilmselgelt põhjendamatuks või ülemääraseks ja millal võib küsida tasu (120). |
| --- | --- |

(64)

Seoses kõigi nende andmesubjekti õigustega ja sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 12 ette nähtuga on vastutaval töötlejal kohustus tagada, et andmesubjektile antav teave esitatakse täpses, arusaadavas ja kergesti kättesaadavas vormis (116) ning võimaluse korral tuleks see esitada taotlusega samas vormis (117). Vastutav töötleja peab rahuldama andmesubjekti taotluse põhjendamatu viivituseta või igal juhul põhimõtteliselt enne ühe kuu möödumist taotluse esitamisest (118). Kui vastutaval töötlejal on mõistlik alus kahelda isiku isikusamasuses, võib ta nõuda lisateavet ja oodata taotluse rahuldamisega kuni isikusamasuse kinnitamiseni. Kui vastutav töötleja peab taotlust ilmselgelt põhjendamatuks, võib ta küsida mõistlikku tasu või keelduda tegutsemast (119). Teabevoliniku büroo on esitanud suunised selle kohta, millal peetakse taotlust ilmselgelt põhjendamatuks või ülemääraseks ja millal võib küsida tasu (120).

116

117

118

119

120

| (65) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 53 lõike 4 alusel võib minister kehtestada määruses tasu maksimaalse summa. |
| --- | --- |

(65)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 53 lõike 4 alusel võib minister kehtestada määruses tasu maksimaalse summa.

2.4.7.1.   Andmesubjekti õiguste piirangud ja läbipaistvuskohustused

Andmesubjekti õiguste piirangud ja läbipaistvuskohustused

| (66) | Teatud tingimustel võib pädev asutus piirata andmesubjekti teatavaid õigusi: õigus tutvuda isikuandmetega, (121) õigus olla teavitatud, (122) õigus saada teada isikuandmetega seotud rikkumistest (123) ja õigus olla teavitatud andmete parandamise või kustutamise taotluse rahuldamisest keeldumise põhjusest (124). Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 III peatükis esitatud korraga võib pädev asutus kohaldada piirangut vaid siis, kui see on andmesubjekti põhiõigusi ja õigustatud huve arvestades vajalik ja proportsionaalne a) ametliku või õigusliku päringu, uurimise või menetluse takistamise vältimiseks; b) süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamise vältimiseks; c) avaliku julgeoleku kaitseks; d) riigi julgeoleku kaitseks; e) teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. |
| --- | --- |

(66)

Teatud tingimustel võib pädev asutus piirata andmesubjekti teatavaid õigusi: õigus tutvuda isikuandmetega, (121) õigus olla teavitatud, (122) õigus saada teada isikuandmetega seotud rikkumistest (123) ja õigus olla teavitatud andmete parandamise või kustutamise taotluse rahuldamisest keeldumise põhjusest (124). Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 III peatükis esitatud korraga võib pädev asutus kohaldada piirangut vaid siis, kui see on andmesubjekti põhiõigusi ja õigustatud huve arvestades vajalik ja proportsionaalne a) ametliku või õigusliku päringu, uurimise või menetluse takistamise vältimiseks; b) süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamise vältimiseks; c) avaliku julgeoleku kaitseks; d) riigi julgeoleku kaitseks; e) teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.

121

122

123

124

| (67) | Teabevoliniku büroo on esitanud nende piirangute kohaldamise suunised. Nende suuniste kohaselt peavad vastutavad töötlejad analüüsima iga juhtumit, et leida õige tasakaal üksikisiku õiguste ja avalikustamisest tuleneva kahju vahel. Eelkõige peavad nad põhjendama kohaldatud piirangu vajalikkust ja proportsionaalsust ning võivad piirata andmete esitamist vaid siis, kui nende esitamine seaks ohtu eespool nimetatud eesmärgid (125). |
| --- | --- |

(67)

Teabevoliniku büroo on esitanud nende piirangute kohaldamise suunised. Nende suuniste kohaselt peavad vastutavad töötlejad analüüsima iga juhtumit, et leida õige tasakaal üksikisiku õiguste ja avalikustamisest tuleneva kahju vahel. Eelkõige peavad nad põhjendama kohaldatud piirangu vajalikkust ja proportsionaalsust ning võivad piirata andmete esitamist vaid siis, kui nende esitamine seaks ohtu eespool nimetatud eesmärgid (125).

125

| (68) | Ka mitmes muus pädevate asutuste avaldatud suunises antakse üksikasjalikku teavet andmekaitsealaste õigusaktide kõigi aspektide kohta, sealhulgas andmesubjektide õiguste piirangute kohta (126). Näiteks seoses paragrahvi 45 lõikega 4 märgitakse riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamatus järgmist: „Tuleb meeles pidada, et piiranguid tohib kohaldada vaid vajalikul määral ja vajaliku aja jooksul. Järelikult ei ole lubatud kohaldada piirangut üldiselt kõigile taotleja isikuandmetele ega kohaldada piirangut püsivalt. Viimase küsimuse puhul on sageli nii, et uurimises kahtlusaluseks oleva andmesubjekti teadmata kogutud isikuandmeid tuleb alguses kaitsta andmesubjektile avaldamise eest, et vältida uurimise kahjustamist uurimise ajal, kuid hiljem isikule küsitluse käigus isikuandmete avaldamine ei oleks kahjulik. Politseijõud peavad võtma kasutusele protsessid, mis tagavad, et neid piiranguid kohaldatakse ainult vajalikus ulatuses ja vajaliku aja jooksul“ (127). Nendes suunistes esitatakse ka näiteid selle kohta, millal iga piirangut tõenäoliselt kasutatakse (128). |
| --- | --- |

(68)

Ka mitmes muus pädevate asutuste avaldatud suunises antakse üksikasjalikku teavet andmekaitsealaste õigusaktide kõigi aspektide kohta, sealhulgas andmesubjektide õiguste piirangute kohta (126). Näiteks seoses paragrahvi 45 lõikega 4 märgitakse riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamatus järgmist: „Tuleb meeles pidada, et piiranguid tohib kohaldada vaid vajalikul määral ja vajaliku aja jooksul. Järelikult ei ole lubatud kohaldada piirangut üldiselt kõigile taotleja isikuandmetele ega kohaldada piirangut püsivalt. Viimase küsimuse puhul on sageli nii, et uurimises kahtlusaluseks oleva andmesubjekti teadmata kogutud isikuandmeid tuleb alguses kaitsta andmesubjektile avaldamise eest, et vältida uurimise kahjustamist uurimise ajal, kuid hiljem isikule küsitluse käigus isikuandmete avaldamine ei oleks kahjulik. Politseijõud peavad võtma kasutusele protsessid, mis tagavad, et neid piiranguid kohaldatakse ainult vajalikus ulatuses ja vajaliku aja jooksul“ (127). Nendes suunistes esitatakse ka näiteid selle kohta, millal iga piirangut tõenäoliselt kasutatakse (128).

126

127

128

| (69) | Seoses võimalusega piirata eespool nimetatud õigusi „riigi julgeoleku kaitseks“, võib vastutav töötleja taotleda sertifikaati, mille allkirjastab kabinetiminister või peaprokurör (Attorney General) (või valitsuse nõunik Šotimaa õiguse alal ) ja mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on vajalik ja proportsionaalne meede riigi julgeoleku kaitsmiseks (129). Ühendkuningriigi valitsus on esitanud 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, milles eelkõige toonitatakse, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise nimel peab olema proportsionaalne ja vajalik (130) (lisateave riigi julgeoleku sertifikaatide kohta on esitatud põhjendustes 131–134). |
| --- | --- |

(69)

Seoses võimalusega piirata eespool nimetatud õigusi „riigi julgeoleku kaitseks“, võib vastutav töötleja taotleda sertifikaati, mille allkirjastab kabinetiminister või peaprokurör (Attorney General) (või valitsuse nõunik Šotimaa õiguse alal ) ja mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on vajalik ja proportsionaalne meede riigi julgeoleku kaitsmiseks (129). Ühendkuningriigi valitsus on esitanud 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, milles eelkõige toonitatakse, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise nimel peab olema proportsionaalne ja vajalik (130) (lisateave riigi julgeoleku sertifikaatide kohta on esitatud põhjendustes 131–134).

129

130

| (70) | Kui andmesubjekti õigust piiratakse, peab pädev asutus teavitama andmesubjekti põhjendamatu viivituseta sellest, et tema õigusi on piiratud, piiramise põhjustest ja õiguskaitse võimalustest, välja arvatud juhul, kui selle teabe esitamine oleks vastuolus piirangu kohaldamise põhjusega (131). Piirangute kuritarvitamise vastase täiendava kaitsemeetmena peab vastutav töötleja dokumenteerima teabe piiramise põhjused ja tegema need teabevolinikule tema nõudmisel kättesaadavaks (132). |
| --- | --- |

(70)

Kui andmesubjekti õigust piiratakse, peab pädev asutus teavitama andmesubjekti põhjendamatu viivituseta sellest, et tema õigusi on piiratud, piiramise põhjustest ja õiguskaitse võimalustest, välja arvatud juhul, kui selle teabe esitamine oleks vastuolus piirangu kohaldamise põhjusega (131). Piirangute kuritarvitamise vastase täiendava kaitsemeetmena peab vastutav töötleja dokumenteerima teabe piiramise põhjused ja tegema need teabevolinikule tema nõudmisel kättesaadavaks (132).

131

132

| (71) | Kui vastutav töötleja keeldub andmast täiendavat läbipaistvusalast teavet või võimalust andmetega tutvuda või rahuldamast andmete parandamise või kustutamise või töötlemise piiramise taotlust, võib isik taotleda, et teabevolinik uuriks, kas vastutav töötleja on kasutanud piirangut seaduslikult (133). Asjaomane isik võib ka esitada kaebuse teabevolinikule või paluda kohtul nõuda vastutavalt töötlejalt taotluse rahuldamist (134). |
| --- | --- |

(71)

Kui vastutav töötleja keeldub andmast täiendavat läbipaistvusalast teavet või võimalust andmetega tutvuda või rahuldamast andmete parandamise või kustutamise või töötlemise piiramise taotlust, võib isik taotleda, et teabevolinik uuriks, kas vastutav töötleja on kasutanud piirangut seaduslikult (133). Asjaomane isik võib ka esitada kaebuse teabevolinikule või paluda kohtul nõuda vastutavalt töötlejalt taotluse rahuldamist (134).

133

134

2.4.7.2.   Automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemine

Automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemine

| (72) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 49 ja 50 hõlmavad vastavalt automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemisega seotud õigusi ja kohaldatavaid kaitsemeetmeid (135). Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 11 võib vastutav töötleja teha ainult isikuandmete automatiseeritud töötlusel põhineva kaaluka otsuse vaid juhul, kui seda nõuab või lubab seadus (136). Otsus on kaalukas, kui see tekitaks andmesubjektiga seoses kahjuliku õigusliku mõju või kahjustaks andmesubjekti märkimisväärselt (137). |
| --- | --- |

(72)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 49 ja 50 hõlmavad vastavalt automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemisega seotud õigusi ja kohaldatavaid kaitsemeetmeid (135). Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 11 võib vastutav töötleja teha ainult isikuandmete automatiseeritud töötlusel põhineva kaaluka otsuse vaid juhul, kui seda nõuab või lubab seadus (136). Otsus on kaalukas, kui see tekitaks andmesubjektiga seoses kahjuliku õigusliku mõju või kahjustaks andmesubjekti märkimisväärselt (137).

135

136

137

| (73) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 50 on sätestatud kaitsemeetmed, mida kohaldatakse kaaluka otsuse suhtes, kui seadus nõuab või lubab, et vastutav töötleja teeks sellise otsuse (qualifying significant decision). Vastutav töötleja peab nii kiiresti kui mõistlikult võimalik teatama andmesubjektile, et selline otsus on tehtud. Seejärel võib andmesubjekt ühe kuu jooksul taotleda, et vastutav töötleja vaataks otsuse uuesti läbi või teeks uue otsuse, mis ei põhine ainult automatiseeritud töötlemisel. Vastutav töötleja peab taotlust kaaluma ja teavitama andmesubjekti selle kaalumise tulemusest. 2018. aasta andmekaitseseadusega volitatakse ministrit vastu võtma määrust täiendavate kaitsemeetmete kohta (138). Sellist määrust ei ole veel vastu võetud. |
| --- | --- |

(73)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 50 on sätestatud kaitsemeetmed, mida kohaldatakse kaaluka otsuse suhtes, kui seadus nõuab või lubab, et vastutav töötleja teeks sellise otsuse (qualifying significant decision). Vastutav töötleja peab nii kiiresti kui mõistlikult võimalik teatama andmesubjektile, et selline otsus on tehtud. Seejärel võib andmesubjekt ühe kuu jooksul taotleda, et vastutav töötleja vaataks otsuse uuesti läbi või teeks uue otsuse, mis ei põhine ainult automatiseeritud töötlemisel. Vastutav töötleja peab taotlust kaaluma ja teavitama andmesubjekti selle kaalumise tulemusest. 2018. aasta andmekaitseseadusega volitatakse ministrit vastu võtma määrust täiendavate kaitsemeetmete kohta (138). Sellist määrust ei ole veel vastu võetud.

qualifying significant decision

138

2.4.8.   Andmete edasisaatmine

Andmete edasisaatmine

| (74) | Liikmesriigi õiguskaitseasutustelt Ühendkuningriigi õiguskaitseasutusele edastatavatele isikuandmetele pakutava kaitse taset ei tohi vähendada selliste andmete edasisaatmine kolmanda riigi vastuvõtjale. Sellist edasisaatmist, mis tähendab Ühendkuningriigi õiguskaitseasutuse seisukohast rahvusvahelist edastamist Ühendkuningriigist, tuleks lubada üksnes juhul, kui järgmine saaja väljaspool Ühendkuningriiki järgib ise eeskirju, mis tagavad sarnase kaitse kui see, mis on tagatud Ühendkuningriigi õiguskorraga. |
| --- | --- |

(74)

Liikmesriigi õiguskaitseasutustelt Ühendkuningriigi õiguskaitseasutusele edastatavatele isikuandmetele pakutava kaitse taset ei tohi vähendada selliste andmete edasisaatmine kolmanda riigi vastuvõtjale. Sellist edasisaatmist, mis tähendab Ühendkuningriigi õiguskaitseasutuse seisukohast rahvusvahelist edastamist Ühendkuningriigist, tuleks lubada üksnes juhul, kui järgmine saaja väljaspool Ühendkuningriiki järgib ise eeskirju, mis tagavad sarnase kaitse kui see, mis on tagatud Ühendkuningriigi õiguskorraga.

| (75) | Ühendkuningriigi andmete rahvusvahelise edastamise korda reguleeritakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 5. peatükiga (139) ja see sarnaneb direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis kasutatud lähenemisviisile. Nimelt peab pädev asutus isikuandmete edastamiseks kolmandale riigile täitma kolm tingimust: a) edastamine peab olema vajalik õiguskaitse eesmärgil; b) edastamine peab põhinema i) kolmandat riiki käsitleval kaitse piisavuse määrusel; ii) kui see ei põhine kaitse piisavuse määrusel, peavad olema võetud asjakohased kaitsemeetmed, või iii) kui see ei põhine kaitse piisavuse otsusel või asjakohastel kaitsemeetmetel, peab see põhinema erilistel asjaoludel ning c) edastatavate andmete saaja peab olema i) kolmanda riigi asjaomane asutus (st pädeva asutusega samaväärne asutus); ii) „asjaomane rahvusvaheline organisatsioon“, näiteks rahvusvaheline organ, mis täidab õiguskaitse eesmärkidele vastavaid ülesandeid, või iii) muu isik kui asjaomane asutus, kuid ainult juhul, kui edastamine on rangelt vajalik õiguskaitse eesmärgi täitmiseks; ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ega -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb edastamise vajalikuks; isikuandmete edastamine kolmandas riigis asuvale asjaomasele asutusele ei oleks tõhus või kohane ning andmete saajat teavitatakse eesmärkidest, mille tarvis andmeid võidakse töödelda (140). |
| --- | --- |

(75)

Ühendkuningriigi andmete rahvusvahelise edastamise korda reguleeritakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa 5. peatükiga (139) ja see sarnaneb direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis kasutatud lähenemisviisile. Nimelt peab pädev asutus isikuandmete edastamiseks kolmandale riigile täitma kolm tingimust: a) edastamine peab olema vajalik õiguskaitse eesmärgil; b) edastamine peab põhinema i) kolmandat riiki käsitleval kaitse piisavuse määrusel; ii) kui see ei põhine kaitse piisavuse määrusel, peavad olema võetud asjakohased kaitsemeetmed, või iii) kui see ei põhine kaitse piisavuse otsusel või asjakohastel kaitsemeetmetel, peab see põhinema erilistel asjaoludel ning c) edastatavate andmete saaja peab olema i) kolmanda riigi asjaomane asutus (st pädeva asutusega samaväärne asutus); ii) „asjaomane rahvusvaheline organisatsioon“, näiteks rahvusvaheline organ, mis täidab õiguskaitse eesmärkidele vastavaid ülesandeid, või iii) muu isik kui asjaomane asutus, kuid ainult juhul, kui edastamine on rangelt vajalik õiguskaitse eesmärgi täitmiseks; ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ega -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb edastamise vajalikuks; isikuandmete edastamine kolmandas riigis asuvale asjaomasele asutusele ei oleks tõhus või kohane ning andmete saajat teavitatakse eesmärkidest, mille tarvis andmeid võidakse töödelda (140).

139

140

| (76) | Minister võtab vastu kaitse piisavuse määruse seoses kolmanda riigiga, kolmanda riigi territooriumi või sektoriga või rahvusvahelise organisatsiooniga või sellise riigi, territooriumi, sektori või organisatsiooni kirjelduse (141). Täidetavate nõuetega seoses peab minister hindama, kas selline territoorium/sektor/organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 74A lõikes 4 on märgitud, et selleks peab minister kaaluma mitut aspekti, mis sarnanevad direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 36 loetletud elementidega (142). Pärast üleminekuperioodi lõppu sai 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osast ELi õigusel põhinev siseriiklik õigusakt, mida, nagu selgitatud, tõlgendavad Ühendkuningriigi kohtud kooskõlas Euroopa Kohtu asjakohase praktikaga, mis pärineb ajast enne Ühendkuningriigi lahkumist liidust, ja kooskõlas liidu õiguse üldiste põhimõtetega, mis kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu. See hõlmab sisulise vastavuse standardit, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi ametiasutuste tehtavatele kaitse piisavuse hindamistele. |
| --- | --- |

(76)

Minister võtab vastu kaitse piisavuse määruse seoses kolmanda riigiga, kolmanda riigi territooriumi või sektoriga või rahvusvahelise organisatsiooniga või sellise riigi, territooriumi, sektori või organisatsiooni kirjelduse (141). Täidetavate nõuetega seoses peab minister hindama, kas selline territoorium/sektor/organisatsioon tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 74A lõikes 4 on märgitud, et selleks peab minister kaaluma mitut aspekti, mis sarnanevad direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 36 loetletud elementidega (142). Pärast üleminekuperioodi lõppu sai 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osast ELi õigusel põhinev siseriiklik õigusakt, mida, nagu selgitatud, tõlgendavad Ühendkuningriigi kohtud kooskõlas Euroopa Kohtu asjakohase praktikaga, mis pärineb ajast enne Ühendkuningriigi lahkumist liidust, ja kooskõlas liidu õiguse üldiste põhimõtetega, mis kehtisid vahetult enne üleminekuperioodi lõppu. See hõlmab sisulise vastavuse standardit, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi ametiasutuste tehtavatele kaitse piisavuse hindamistele.

141

142

| (77) | Määruse suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 182 ette nähtud üldisi menetlusnõudeid. Kui minister kavatseb teha tulevikus Ühendkuningriigi kaitse piisavuse määruse ettepaneku, peab ta selle menetluse raames konsulteerima teabevolinikuga (143). Kui minister on määruse vastu võtnud, esitatakse see parlamendile negatiivse resolutsiooni menetluse (negative resolution procedure) raames, mille alusel võivad mõlemad parlamendikojad määrust kontrollida ja neil on õigus võtta vastu ettepanek määrus 40-päevase ajavahemiku jooksul tühistada (144). |
| --- | --- |

(77)

Määruse suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 182 ette nähtud üldisi menetlusnõudeid. Kui minister kavatseb teha tulevikus Ühendkuningriigi kaitse piisavuse määruse ettepaneku, peab ta selle menetluse raames konsulteerima teabevolinikuga (143). Kui minister on määruse vastu võtnud, esitatakse see parlamendile negatiivse resolutsiooni menetluse (negative resolution procedure) raames, mille alusel võivad mõlemad parlamendikojad määrust kontrollida ja neil on õigus võtta vastu ettepanek määrus 40-päevase ajavahemiku jooksul tühistada (144).

143

negative resolution procedure

144

| (78) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 74B lõike 1 kohaselt tuleb kaitse piisavuse määrus läbi vaadata vähemalt iga nelja aasta järel ja minister peab järjepidevalt jälgima suundumusi sellistes kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides, mis võivad mõjutada kaitse piisavuse määruse koostamise, muutmise või tühistamise otsuseid. Kui minister saab teada, et mõni riik või organisatsioon ei taga enam isikuandmete kaitse piisavat taset, peab ta määrust vajalikus ulatuses muutma või selle tühistama ja alustama asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga konsultatsioone piisava kaitsetaseme taastamiseks. |
| --- | --- |

(78)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 74B lõike 1 kohaselt tuleb kaitse piisavuse määrus läbi vaadata vähemalt iga nelja aasta järel ja minister peab järjepidevalt jälgima suundumusi sellistes kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides, mis võivad mõjutada kaitse piisavuse määruse koostamise, muutmise või tühistamise otsuseid. Kui minister saab teada, et mõni riik või organisatsioon ei taga enam isikuandmete kaitse piisavat taset, peab ta määrust vajalikus ulatuses muutma või selle tühistama ja alustama asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga konsultatsioone piisava kaitsetaseme taastamiseks.

| (79) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 37 ette nähtuga on kaitse piisavuse määruse puudumise korral isikuandmete edastamine õiguskaitse kontekstis võimalik, kui on võetud asjakohased kaitsemeetmed. Sellised kaitsemeetmed tagatakse kas a) õiguslikult siduva aktiga, mis sisaldab isikuandmete kaitseks võetud asjakohaseid kaitsemeetmeid, või b) hindamisega, mille viib läbi vastutav töötleja, kes pärast kõikide isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamist järeldab, et võetud on andmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed (145). 2018. aasta andmekaitseseaduses on ette nähtud, et kui isikuandmete edastamine põhineb asjakohastel kaitsemeetmetel, siis lisaks teabevoliniku büroo tavapärasele järelevalvele peavad pädevad asutused esitama teabevoliniku büroole andmete edastamise kohta konkreetse teabe (146). |
| --- | --- |

(79)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 37 ette nähtuga on kaitse piisavuse määruse puudumise korral isikuandmete edastamine õiguskaitse kontekstis võimalik, kui on võetud asjakohased kaitsemeetmed. Sellised kaitsemeetmed tagatakse kas a) õiguslikult siduva aktiga, mis sisaldab isikuandmete kaitseks võetud asjakohaseid kaitsemeetmeid, või b) hindamisega, mille viib läbi vastutav töötleja, kes pärast kõikide isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamist järeldab, et võetud on andmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed (145). 2018. aasta andmekaitseseaduses on ette nähtud, et kui isikuandmete edastamine põhineb asjakohastel kaitsemeetmetel, siis lisaks teabevoliniku büroo tavapärasele järelevalvele peavad pädevad asutused esitama teabevoliniku büroole andmete edastamise kohta konkreetse teabe (146).

145

146

| (80) | Kui andmete edastamine ei põhine kaitse piisavuse otsusel ega asjakohastel kaitsemeetmetel, võib see toimuda ainult teatavatel kindlaksmääratud asjaoludel, millele viidatakse kui erilistele asjaoludele (147). Asjaolud on erilised, kui edastamine on vajalik a) andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks; b) andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks; c) kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; d) üksikjuhtumite korral õiguskaitse eesmärkidel või e) üksikjuhtumite korral õiguslikul eesmärgil (näiteks seoses kohtumenetlustega või õigusliku nõu saamiseks) (148). Punkte d ja e ei kohaldata, kui andmesubjekti õigused ja vabadused kaaluvad üles avaliku huvi andmete edastamiseks (149). Need asjaolud vastavad eriolukordadele ja tingimustele, mis on direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 38 liigitatud eranditeks. |
| --- | --- |

(80)

Kui andmete edastamine ei põhine kaitse piisavuse otsusel ega asjakohastel kaitsemeetmetel, võib see toimuda ainult teatavatel kindlaksmääratud asjaoludel, millele viidatakse kui erilistele asjaoludele (147). Asjaolud on erilised, kui edastamine on vajalik a) andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks; b) andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks; c) kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; d) üksikjuhtumite korral õiguskaitse eesmärkidel või e) üksikjuhtumite korral õiguslikul eesmärgil (näiteks seoses kohtumenetlustega või õigusliku nõu saamiseks) (148). Punkte d ja e ei kohaldata, kui andmesubjekti õigused ja vabadused kaaluvad üles avaliku huvi andmete edastamiseks (149). Need asjaolud vastavad eriolukordadele ja tingimustele, mis on direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 38 liigitatud eranditeks.

147

148

149

| (81) | Selliste asjaolude esinemise korral tuleb dokumenteerida edastamise kuupäev, kellaaeg ja selgitus, vastuvõtja nimi ja muu asjakohane teave tema kohta ja edastatud isikuandmete kirjeldus ning esitada taotluse korral teabevolinikule (150). |
| --- | --- |

(81)

Selliste asjaolude esinemise korral tuleb dokumenteerida edastamise kuupäev, kellaaeg ja selgitus, vastuvõtja nimi ja muu asjakohane teave tema kohta ja edastatud isikuandmete kirjeldus ning esitada taotluse korral teabevolinikule (150).

150

| (82) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 78 reguleeritakse andmete edasisaatmist ehk olukordi, kui Ühendkuningriigilt kolmandale riigile edastatud isikuandmed saadetakse hiljem edasi muule kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile. Paragrahvi 78 lõike 1 kohaselt peab andmeid edastav Ühendkuningriigi vastutav töötleja kehtestama edastamise tingimusena, et andmeid ei tohi kolmandale riigile edasi saata ilma andmeid edastava vastutava töötleja loata. Lisaks kohaldatakse juhul, kui nõutakse kõnealust luba, paragrahvi 78 lõike 3 kohaselt ja sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõike 1 punktis e sätestatuga mitut sisulist nõuet. Kui pädev asutus otsustab, kas edasisaatmist lubada või mitte, peab ta veenduma, et edasisaatmine on vajalik õiguskaitse eesmärgil, ning peaks arvesse võtma muu hulgas järgmisi tegureid: a) loataotluse aluseks olnud asjaolude raskus; b) isikuandmete algse edastamise eesmärk ja c) isikuandmete kaitse standardid, mida kohaldatakse selles kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu isikuandmed edasi saadetakse. |
| --- | --- |

(82)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 78 reguleeritakse andmete edasisaatmist ehk olukordi, kui Ühendkuningriigilt kolmandale riigile edastatud isikuandmed saadetakse hiljem edasi muule kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile. Paragrahvi 78 lõike 1 kohaselt peab andmeid edastav Ühendkuningriigi vastutav töötleja kehtestama edastamise tingimusena, et andmeid ei tohi kolmandale riigile edasi saata ilma andmeid edastava vastutava töötleja loata. Lisaks kohaldatakse juhul, kui nõutakse kõnealust luba, paragrahvi 78 lõike 3 kohaselt ja sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõike 1 punktis e sätestatuga mitut sisulist nõuet. Kui pädev asutus otsustab, kas edasisaatmist lubada või mitte, peab ta veenduma, et edasisaatmine on vajalik õiguskaitse eesmärgil, ning peaks arvesse võtma muu hulgas järgmisi tegureid: a) loataotluse aluseks olnud asjaolude raskus; b) isikuandmete algse edastamise eesmärk ja c) isikuandmete kaitse standardid, mida kohaldatakse selles kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu isikuandmed edasi saadetakse.

| (83) | Kui Ühendkuningriigist edasisaadetavad andmed saadeti algselt Euroopa Liidust, kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(83)

Kui Ühendkuningriigist edasisaadetavad andmed saadeti algselt Euroopa Liidust, kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid.

| (84) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõike 1 punktiga c on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 73 lõike 1 punktis b ette nähtud, et kui liikmesriik edastas vastutavale töötlejale või muule pädevale asutusele isikuandmed või tegi need talle muul viisil kättesaadavaks, siis see liikmesriik või selles liikmesriigis asuv isik, kes on direktiivi (EL) 2016/680 eesmärkidel pädev asutus, on andnud loa andmete edastamiseks kooskõlas liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

(84)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõike 1 punktiga c on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 73 lõike 1 punktis b ette nähtud, et kui liikmesriik edastas vastutavale töötlejale või muule pädevale asutusele isikuandmed või tegi need talle muul viisil kättesaadavaks, siis see liikmesriik või selles liikmesriigis asuv isik, kes on direktiivi (EL) 2016/680 eesmärkidel pädev asutus, on andnud loa andmete edastamiseks kooskõlas liikmesriigi õigusega.

| (85) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõikega 2 ei ole aga selline luba vajalik, kui a) isikuandmete edastamine on vajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks või liikmesriigi olulise huvi seisukohast ning b) luba ei ole võimalik õigeaegselt saada. Sellisel juhul tuleb viivitamata teavitada selle liikmesriigi asutust, mis oleks pidanud otsustama, kas lubada andmete edastamist (151). |
| --- | --- |

(85)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 35 lõikega 2 ei ole aga selline luba vajalik, kui a) isikuandmete edastamine on vajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks või liikmesriigi olulise huvi seisukohast ning b) luba ei ole võimalik õigeaegselt saada. Sellisel juhul tuleb viivitamata teavitada selle liikmesriigi asutust, mis oleks pidanud otsustama, kas lubada andmete edastamist (151).

151

| (86) | Sama lähenemisviisi kohaldatakse andmete suhtes, mis on algselt saadetud Euroopa Liidust Ühendkuningriiki ja siis on Ühendkuningriik need omakorda saatnud kolmandasse riiki, kes saadab need seejärel edasi kolmandasse riiki. Sellisel juhul ei tohi Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt paragrahvi 78 lõikele 4 anda viimati nimetatud edastamiseks luba paragrahvi 78 lõike 1 kohaselt, välja arvatud juhul, kui „liikmesriik [kes algselt kõnealused andmed edastas] või selles liikmesriigis asuv isik, kes on õiguskaitsedirektiivi kohaldamisel pädev asutus, on andnud loa andmete edastamiseks kooskõlas liikmesriigi õigusega“. Need kaitsemeetmed on olulised, sest need võimaldavad liikmesriikide ametiasutustel tagada kaitse järjepidevuse kooskõlas ELi andmekaitseõigusega kogu edastamise ajal. |
| --- | --- |

(86)

Sama lähenemisviisi kohaldatakse andmete suhtes, mis on algselt saadetud Euroopa Liidust Ühendkuningriiki ja siis on Ühendkuningriik need omakorda saatnud kolmandasse riiki, kes saadab need seejärel edasi kolmandasse riiki. Sellisel juhul ei tohi Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt paragrahvi 78 lõikele 4 anda viimati nimetatud edastamiseks luba paragrahvi 78 lõike 1 kohaselt, välja arvatud juhul, kui „liikmesriik [kes algselt kõnealused andmed edastas] või selles liikmesriigis asuv isik, kes on õiguskaitsedirektiivi kohaldamisel pädev asutus, on andnud loa andmete edastamiseks kooskõlas liikmesriigi õigusega“. Need kaitsemeetmed on olulised, sest need võimaldavad liikmesriikide ametiasutustel tagada kaitse järjepidevuse kooskõlas ELi andmekaitseõigusega kogu edastamise ajal.

| (87) | Seda andmete rahvusvahelise edastamise uut raamistikku kohaldatakse alates üleminekuperioodi lõpust (152). Andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega kehtestatud 21. lisa punktides 10–12 on aga ette nähtud, et pärast üleminekuperioodi lõppu käsitletakse teatavate isikuandmete edastamist nii, nagu see põhineks kaitse piisavuse määrustel. Selline edastamine hõlmab edastamist liikmesriigile, EFTA riigile, kolmandatele riikidele, mille suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus ELi kaitse piisavuse otsust, ja Gibraltari territooriumile. Järelikult võib andmete edastamine nendele riikidele jätkuda nii, nagu see toimus enne Ühendkuningriigi väljaastumist liidust. Pärast üleminekuperioodi lõppu peab minister vaatama need kaitse piisavuse otsused läbi nelja aasta jooksul, s.o 2024. aasta detsembri lõpuks. Kuigi minister peab sellise läbivaatamise lõpule viima 2024. aasta detsembri lõpuks, ei hõlma üleminekusätted Ühendkuningriigi ametiasutuste antud selgituse kohaselt aegumisklausli sätet ja asjakohased üleminekusätted ei muutu automaatselt kehtetuks, kui läbivaatamist 2024. aasta detsembri lõpuks läbi ei viida. |
| --- | --- |

(87)

Seda andmete rahvusvahelise edastamise uut raamistikku kohaldatakse alates üleminekuperioodi lõpust (152). Andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega kehtestatud 21. lisa punktides 10–12 on aga ette nähtud, et pärast üleminekuperioodi lõppu käsitletakse teatavate isikuandmete edastamist nii, nagu see põhineks kaitse piisavuse määrustel. Selline edastamine hõlmab edastamist liikmesriigile, EFTA riigile, kolmandatele riikidele, mille suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus ELi kaitse piisavuse otsust, ja Gibraltari territooriumile. Järelikult võib andmete edastamine nendele riikidele jätkuda nii, nagu see toimus enne Ühendkuningriigi väljaastumist liidust. Pärast üleminekuperioodi lõppu peab minister vaatama need kaitse piisavuse otsused läbi nelja aasta jooksul, s.o 2024. aasta detsembri lõpuks. Kuigi minister peab sellise läbivaatamise lõpule viima 2024. aasta detsembri lõpuks, ei hõlma üleminekusätted Ühendkuningriigi ametiasutuste antud selgituse kohaselt aegumisklausli sätet ja asjakohased üleminekusätted ei muutu automaatselt kehtetuks, kui läbivaatamist 2024. aasta detsembri lõpuks läbi ei viida.

152

2.4.9.   Aruandekohustus

Aruandekohustus

| (88) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad avaliku sektori asutused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta nende täitmist tõendada, eriti pädevale järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

(88)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peavad andmeid töötlevad avaliku sektori asutused kehtestama asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita tõhusalt oma andmekaitsekohustusi ja suuta nende täitmist tõendada, eriti pädevale järelevalveasutusele.

| (89) | Seda põhimõtet kajastatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 56, millega kehtestatakse vastutavale töötlejale üldine aruandekohustus, s.o kohustus rakendada asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada ja suuta tõendada, et isikuandmete töötlemine vastab 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa nõuetele. Rakendatud meetmed tuleb läbi vaadata ja neid vajaduse korral ajakohastada ning kui see on töötlemisega seoses proportsionaalne, peavad need sisaldama asjakohaseid andmekaitsepõhimõtteid. |
| --- | --- |

(89)

Seda põhimõtet kajastatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 56, millega kehtestatakse vastutavale töötlejale üldine aruandekohustus, s.o kohustus rakendada asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada ja suuta tõendada, et isikuandmete töötlemine vastab 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa nõuetele. Rakendatud meetmed tuleb läbi vaadata ja neid vajaduse korral ajakohastada ning kui see on töötlemisega seoses proportsionaalne, peavad need sisaldama asjakohaseid andmekaitsepõhimõtteid.

| (90) | Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 IV peatükiga on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvides 55–71 ette nähtud erinevad mehhanismid, et tagada aruandekohustus ning võimaldada vastutavatel töötlejatel ja volitatud töötlejatel nõuetele vastavust tõendada. Eelkõige nõutakse, et vastutav töötleja rakendaks lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse meetmeid, et tagada andmekaitsepõhimõtete tõhus rakendamine, dokumenteeriks kõik töötlemistoimingute liigid, mille eest ta vastutab (sealhulgas teave vastutava töötleja identiteedi kohta, andmekaitseametniku kontaktandmed, töötlemise eesmärgid, avalikustatavate andmete saajate kategooriad, kirjeldus andmesubjektide kategooriate kohta ja isikuandmed), ning teeks need dokumendid teabevolinikule taotluse korral kättesaadavaks. Lisaks peavad vastutav töötleja ja volitatud töötleja pidama teatavate töötlemistoimingute kohta logisid ja tegema need teabevolinikule kättesaadavaks (153). Vastutavalt töötlejalt nõutakse ka teabevoliniku ülesannete täitmise käigus volinikuga koostöö tegemist. |
| --- | --- |

(90)

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 IV peatükiga on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvides 55–71 ette nähtud erinevad mehhanismid, et tagada aruandekohustus ning võimaldada vastutavatel töötlejatel ja volitatud töötlejatel nõuetele vastavust tõendada. Eelkõige nõutakse, et vastutav töötleja rakendaks lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse meetmeid, et tagada andmekaitsepõhimõtete tõhus rakendamine, dokumenteeriks kõik töötlemistoimingute liigid, mille eest ta vastutab (sealhulgas teave vastutava töötleja identiteedi kohta, andmekaitseametniku kontaktandmed, töötlemise eesmärgid, avalikustatavate andmete saajate kategooriad, kirjeldus andmesubjektide kategooriate kohta ja isikuandmed), ning teeks need dokumendid teabevolinikule taotluse korral kättesaadavaks. Lisaks peavad vastutav töötleja ja volitatud töötleja pidama teatavate töötlemistoimingute kohta logisid ja tegema need teabevolinikule kättesaadavaks (153). Vastutavalt töötlejalt nõutakse ka teabevoliniku ülesannete täitmise käigus volinikuga koostöö tegemist.

153

| (91) | 2018. aasta andmekaitseseaduses on sätestatud lisanõuded töötlemisele, mis põhjustab tõenäoliselt suurt ohtu isikute õigustele ja vabadustele. Nende hulka kuulub kohustus viia ellu andmekaitsealased mõjuhindamised ja konsulteerida enne töötlemist teabevolinikuga, kui sellisest hindamisest nähtub, et töötlemise tulemusena tekiks suur oht isikute õigustele ja vabadustele (kui puuduvad ohu leevendamise meetmed). |
| --- | --- |

(91)

2018. aasta andmekaitseseaduses on sätestatud lisanõuded töötlemisele, mis põhjustab tõenäoliselt suurt ohtu isikute õigustele ja vabadustele. Nende hulka kuulub kohustus viia ellu andmekaitsealased mõjuhindamised ja konsulteerida enne töötlemist teabevolinikuga, kui sellisest hindamisest nähtub, et töötlemise tulemusena tekiks suur oht isikute õigustele ja vabadustele (kui puuduvad ohu leevendamise meetmed).

| (92) | Vastutav töötleja peab ka määrama andmekaitseametniku, välja arvatud juhul, kui vastutav töötleja on kohus või muu õigusasutus, mis täidab õigusemõistja funktsiooni (154). Vastutav töötleja peab tagama, et andmekaitseametnik on kaasatud kõikidesse isikuandmete kaitsega seotud küsimustesse, tal on vajalikud vahendid ja juurdepääs isikuandmetele ja nende töötlemise toimingutele ning ta suudab täita oma ülesandeid sõltumatult. Andmekaitseametniku ülesanded on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 71; nende hulka kuulub teavitamine ja nõustamine, nõuete täitmise jälgimine, koostöö teabevolinikuga ning tegutsemine tema kontaktpunktina. Oma ülesannete täitmisel peab andmekaitseametnik võtma arvesse töötlemistoimingutega seotud ohte ning arvestama töötlemise laadi, ulatust, konteksti ja eesmärke. |
| --- | --- |

(92)

Vastutav töötleja peab ka määrama andmekaitseametniku, välja arvatud juhul, kui vastutav töötleja on kohus või muu õigusasutus, mis täidab õigusemõistja funktsiooni (154). Vastutav töötleja peab tagama, et andmekaitseametnik on kaasatud kõikidesse isikuandmete kaitsega seotud küsimustesse, tal on vajalikud vahendid ja juurdepääs isikuandmetele ja nende töötlemise toimingutele ning ta suudab täita oma ülesandeid sõltumatult. Andmekaitseametniku ülesanded on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 71; nende hulka kuulub teavitamine ja nõustamine, nõuete täitmise jälgimine, koostöö teabevolinikuga ning tegutsemine tema kontaktpunktina. Oma ülesannete täitmisel peab andmekaitseametnik võtma arvesse töötlemistoimingutega seotud ohte ning arvestama töötlemise laadi, ulatust, konteksti ja eesmärke.

154

2.5.   Järelevalve ja täitmise tagamine

Järelevalve ja täitmise tagamine

2.5.1.   Sõltumatu järelevalve

Sõltumatu järelevalve

| (93) | Et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peab olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida andmekaitse-eeskirjadele vastavust ja tagada nende täitmine. See asutus peab tegutsema oma ülesandeid täites ja volitusi kasutades täiesti sõltumatult ja erapooletult. |
| --- | --- |

(93)

Et tagada andmekaitse piisav tase ka praktikas, peab olema loodud sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud volitused jälgida andmekaitse-eeskirjadele vastavust ja tagada nende täitmine. See asutus peab tegutsema oma ülesandeid täites ja volitusi kasutades täiesti sõltumatult ja erapooletult.

| (94) | Ühendkuningriigis jälgib Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse täitmist ja tagab selle teabevolinik (155). Teabevolinik jälgib ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemist pädevate asutuste poolt (156). Teabevolinik on ühest füüsilisest isikust koosnev eraldiseisev juriidiline isik (Corporation Sole). Teabevolinikku toetab tema töös büroo. 31. märtsil 2020 oli teabevoliniku büroos 768 alalist töötajat (157). Teabevolinikku toetav ministeerium on digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiministeerium (158). |
| --- | --- |

(94)

Ühendkuningriigis jälgib Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse täitmist ja tagab selle teabevolinik (155). Teabevolinik jälgib ka 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemist pädevate asutuste poolt (156). Teabevolinik on ühest füüsilisest isikust koosnev eraldiseisev juriidiline isik (Corporation Sole). Teabevolinikku toetab tema töös büroo. 31. märtsil 2020 oli teabevoliniku büroos 768 alalist töötajat (157). Teabevolinikku toetav ministeerium on digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiministeerium (158).

155

156

Corporation Sole

157

158

| (95) | Voliniku sõltumatus on sõnaselgelt kehtestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 52, milles kajastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (159) artikli 52 lõigetes 1–3 sätestatud nõudeid. Volinik peab tegutsema talle kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega antud ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel täiesti sõltumatult, jääma nende ülesannete ja volitustega seoses vabaks nii otsestest kui ka kaudsetest välistest mõjutustest ning ei tohi küsida ega võtta vastu juhiseid mitte kelleltki. Volinik peab ka hoiduma oma kohustustega kokkusobimatust tegevusest ega tööta oma ametiaja jooksul ühelgi muul sobimatul tasustatud või tasustamata ametikohal. |
| --- | --- |

(95)

Voliniku sõltumatus on sõnaselgelt kehtestatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 52, milles kajastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (159) artikli 52 lõigetes 1–3 sätestatud nõudeid. Volinik peab tegutsema talle kooskõlas Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega antud ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel täiesti sõltumatult, jääma nende ülesannete ja volitustega seoses vabaks nii otsestest kui ka kaudsetest välistest mõjutustest ning ei tohi küsida ega võtta vastu juhiseid mitte kelleltki. Volinik peab ka hoiduma oma kohustustega kokkusobimatust tegevusest ega tööta oma ametiaja jooksul ühelgi muul sobimatul tasustatud või tasustamata ametikohal.

159

| (96) | Teabevoliniku ametisse nimetamise ja ametist tagandamise tingimused on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisas. Teabevoliniku nimetab ametisse kuninganna valitsuse soovitusel ausa ja avatud konkurentsi tingimustel. Kandidaadil peavad olema asjakohane kvalifikatsioon, oskused ja pädevus. Nõuandev hindamiskomisjon koostab sobivate kandidaatide nimekirja kooskõlas avalikesse ametitesse nimetamise koodeksiga (Governance Code on Public Appointments) (160). Enne kui digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiminister teeb lõpliku otsuse, peab asjaomane parlamendi erikomisjon läbi viima ametisse nimetamise eelse kontrolli. Erikomisjoni seisukoht avalikustatakse (161). |
| --- | --- |

(96)

Teabevoliniku ametisse nimetamise ja ametist tagandamise tingimused on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisas. Teabevoliniku nimetab ametisse kuninganna valitsuse soovitusel ausa ja avatud konkurentsi tingimustel. Kandidaadil peavad olema asjakohane kvalifikatsioon, oskused ja pädevus. Nõuandev hindamiskomisjon koostab sobivate kandidaatide nimekirja kooskõlas avalikesse ametitesse nimetamise koodeksiga (Governance Code on Public Appointments) (160). Enne kui digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiminister teeb lõpliku otsuse, peab asjaomane parlamendi erikomisjon läbi viima ametisse nimetamise eelse kontrolli. Erikomisjoni seisukoht avalikustatakse (161).

160

161

| (97) | Teabevoliniku ametiaeg on kuni seitse aastat. Tema Majesteet võib teabevoliniku ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja sellekohast pöördumist (162). Teabevoliniku ametist tagandamise taotlust ei tohi tuua kummagi parlamendikoja ette, kui minister ei ole esitanud sellele kojale aruannet, milles sedastatakse, et ta on veendunud, et teabevolinik on süüdi raskes teenistuskohustuste rikkumises ja/või volinik ei vasta enam voliniku ülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele (163). |
| --- | --- |

(97)

Teabevoliniku ametiaeg on kuni seitse aastat. Tema Majesteet võib teabevoliniku ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja sellekohast pöördumist (162). Teabevoliniku ametist tagandamise taotlust ei tohi tuua kummagi parlamendikoja ette, kui minister ei ole esitanud sellele kojale aruannet, milles sedastatakse, et ta on veendunud, et teabevolinik on süüdi raskes teenistuskohustuste rikkumises ja/või volinik ei vasta enam voliniku ülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele (163).

162

163

| (98) | Teabevolinikku rahastatakse kolmest allikast: i) vastutavate töötlejate makstavad andmekaitsetasud, mis on sätestatud ministri määrusega (164) ja moodustavad 85–90 % büroo aastaeelarvest; (165) ii) teabevolinikule makstav valitsuse võimalik toetus, mida kasutatakse peamiselt teabevoliniku muude kui andmekaitsega seotud tegevuskulude rahastamiseks; (166) iii) teenuste eest võetavad tasud (167). Praegu selliseid tasusid ei võeta. |
| --- | --- |

(98)

Teabevolinikku rahastatakse kolmest allikast: i) vastutavate töötlejate makstavad andmekaitsetasud, mis on sätestatud ministri määrusega (164) ja moodustavad 85–90 % büroo aastaeelarvest; (165) ii) teabevolinikule makstav valitsuse võimalik toetus, mida kasutatakse peamiselt teabevoliniku muude kui andmekaitsega seotud tegevuskulude rahastamiseks; (166) iii) teenuste eest võetavad tasud (167). Praegu selliseid tasusid ei võeta.

164

165

166

167

| (99) | Teabevoliniku üldised ülesanded 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisel on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Ülesannete hulka kuuluvad 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa täitmise seire ja tagamine, üldsuse teadlikkuse suurendamine, parlamendi, valitsuse ja teiste institutsioonide nõustamine seadusandlike ja haldusmeetmete valdkonnas, vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamine nende kohustuste valdkonnas, andmesubjektidele teabe jagamine nende õiguste teostamise kohta ning uurimiste läbiviimine. Selleks et säiliks kohtusüsteemi sõltumatus, ei ole teabevolinikul lubatud rakendada oma volitusi isikuandmeid töötleva isiku või kohtu suhtes, kes täidab õigusemõistja funktsiooni. Kohtusüsteemi järelevalve tagavad eriorganid, seda käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(99)

Teabevoliniku üldised ülesanded 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisel on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Ülesannete hulka kuuluvad 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa täitmise seire ja tagamine, üldsuse teadlikkuse suurendamine, parlamendi, valitsuse ja teiste institutsioonide nõustamine seadusandlike ja haldusmeetmete valdkonnas, vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamine nende kohustuste valdkonnas, andmesubjektidele teabe jagamine nende õiguste teostamise kohta ning uurimiste läbiviimine. Selleks et säiliks kohtusüsteemi sõltumatus, ei ole teabevolinikul lubatud rakendada oma volitusi isikuandmeid töötleva isiku või kohtu suhtes, kes täidab õigusemõistja funktsiooni. Kohtusüsteemi järelevalve tagavad eriorganid, seda käsitletakse allpool.

2.5.1.1.   Täitmise tagamine, sealhulgas sanktsioonid

Täitmise tagamine, sealhulgas sanktsioonid

| (100) | Volinikul on üldised uurimis-, parandus-, loa- ja nõustamisvolitused nende isikuandmete töötlemisel, mille suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa. Volinikul on pädevus teavitada vastutavat töötlejat või volitatud töötlejat 3. osa väidetavast rikkumisest, esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale hoiatusi, et kavandatud töötlemistoimingud on tõenäoliselt vastuolus 3. osa normidega, ning esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale noomitusi, kui töötlemistoimingutega on rikutud 3. osa norme. Volinik võib omal algatusel või taotluse korral esitada isikuandmete kaitsega seotud teemadel arvamusi Ühendkuningriigi parlamendile, valitsusele või teistele institutsioonidele ja organitele, samuti üldsusele (168). |
| --- | --- |

(100)

Volinikul on üldised uurimis-, parandus-, loa- ja nõustamisvolitused nende isikuandmete töötlemisel, mille suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa. Volinikul on pädevus teavitada vastutavat töötlejat või volitatud töötlejat 3. osa väidetavast rikkumisest, esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale hoiatusi, et kavandatud töötlemistoimingud on tõenäoliselt vastuolus 3. osa normidega, ning esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale noomitusi, kui töötlemistoimingutega on rikutud 3. osa norme. Volinik võib omal algatusel või taotluse korral esitada isikuandmete kaitsega seotud teemadel arvamusi Ühendkuningriigi parlamendile, valitsusele või teistele institutsioonidele ja organitele, samuti üldsusele (168).

168

| (101) | Volinikul on ka järgmised volitused:






  — | nõuda teabenõudega vastutavalt töötlejalt ja volitatud töötlejalt (ja teatavatel asjaoludel muult isikult) vajaliku teabe esitamist (teabenõue); (169) |
| --- | --- | --- |

(101)

Volinikul on ka järgmised volitused:

—

nõuda teabenõudega vastutavalt töötlejalt ja volitatud töötlejalt (ja teatavatel asjaoludel muult isikult) vajaliku teabe esitamist (teabenõue); (169)

169

| — | viia läbi uurimisi ja auditeid ja esitada hindamisteade, milles võib nõuda, et vastutav töötleja või volitatud töötleja lubaks volinikul siseneda kindlaksmääratud valdustesse, kontrollida või uurida dokumente või vahendeid või küsitleda vastutava töötleja nimel isikuandmeid töötlevaid isikuid (hindamisteade); (170) |
| --- | --- |

—

viia läbi uurimisi ja auditeid ja esitada hindamisteade, milles võib nõuda, et vastutav töötleja või volitatud töötleja lubaks volinikul siseneda kindlaksmääratud valdustesse, kontrollida või uurida dokumente või vahendeid või küsitleda vastutava töötleja nimel isikuandmeid töötlevaid isikuid (hindamisteade); (170)

170

| — | saada muul viisil ligipääs vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate dokumentidele ning nende valdustele kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 154 (sisenemis- ja kontrollivolitused); |
| --- | --- |

—

saada muul viisil ligipääs vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate dokumentidele ning nende valdustele kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahviga 154 (sisenemis- ja kontrollivolitused);

| — | teostada parandusvolitusi, sealhulgas kasutades hoiatusi ja noomitusi, või kasutada korralduste andmiseks täitmisteateid, nõudes, et vastutavad töötlejad/volitatud töötlejad võtaksid või ei võtaks konkreetseid meetmeid (täitmisteade), (171) ning |
| --- | --- |

—

teostada parandusvolitusi, sealhulgas kasutades hoiatusi ja noomitusi, või kasutada korralduste andmiseks täitmisteateid, nõudes, et vastutavad töötlejad/volitatud töötlejad võtaksid või ei võtaks konkreetseid meetmeid (täitmisteade), (171) ning

171

| — | teha trahviteatega haldustrahve (trahviteade) (172). |
| --- | --- |

—

teha trahviteatega haldustrahve (trahviteade) (172).

172

| (102) | Teabevoliniku büroo reguleerimispõhimõtetes (Regulatory Action Policy) on sätestatud asjaolud, mille korral volinik esitab vastavalt teavitusi ning hindamis-, sundtäitmise ja trahviteateid (173). Täitmisteates võib esitada nõuded, mille täitmist volinik peab asjakohaseks, et kõrvaldada puudus. Karistusteate korral peab isik maksma teabevolinikule teates määratud summa. Karistusteate võib esitada, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse teatavad nõuded on täitmata, (174) või esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale, kes ei ole järginud teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet. |
| --- | --- |

(102)

Teabevoliniku büroo reguleerimispõhimõtetes (Regulatory Action Policy) on sätestatud asjaolud, mille korral volinik esitab vastavalt teavitusi ning hindamis-, sundtäitmise ja trahviteateid (173). Täitmisteates võib esitada nõuded, mille täitmist volinik peab asjakohaseks, et kõrvaldada puudus. Karistusteate korral peab isik maksma teabevolinikule teates määratud summa. Karistusteate võib esitada, kui 2018. aasta andmekaitseseaduse teatavad nõuded on täitmata, (174) või esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale, kes ei ole järginud teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet.

173

174

| (103) | Kui teabevolinik otsustab, kas esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale trahviteade, ja kui ta määrab karistussummat, peab ta konkreetsemalt võtma arvesse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 155 lõikes 3 loetletud küsimusi, sealhulgas rikkumise laad ja raskus, kas rikkumine pandi toime tahtlikult või hooletusest, vastutava töötleja või volitatud töötleja võetud meetmed andmesubjektide kantava kahju leevendamiseks, vastutava töötleja või volitatud töötleja vastutuse aste (võttes arvesse vastutava töötleja või volitatud töötleja võetud tehnilisi ja korralduslikke meetmeid), vastutava töötleja või volitatud töötleja eelnevad asjakohased rikkumised, rikkumisest mõjutatud isikuandmete liigid ning kas karistus on tõhus, proportsionaalne ja heidutav. |
| --- | --- |

(103)

Kui teabevolinik otsustab, kas esitada vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale trahviteade, ja kui ta määrab karistussummat, peab ta konkreetsemalt võtma arvesse 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 155 lõikes 3 loetletud küsimusi, sealhulgas rikkumise laad ja raskus, kas rikkumine pandi toime tahtlikult või hooletusest, vastutava töötleja või volitatud töötleja võetud meetmed andmesubjektide kantava kahju leevendamiseks, vastutava töötleja või volitatud töötleja vastutuse aste (võttes arvesse vastutava töötleja või volitatud töötleja võetud tehnilisi ja korralduslikke meetmeid), vastutava töötleja või volitatud töötleja eelnevad asjakohased rikkumised, rikkumisest mõjutatud isikuandmete liigid ning kas karistus on tõhus, proportsionaalne ja heidutav.

| (104) | Karistusteatega kehtestatav maksimaalne võimalik karistussumma on a) 17 500 000 naelsterlingit juhul, kui on rikutud andmekaitsepõhimõtteid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 35, 36, 37, paragrahvi 38 lõige 1, paragrahvi 39 lõige 1 ja paragrahv 40), läbipaistvuskohustusi ja üksikisiku õigusi (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52 ja 53) ja isikuandmete rahvusvahelise edastamise põhimõtteid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 73, 75, 76, 77 ja 78) ning b) 8 700 000 naelsterlingit muul juhul (175). Kui ei järgita teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet, võib trahviteatega kehtestada kuni 17 500 000 naelsterlingi suuruse karistussumma. |
| --- | --- |

(104)

Karistusteatega kehtestatav maksimaalne võimalik karistussumma on a) 17 500 000 naelsterlingit juhul, kui on rikutud andmekaitsepõhimõtteid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 35, 36, 37, paragrahvi 38 lõige 1, paragrahvi 39 lõige 1 ja paragrahv 40), läbipaistvuskohustusi ja üksikisiku õigusi (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52 ja 53) ja isikuandmete rahvusvahelise edastamise põhimõtteid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 73, 75, 76, 77 ja 78) ning b) 8 700 000 naelsterlingit muul juhul (175). Kui ei järgita teabenõuet, hindamisteadet või täitmisteadet, võib trahviteatega kehtestada kuni 17 500 000 naelsterlingi suuruse karistussumma.

175

| (105) | Oma viimaste aastaaruannete (2018–2019, (176) 2019–2020) (177) kohaselt on teabevolinik viinud läbi mitu uurimist seoses isikuandmete töötlemisega kriminaalõiguskaitseasutuste poolt. Näiteks 2019. aasta oktoobris viis volinik läbi uurimise ja avaldas arvamuse õiguskaitse eesmärgil näotuvastustehnoloogia kasutamise kohta avalikes kohtades. Uurimises keskenduti eriti reaalajas näotuvastuse võimekuse kasutamisele Lõuna-Walesi politseis ja Londoni politseiametis (Metropolitan Police Service). Volinik uuris ka metropoli politseiteenistuse nn jõukude maatriksit (178) ja avastas mitu andmekaitseõiguse rasket rikkumist, mis vähendavad tõenäoliselt maatriksi ja andmete kasutamise usaldusväärsust avalikkuse silmis. |
| --- | --- |

(105)

Oma viimaste aastaaruannete (2018–2019, (176) 2019–2020) (177) kohaselt on teabevolinik viinud läbi mitu uurimist seoses isikuandmete töötlemisega kriminaalõiguskaitseasutuste poolt. Näiteks 2019. aasta oktoobris viis volinik läbi uurimise ja avaldas arvamuse õiguskaitse eesmärgil näotuvastustehnoloogia kasutamise kohta avalikes kohtades. Uurimises keskenduti eriti reaalajas näotuvastuse võimekuse kasutamisele Lõuna-Walesi politseis ja Londoni politseiametis (Metropolitan Police Service). Volinik uuris ka metropoli politseiteenistuse nn jõukude maatriksit (178) ja avastas mitu andmekaitseõiguse rasket rikkumist, mis vähendavad tõenäoliselt maatriksi ja andmete kasutamise usaldusväärsust avalikkuse silmis.

176

177

178

| (106) | Teabevolinik esitas 2018. aasta novembris täitmisteate ja seejärel võttis metropoli politseiteenistus vajalikud meetmed, et suurendada turvalisust ja vastutust ning tagada andmete proportsionaalne kasutamine. |
| --- | --- |

(106)

Teabevolinik esitas 2018. aasta novembris täitmisteate ja seejärel võttis metropoli politseiteenistus vajalikud meetmed, et suurendada turvalisust ja vastutust ning tagada andmete proportsionaalne kasutamine.

| (107) | Teine näide hiljutisest täitemeetmest on ka 325 000 naelsterlingi suurune trahv, mille volinik tegi 2018. aasta mais prokuratuurile selle eest, et asutusest läksid kaduma krüpteerimata DVD-d politseiküsitluste salvestustega. Teabevolinik on uurinud ka laiemaid küsimusi, näiteks 2020. aasta esimeses pooles uuriti mobiiltelefoni kõneeristuse väljavõtte kasutamist politseitöö eesmärgil ja ohvrite andmete töötlemist politsei poolt. |
| --- | --- |

(107)

Teine näide hiljutisest täitemeetmest on ka 325 000 naelsterlingi suurune trahv, mille volinik tegi 2018. aasta mais prokuratuurile selle eest, et asutusest läksid kaduma krüpteerimata DVD-d politseiküsitluste salvestustega. Teabevolinik on uurinud ka laiemaid küsimusi, näiteks 2020. aasta esimeses pooles uuriti mobiiltelefoni kõneeristuse väljavõtte kasutamist politseitöö eesmärgil ja ohvrite andmete töötlemist politsei poolt.

| (108) | Lisaks selliste täidesaatvate volituste kasutamisele võib teabevolinik kehtestada kriminaalsanktsioone teatavate andmekaitseõiguse valdkonna süütegude eest (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). Sellised süüteod on näiteks need, kui vastutava töötleja nõusolekuta hangitakse või avaldatakse isikuandmeid või vastutava töötleja nõusolekuta tagatakse isikuandmete avalikustamine teisele isikule; (179) isiku tuvastamist mittevõimaldavad isikuandmed muudetakse tuvastamist võimaldavateks andmeteks ilma selle vastutava töötleja nõusolekuta, kes vastutab andmete tuvastamist mittevõimaldavaks muutmise eest; (180) teabevolinikul takistatakse tahtlikult tema volituste kasutamist isikuandmete kontrollimisel rahvusvaheliste kohustuste kohaselt, (181) teabenõudele vastates tehakse vääraid avaldusi või hävitatakse teabenõude ja hindamisteatega seotud teavet (182). |
| --- | --- |

(108)

Lisaks selliste täidesaatvate volituste kasutamisele võib teabevolinik kehtestada kriminaalsanktsioone teatavate andmekaitseõiguse valdkonna süütegude eest (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 196). Sellised süüteod on näiteks need, kui vastutava töötleja nõusolekuta hangitakse või avaldatakse isikuandmeid või vastutava töötleja nõusolekuta tagatakse isikuandmete avalikustamine teisele isikule; (179) isiku tuvastamist mittevõimaldavad isikuandmed muudetakse tuvastamist võimaldavateks andmeteks ilma selle vastutava töötleja nõusolekuta, kes vastutab andmete tuvastamist mittevõimaldavaks muutmise eest; (180) teabevolinikul takistatakse tahtlikult tema volituste kasutamist isikuandmete kontrollimisel rahvusvaheliste kohustuste kohaselt, (181) teabenõudele vastates tehakse vääraid avaldusi või hävitatakse teabenõude ja hindamisteatega seotud teavet (182).

179

180

181

182

| (109) | Teabevolinikul on ka 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvist 139 tulenev kohustus esitada mõlemale parlamendikojale üldaruanne volinikule andmekaitseseadusest tulenevate funktsioonide täitmise kohta (183). |
| --- | --- |

(109)

Teabevolinikul on ka 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvist 139 tulenev kohustus esitada mõlemale parlamendikojale üldaruanne volinikule andmekaitseseadusest tulenevate funktsioonide täitmise kohta (183).

183

2.5.2.   Järelevalve kohtusüsteemi üle

Järelevalve kohtusüsteemi üle

| (110) | Kohtutes ja kohtusüsteemis toimuva isikuandmete töötlemise järelevalvel on kaks osa. Kui kohtunik või kohus ei täida õigusemõistja funktsiooni, teostab järelevalvet teabevolinik. Kui vastutav töötleja täidab õigusemõistja funktsiooni, ei saa teabevoliniku büroo täita järelevalve ülesandeid (184) ja järelevalvet teostavad eriorganid. See sarnaneb direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 32 esitatud lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

(110)

Kohtutes ja kohtusüsteemis toimuva isikuandmete töötlemise järelevalvel on kaks osa. Kui kohtunik või kohus ei täida õigusemõistja funktsiooni, teostab järelevalvet teabevolinik. Kui vastutav töötleja täidab õigusemõistja funktsiooni, ei saa teabevoliniku büroo täita järelevalve ülesandeid (184) ja järelevalvet teostavad eriorganid. See sarnaneb direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 32 esitatud lähenemisviisiga.

184

| (111) | Teise stsenaariumi korral, mis hõlmab Inglismaa ja Walesi kohtuid ning Inglismaa ja Walesi esimese astme kohtuid ja kõrgemaid kohtuid, teostab järelevalvet kohtusüsteemi andmekaitse komitee (Judicial Data Protection Panel) (185). Lisaks on ülemkohtunik (Lord Chief Justice) ja kohtute vanempresident (Senior President of Tribunals) avaldanud isikuandmete kaitse teate, (186) milles on sätestatud, kuidas Inglismaa ja Walesi kohtud töötlevad isikuandmeid õigusemõistmise eesmärgil. Sarnase teate on avaldanud Põhja-Iirimaa (187) ja Šotimaa kohtusüsteem (188). |
| --- | --- |

(111)

Teise stsenaariumi korral, mis hõlmab Inglismaa ja Walesi kohtuid ning Inglismaa ja Walesi esimese astme kohtuid ja kõrgemaid kohtuid, teostab järelevalvet kohtusüsteemi andmekaitse komitee (Judicial Data Protection Panel) (185). Lisaks on ülemkohtunik (Lord Chief Justice) ja kohtute vanempresident (Senior President of Tribunals) avaldanud isikuandmete kaitse teate, (186) milles on sätestatud, kuidas Inglismaa ja Walesi kohtud töötlevad isikuandmeid õigusemõistmise eesmärgil. Sarnase teate on avaldanud Põhja-Iirimaa (187) ja Šotimaa kohtusüsteem (188).

185

186

187

188

| (112) | Põhja-Iirimaa ülemkohtunik on Põhja-Iirimaal nimetanud ühe kõrge kohtu kohtuniku andmete järelevalve kohtunikuks (Data Supervisory Judge) (189). Samuti on nad avaldanud Põhja-Iirimaa kohtunikele suunised selle kohta, mida teha andmete kaotsimineku või võimaliku kaotsimineku korral ja kuidas lahendada sellest tulenevaid probleeme (190). |
| --- | --- |

(112)

Põhja-Iirimaa ülemkohtunik on Põhja-Iirimaal nimetanud ühe kõrge kohtu kohtuniku andmete järelevalve kohtunikuks (Data Supervisory Judge) (189). Samuti on nad avaldanud Põhja-Iirimaa kohtunikele suunised selle kohta, mida teha andmete kaotsimineku või võimaliku kaotsimineku korral ja kuidas lahendada sellest tulenevaid probleeme (190).

Data Supervisory Judge

189

190

| (113) | Šotimaal on lordpresident (Lord President) nimetanud ametisse andmete järelevalve kohtuniku (Data Supervisory Judge), kes uurib andmekaitse kaalutlustel esitatud kaebusi. See on sätestatud kohtunikke käsitlevate kaebuste eeskirjades, mis sarnanevad Inglismaal ja Walesis kehtestatud vastavate eeskirjadega (191). |
| --- | --- |

(113)

Šotimaal on lordpresident (Lord President) nimetanud ametisse andmete järelevalve kohtuniku (Data Supervisory Judge), kes uurib andmekaitse kaalutlustel esitatud kaebusi. See on sätestatud kohtunikke käsitlevate kaebuste eeskirjades, mis sarnanevad Inglismaal ja Walesis kehtestatud vastavate eeskirjadega (191).

Lord President

Data Supervisory Judge

191

| (114) | Kõrgeimas kohtus teostab andmekaitse järelevalvet üks kõrgeima kohtu kohtunikest. |
| --- | --- |

(114)

Kõrgeimas kohtus teostab andmekaitse järelevalvet üks kõrgeima kohtu kohtunikest.

2.5.3.   Õiguskaitse

Õiguskaitse

| (115) | Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste kohtuliku kaitse tagamiseks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine. |
| --- | --- |

(115)

Piisava kaitse tagamiseks ja eelkõige üksikisiku õiguste kohtuliku kaitse tagamiseks tuleks andmesubjektile tagada tõhus haldus- ja õiguskaitse, sealhulgas kahju hüvitamine.

| (116) | Andmesubjektil on kõigepealt õigus esitada kaebus teabevolinikule, kui andmesubjekt leiab, et seoses tema isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa (192). Nagu kirjeldatud põhjendustes 100 ja 109, on teabevolinik pädev hindama vastutava töötleja ja volitatud töötleja vastavust 2018. aasta andmekaitseseadusele, nõudma neilt mittevastavuse korral vajalike meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist ning kehtestama trahve. |
| --- | --- |

(116)

Andmesubjektil on kõigepealt õigus esitada kaebus teabevolinikule, kui andmesubjekt leiab, et seoses tema isikuandmetega on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa (192). Nagu kirjeldatud põhjendustes 100 ja 109, on teabevolinik pädev hindama vastutava töötleja ja volitatud töötleja vastavust 2018. aasta andmekaitseseadusele, nõudma neilt mittevastavuse korral vajalike meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist ning kehtestama trahve.

192

| (117) | Teiseks on 2018. aasta andmekaitseseaduses ette nähtud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu. Kui volinik ei tee andmesubjekti esitatud kaebuse menetlemisel edusamme, (193) on kaebuse esitajal juurdepääs õiguskaitsevahendile, sest ta võib taotleda, et esimese astme kohus (194) käsiks volinikul võtta asjakohased meetmed kaebusele vastamiseks või teavitada kaebuse esitajat kaebuse menetlemise edusammudest (195). Esimese astme kohtu poole võib pöörduda ka iga isik, kellele volinik on esitanud eespool nimetatud teavituse või teate (teavitus, hindamis-, sundtäitmise või trahviteade). Kui kohus leiab, et teabevoliniku otsus ei ole õigusega kooskõlas või ta oleks pidanud kasutama oma kaalutlusõigust teisiti, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teabevoliniku antud või tehtud muu teavituse või otsuse (196). |
| --- | --- |

(117)

Teiseks on 2018. aasta andmekaitseseaduses ette nähtud õigus õiguskaitsevahendile teabevoliniku vastu. Kui volinik ei tee andmesubjekti esitatud kaebuse menetlemisel edusamme, (193) on kaebuse esitajal juurdepääs õiguskaitsevahendile, sest ta võib taotleda, et esimese astme kohus (194) käsiks volinikul võtta asjakohased meetmed kaebusele vastamiseks või teavitada kaebuse esitajat kaebuse menetlemise edusammudest (195). Esimese astme kohtu poole võib pöörduda ka iga isik, kellele volinik on esitanud eespool nimetatud teavituse või teate (teavitus, hindamis-, sundtäitmise või trahviteade). Kui kohus leiab, et teabevoliniku otsus ei ole õigusega kooskõlas või ta oleks pidanud kasutama oma kaalutlusõigust teisiti, peab kohus kaebuse rahuldama või asendama teabevoliniku antud või tehtud muu teavituse või otsuse (196).

193

194

195

196

| (118) | Üksikisikud võivad kasutada ka kolmandat õiguskaitsevahendit, s.o pöörduda 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 alusel vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate vastu otse kohtusse. Kui andmesubjekti taotluse alusel veendub kohus, et andmekaitsealaste õigusaktide kohaseid andmesubjekti õigusi on rikutud, võib kohus nõuda, et vastutav töötleja või selle vastutava töötleja nimel tegutsev volitatud töötleja võtaks asjakohase töötlemisega seoses korralduses nimetatud meetmeid või hoiduks korralduses nimetatud meetmete võtmisest. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 alusel on andmekaitsealastes õigusaktides (sealhulgas 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas), välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud nõude rikkumise tõttu kahju kandval isikul õigus saada selle kahju eest hüvitist vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt, välja arvatud juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja tõestab, et vastutav töötleja või volitatud töötleja ei vastuta kahju tekitanud juhtumi eest. Kahju hõlmab nii rahalist kui ka mitterahalist kahju, näiteks kannatusi. |
| --- | --- |

(118)

Üksikisikud võivad kasutada ka kolmandat õiguskaitsevahendit, s.o pöörduda 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 167 alusel vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate vastu otse kohtusse. Kui andmesubjekti taotluse alusel veendub kohus, et andmekaitsealaste õigusaktide kohaseid andmesubjekti õigusi on rikutud, võib kohus nõuda, et vastutav töötleja või selle vastutava töötleja nimel tegutsev volitatud töötleja võtaks asjakohase töötlemisega seoses korralduses nimetatud meetmeid või hoiduks korralduses nimetatud meetmete võtmisest. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 alusel on andmekaitsealastes õigusaktides (sealhulgas 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas), välja arvatud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud nõude rikkumise tõttu kahju kandval isikul õigus saada selle kahju eest hüvitist vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt, välja arvatud juhul, kui vastutav töötleja või volitatud töötleja tõestab, et vastutav töötleja või volitatud töötleja ei vastuta kahju tekitanud juhtumi eest. Kahju hõlmab nii rahalist kui ka mitterahalist kahju, näiteks kannatusi.

| (119) | Neljandaks, kui isik leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigus ja andmekaitse õigus, võib ta õiguskaitse saamiseks pöörduda 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act) alusel Ühendkuningriigi kohtute poole. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas käsitletavad vastutavad töötlejad, s.o pädevad asutused, on alati avaliku sektori asutused 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses. Isik, kes väidab, et avaliku sektori asutus on tegutsenud (või kavatseb tegutseda) viisil, mis on vastuolus konventsiooni kohase õigusega ja seega tulenevalt 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõikest 1 ebaseaduslik, võib esitada asutuse vastu hagi asjakohasesse kohtusse või tugineda asjakohastele õigustele igas õigusmenetluses, kui ta on (või võib olla) ebaseadusliku teo ohver (197). |
| --- | --- |

(119)

Neljandaks, kui isik leiab, et avaliku sektori asutused on rikkunud tema õigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigus ja andmekaitse õigus, võib ta õiguskaitse saamiseks pöörduda 1998. aasta inimõiguste seaduse (Human Rights Act) alusel Ühendkuningriigi kohtute poole. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas käsitletavad vastutavad töötlejad, s.o pädevad asutused, on alati avaliku sektori asutused 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses. Isik, kes väidab, et avaliku sektori asutus on tegutsenud (või kavatseb tegutseda) viisil, mis on vastuolus konventsiooni kohase õigusega ja seega tulenevalt 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõikest 1 ebaseaduslik, võib esitada asutuse vastu hagi asjakohasesse kohtusse või tugineda asjakohastele õigustele igas õigusmenetluses, kui ta on (või võib olla) ebaseadusliku teo ohver (197).

197

| (120) | Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegu on ebaseaduslik, võib ta määrata oma pädevuse piires sellise hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (198). Samuti võib kohus otsustada, et esmase õiguse akti säte on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õigusega. |
| --- | --- |

(120)

Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegu on ebaseaduslik, võib ta määrata oma pädevuse piires sellise hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (198). Samuti võib kohus otsustada, et esmase õiguse akti säte on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õigusega.

198

| (121) | Kui kõik riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib isik pöörduda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste rikkumise asjus Euroopa Inimõiguste Kohtusse. |
| --- | --- |

(121)

Kui kõik riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib isik pöörduda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste rikkumise asjus Euroopa Inimõiguste Kohtusse.

2.6.   Andmete edasiandmine

Andmete edasiandmine

| (122) | Ühendkuningriigi õigus lubab õiguskaitseasutustel jagada andmeid teiste asutustega muudel kui andmete algse kogumise eesmärkidel (andmete edasiandmine) teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(122)

Ühendkuningriigi õigus lubab õiguskaitseasutustel jagada andmeid teiste asutustega muudel kui andmete algse kogumise eesmärkidel (andmete edasiandmine) teatavatel tingimustel.

| (123) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõikes 2 sätestatule võimaldab 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 3 õiguskaitse eesmärgil pädeva asutuse kogutud isikuandmeid õiguskaitse eesmärgil täiendavalt töödelda (mida teeb kas algne või muu vastutav töötleja), tingimusel et vastutaval töötlejal on seadusjärgne volitus töödelda andmeid teisel eesmärgil ning töötlemine on vajalik ja proportsionaalne (199). Sellisel juhul kohaldatakse vastuvõtva asutuse tehtavale töötlemisele kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga ette nähtud ja eespool analüüsitud kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(123)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 4 lõikes 2 sätestatule võimaldab 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 3 õiguskaitse eesmärgil pädeva asutuse kogutud isikuandmeid õiguskaitse eesmärgil täiendavalt töödelda (mida teeb kas algne või muu vastutav töötleja), tingimusel et vastutaval töötlejal on seadusjärgne volitus töödelda andmeid teisel eesmärgil ning töötlemine on vajalik ja proportsionaalne (199). Sellisel juhul kohaldatakse vastuvõtva asutuse tehtavale töötlemisele kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osaga ette nähtud ja eespool analüüsitud kaitsemeetmeid.

199

| (124) | Ühendkuningriigi õiguskorras lubatakse sõnaselgelt mitme seadusega andmete edasiandmist. Nimelt i) 2017. aasta digimajanduse seadus (Digital Economy Act 2017) võimaldab avaliku sektori asutuste vahel andmete jagamist mitmel eesmärgil, näiteks kui avaliku sektori vastu on toime pandud pettus, mis hõlmaks avaliku sektori asutusele kahju või kahju ohtu, (200) või kui ollakse võlgu avaliku sektori asutusele või monarhile; (201) ii) 2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seadusega (Crime and Courts Act 2013) lubatakse teabe jagamist riikliku kriminaalametiga (202) raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, selle uurimiseks ning selle eest vastutusele võtmiseks; iii) 2007. aasta raskeid kuritegusid käsitlev seadus (Serious Crime Act 2007) võimaldab avaliku sektori asutustel avalikustada pettustevastastele organisatsioonidele teavet pettuste ennetamise eesmärkidel (203). |
| --- | --- |

(124)

Ühendkuningriigi õiguskorras lubatakse sõnaselgelt mitme seadusega andmete edasiandmist. Nimelt i) 2017. aasta digimajanduse seadus (Digital Economy Act 2017) võimaldab avaliku sektori asutuste vahel andmete jagamist mitmel eesmärgil, näiteks kui avaliku sektori vastu on toime pandud pettus, mis hõlmaks avaliku sektori asutusele kahju või kahju ohtu, (200) või kui ollakse võlgu avaliku sektori asutusele või monarhile; (201) ii) 2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seadusega (Crime and Courts Act 2013) lubatakse teabe jagamist riikliku kriminaalametiga (202) raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, selle uurimiseks ning selle eest vastutusele võtmiseks; iii) 2007. aasta raskeid kuritegusid käsitlev seadus (Serious Crime Act 2007) võimaldab avaliku sektori asutustel avalikustada pettustevastastele organisatsioonidele teavet pettuste ennetamise eesmärkidel (203).

200

201

202

203

| (125) | Nendes seadustes on sõnaselgelt ette nähtud, et teabe jagamine peaks olema kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud eeskirjadega. Politseikolledž on lisaks avaldanud kinnitatud kutsetavad teabe jagamise kohta (Authorised Professional Practice on Information Sharing), (204) et aidata politseil täita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusest, andmekaitseseadusest ja 1998. aasta inimõiguste seadusest tulenevaid andmekaitsekohustusi. Jagamise vastavust kohaldatavale andmekaitse õigusraamistikule võib muidugi kohtulikult kontrollida (205). |
| --- | --- |

(125)

Nendes seadustes on sõnaselgelt ette nähtud, et teabe jagamine peaks olema kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduses sätestatud eeskirjadega. Politseikolledž on lisaks avaldanud kinnitatud kutsetavad teabe jagamise kohta (Authorised Professional Practice on Information Sharing), (204) et aidata politseil täita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusest, andmekaitseseadusest ja 1998. aasta inimõiguste seadusest tulenevaid andmekaitsekohustusi. Jagamise vastavust kohaldatavale andmekaitse õigusraamistikule võib muidugi kohtulikult kontrollida (205).

204

205

| (126) | Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 9 sätestatule on 2018. aasta andmekaitseseaduses ette nähtud, et õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmeid võib töödelda muul kui õiguskaitse eesmärgil, kui töötlemine on seadusega lubatud (206). Sellist tüüpi jagamise korral on kaks võimalust: 1) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid muu kui kriminaalõiguskaitseasutusega, mis ei ole luureamet (näiteks finants- või maksuasutus, konkurentsiasutus, noorte heaolu büroo); 2) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid luureametiga. Esimesel juhul kuulub isikuandmete töötlemine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa kohaldamisalasse. Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 kohaselt vastu võetud otsuses, tagavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osas sätestatud kaitsemeetmed liidus pakutavale sisuliselt vastava kaitsetaseme (207). |
| --- | --- |

(126)

Sarnaselt direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 9 sätestatule on 2018. aasta andmekaitseseaduses ette nähtud, et õiguskaitse eesmärgil kogutud isikuandmeid võib töödelda muul kui õiguskaitse eesmärgil, kui töötlemine on seadusega lubatud (206). Sellist tüüpi jagamise korral on kaks võimalust: 1) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid muu kui kriminaalõiguskaitseasutusega, mis ei ole luureamet (näiteks finants- või maksuasutus, konkurentsiasutus, noorte heaolu büroo); 2) kui kriminaalõiguskaitseasutus jagab andmeid luureametiga. Esimesel juhul kuulub isikuandmete töötlemine Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse ja 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa kohaldamisalasse. Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/679 kohaselt vastu võetud otsuses, tagavad Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruses ja 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osas sätestatud kaitsemeetmed liidus pakutavale sisuliselt vastava kaitsetaseme (207).

206

207

| (127) | Teise stsenaariumi korral on 2008. aasta terrorismivastane seadus (Counter Terrorism Act 2008) (208) õiguslik alus, mis lubab kriminaalõiguskaitseasutuse kogutud andmete jagamist luureametiga riigi julgeoleku eesmärkidel. 2008. aasta terrorismivastase seaduse kohaselt võib isik anda teavet luureteenistustele nende teenistuste ülesannete täitmise, sealhulgas riigi julgeoleku eesmärgil. |
| --- | --- |

(127)

Teise stsenaariumi korral on 2008. aasta terrorismivastane seadus (Counter Terrorism Act 2008) (208) õiguslik alus, mis lubab kriminaalõiguskaitseasutuse kogutud andmete jagamist luureametiga riigi julgeoleku eesmärkidel. 2008. aasta terrorismivastase seaduse kohaselt võib isik anda teavet luureteenistustele nende teenistuste ülesannete täitmise, sealhulgas riigi julgeoleku eesmärgil.

208

| (128) | Riigi julgeoleku eesmärkidel andmete jagamise tingimused on sätestatud luureteenistuste seaduses (Intelligence Services Act) ja julgeolekuteenistuse seaduses (Security Service Act). Neis piiratakse luureteenistuste volitusi hankida nende seadusjärgsete ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad pädevad asutused, kes soovivad jagada andmeid luureteenistustega, peavad lisaks ametite seadusjärgsetele ülesannetele arvestama luureteenistuste seaduses ja julgeolekuteenistuse seaduses sätestatud mitme teguri/piiranguga (209). 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvis 20 on sõnaselgelt esitatud, et 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvi 19 kohane andmete jagamine peab ikkagi vastama andmekaitsealastele õigusaktidele; see tähendab, et kohaldatakse kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse piiranguid ja nõudeid. Pealegi on õiguskaitseasutused ja luureteenistused 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses avaliku sektori asutused ning peavad seega tagama, et nad tegutsevad vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooniga, sealhulgas selle artikliga 8 tagatud õigustele. Teisisõnu tähendavad need nõuded, et kogu õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste vaheline andmete jagamine vastab andmekaitsealastele õigusaktidele ja Euroopa inimõiguste konventsioonile. |
| --- | --- |

(128)

Riigi julgeoleku eesmärkidel andmete jagamise tingimused on sätestatud luureteenistuste seaduses (Intelligence Services Act) ja julgeolekuteenistuse seaduses (Security Service Act). Neis piiratakse luureteenistuste volitusi hankida nende seadusjärgsete ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid. 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohaldamisalasse kuuluvad pädevad asutused, kes soovivad jagada andmeid luureteenistustega, peavad lisaks ametite seadusjärgsetele ülesannetele arvestama luureteenistuste seaduses ja julgeolekuteenistuse seaduses sätestatud mitme teguri/piiranguga (209). 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvis 20 on sõnaselgelt esitatud, et 2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahvi 19 kohane andmete jagamine peab ikkagi vastama andmekaitsealastele õigusaktidele; see tähendab, et kohaldatakse kõiki 2018. aasta andmekaitseseaduse piiranguid ja nõudeid. Pealegi on õiguskaitseasutused ja luureteenistused 1998. aasta inimõiguste seaduse tähenduses avaliku sektori asutused ning peavad seega tagama, et nad tegutsevad vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooniga, sealhulgas selle artikliga 8 tagatud õigustele. Teisisõnu tähendavad need nõuded, et kogu õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste vaheline andmete jagamine vastab andmekaitsealastele õigusaktidele ja Euroopa inimõiguste konventsioonile.

209

| (129) | Õiguskaitseasutustelt saadud või hangitud isikuandmete töötlemisele luureteenistuste poolt riigi julgeoleku eesmärkidel kohaldatakse mitut tingimust ja kaitsemeedet (210). 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldatakse igasugusele töötlemisele luureteenistuste poolt või nimel. Selles on sätestatud peamised andmekaitsepõhimõtted: seaduslikkus, õiglus ja läbipaistvus, (211) eesmärgi piirang, (212) võimalikult väheste andmete kogumine, (213) täpsus, (214) säilitamise piirang (215) ja turvalisus, (216) kehtestatud tingimused eriliiki andmete töötlemisele, (217) nähtud ette andmesubjektide õigused, (218) nõutud lõimitud andmekaitset (219) ning reguleeritud isikuandmete rahvusvahelist edastamist (220). |
| --- | --- |

(129)

Õiguskaitseasutustelt saadud või hangitud isikuandmete töötlemisele luureteenistuste poolt riigi julgeoleku eesmärkidel kohaldatakse mitut tingimust ja kaitsemeedet (210). 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldatakse igasugusele töötlemisele luureteenistuste poolt või nimel. Selles on sätestatud peamised andmekaitsepõhimõtted: seaduslikkus, õiglus ja läbipaistvus, (211) eesmärgi piirang, (212) võimalikult väheste andmete kogumine, (213) täpsus, (214) säilitamise piirang (215) ja turvalisus, (216) kehtestatud tingimused eriliiki andmete töötlemisele, (217) nähtud ette andmesubjektide õigused, (218) nõutud lõimitud andmekaitset (219) ning reguleeritud isikuandmete rahvusvahelist edastamist (220).

210

211

212

213

214

215

216

217

218

219

220

| (130) | Samal ajal on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ette nähtud vabastus 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kindlatest sätetest, kui selline vabastus on nõutav riigi julgeoleku kaitsmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 lõikes 2 on loetletud sätted, mille kohaldamisest vabastamist lubatakse. Nende hulka kuuluvad andmekaitsepõhimõtted (välja arvatud seaduslikkuse põhimõte), andmesubjekti õigused, kohustus teavitada teabevolinikku andmetega seotud rikkumisest, teabevoliniku rahvusvahelistele kohustustele vastavad kontrollivolitused, teabevoliniku teatavad täidesaatvad volitused, sätted, mille alusel on teatavad andmekaitserikkumised süüteod, ning andmete töötlemise erieesmärkidega, näiteks ajakirjanduslike, akadeemiliste või kunstiliste eesmärkidega seotud sätted. Vabastuse kohaldamise võimalikkust analüüsitakse iga juhtumi puhul eraldi (221). Ühendkuningriigi ametiasutuste selgituste ja Ühendkuningriigi kohtute praktika kinnituse kohaselt peab vastutav töötleja „võtma arvesse, milline on tegelik tagajärg riigi julgeolekule või kaitsele, kui ta peab järgima konkreetset andmekaitsesätet ja kui ta võib mõistlikult järgida tavaeeskirja, mõjutamata seejuures riigi julgeolekut või kaitset“ (222). Vabastuse kasutamise asjakohasust jälgib teabevoliniku büroo (223). |
| --- | --- |

(130)

Samal ajal on 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 ette nähtud vabastus 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kindlatest sätetest, kui selline vabastus on nõutav riigi julgeoleku kaitsmiseks. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 110 lõikes 2 on loetletud sätted, mille kohaldamisest vabastamist lubatakse. Nende hulka kuuluvad andmekaitsepõhimõtted (välja arvatud seaduslikkuse põhimõte), andmesubjekti õigused, kohustus teavitada teabevolinikku andmetega seotud rikkumisest, teabevoliniku rahvusvahelistele kohustustele vastavad kontrollivolitused, teabevoliniku teatavad täidesaatvad volitused, sätted, mille alusel on teatavad andmekaitserikkumised süüteod, ning andmete töötlemise erieesmärkidega, näiteks ajakirjanduslike, akadeemiliste või kunstiliste eesmärkidega seotud sätted. Vabastuse kohaldamise võimalikkust analüüsitakse iga juhtumi puhul eraldi (221). Ühendkuningriigi ametiasutuste selgituste ja Ühendkuningriigi kohtute praktika kinnituse kohaselt peab vastutav töötleja „võtma arvesse, milline on tegelik tagajärg riigi julgeolekule või kaitsele, kui ta peab järgima konkreetset andmekaitsesätet ja kui ta võib mõistlikult järgida tavaeeskirja, mõjutamata seejuures riigi julgeolekut või kaitset“ (222). Vabastuse kasutamise asjakohasust jälgib teabevoliniku büroo (223).

221

222

223

| (131) | Seoses võimalusega piirata eespool nimetatud õigusi riigi julgeoleku kaitseks, võib vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 79 kohaselt taotleda sertifikaati, mille allkirjastab kabinetiminister või peaprokurör (Attorney General) ja mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on või teataval ajal oli vajalik ja proportsionaalne meede riigi julgeoleku kaitsmiseks (224). Ühendkuningriigi valitsus on esitanud 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, milles eelkõige toonitatakse, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise nimel peab olema proportsionaalne ja vajalik (225). Kõik riigi julgeoleku sertifikaadid tuleb avaldada teabevoliniku büroo veebisaidil (226). |
| --- | --- |

(131)

Seoses võimalusega piirata eespool nimetatud õigusi riigi julgeoleku kaitseks, võib vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 79 kohaselt taotleda sertifikaati, mille allkirjastab kabinetiminister või peaprokurör (Attorney General) ja mis kinnitab, et selliste õiguste piiramine on või teataval ajal oli vajalik ja proportsionaalne meede riigi julgeoleku kaitsmiseks (224). Ühendkuningriigi valitsus on esitanud 2018. aasta andmekaitseseaduse alusel suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, milles eelkõige toonitatakse, et andmesubjektide õiguste piiramine riigi julgeoleku kaitsmise nimel peab olema proportsionaalne ja vajalik (225). Kõik riigi julgeoleku sertifikaadid tuleb avaldada teabevoliniku büroo veebisaidil (226).

224

225

226

| (132) | Sertifikaat peaks kehtima kindlaksmääratud aja, maksimaalselt viis aastat, et täitevvõim selle korrapäraselt läbi vaataks (227). Sertifikaadis määratakse kindlaks isikuandmed või isikuandmete liigid ja 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, millele vabastust kohaldatakse (228). |
| --- | --- |

(132)

Sertifikaat peaks kehtima kindlaksmääratud aja, maksimaalselt viis aastat, et täitevvõim selle korrapäraselt läbi vaataks (227). Sertifikaadis määratakse kindlaks isikuandmed või isikuandmete liigid ja 2018. aasta andmekaitseseaduse sätted, millele vabastust kohaldatakse (228).

227

228

| (133) | On oluline märkida, et riigi julgeoleku sertifikaadiga ei anta uut alust piirata andmekaitseõigusi riigi julgeoleku kaalutlustel. Teisisõnu: vastutav töötleja või volitatud töötleja võib tugineda sertifikaadile ainult siis, kui ta on järeldanud, et riigi julgeolekuga seotud vabastusele tuginemine on vajalik, ja seda tuleb kohaldada üksikjuhtumipõhiselt. Isegi kui kõnealuses küsimuses kasutatakse riigi julgeoleku sertifikaati, võib teabevoliniku büroo uurida, kas tuginemine riigi julgeolekuga seotud vabastusele oli konkreetsel juhul põhjendatud (229). |
| --- | --- |

(133)

On oluline märkida, et riigi julgeoleku sertifikaadiga ei anta uut alust piirata andmekaitseõigusi riigi julgeoleku kaalutlustel. Teisisõnu: vastutav töötleja või volitatud töötleja võib tugineda sertifikaadile ainult siis, kui ta on järeldanud, et riigi julgeolekuga seotud vabastusele tuginemine on vajalik, ja seda tuleb kohaldada üksikjuhtumipõhiselt. Isegi kui kõnealuses küsimuses kasutatakse riigi julgeoleku sertifikaati, võib teabevoliniku büroo uurida, kas tuginemine riigi julgeolekuga seotud vabastusele oli konkreetsel juhul põhjendatud (229).

229

| (134) | Sertifikaadi väljastamisest otseselt mõjutatud isik võib esitada kõrgemale kohtule (230) sertifikaadi (231) kohta kaebuse või juhul, kui sertifikaadis esitatakse üldkirjelduses isikut tuvastavaid andmeid, vaidlustada sertifikaadi kohaldamise konkreetsetele andmetele (232). |
| --- | --- |

(134)

Sertifikaadi väljastamisest otseselt mõjutatud isik võib esitada kõrgemale kohtule (230) sertifikaadi (231) kohta kaebuse või juhul, kui sertifikaadis esitatakse üldkirjelduses isikut tuvastavaid andmeid, vaidlustada sertifikaadi kohaldamise konkreetsetele andmetele (232).

230

231

232

| (135) | Kohus vaatab läbi sertifikaadi väljastamise otsuse ja otsustab, kas sertifikaadi väljastamiseks oli mõistlik alus (233). Ta võib kaaluda mitut eri aspekti, sealhulgas vajalikkus, proportsionaalsus ja seaduslikkus, võttes arvesse andmesubjektide õigustele avalduvat mõju ja leides tasakaalu riigi julgeoleku kaitsmise vajadusega. Selle tulemusena võib kohus leida, et sertifikaat ei ole seotud kaebuse esemeks olevate konkreetsete isikuandmetega (234). |
| --- | --- |

(135)

Kohus vaatab läbi sertifikaadi väljastamise otsuse ja otsustab, kas sertifikaadi väljastamiseks oli mõistlik alus (233). Ta võib kaaluda mitut eri aspekti, sealhulgas vajalikkus, proportsionaalsus ja seaduslikkus, võttes arvesse andmesubjektide õigustele avalduvat mõju ja leides tasakaalu riigi julgeoleku kaitsmise vajadusega. Selle tulemusena võib kohus leida, et sertifikaat ei ole seotud kaebuse esemeks olevate konkreetsete isikuandmetega (234).

233

234

| (136) | Teisi võimalikke piiranguid kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 11. lisa alusel sama seaduse 4. osa teatavatele sätetele, (235) et kaitsta muid tähtsaid üldise avaliku huvi eesmärke või huve, nagu parlamentaarne puutumatus, kutsesaladus, kohtumenetluste läbiviimine või relvajõudude võitlusjõu tõhusus. Nende sätete kohaldamisest on vabastatud teatavad teabeliigid (teabe liigi põhine) või vabastatud sellisel määral, kuivõrd nende sätete kohaldamine ohustaks tõenäoliselt kaitstavaid huve (ohupõhine) (236). Ohupõhiseid vabastusi võib kasutada vaid sellisel määral, kuivõrd on tõenäoline, et loetletud andmekaitse säte seab ohtu konkreetse kõnealuse huvi. Vabastuse kasutamist tuleb seepärast alati põhjendada, viidates asjakohasele ohule, mis tõenäoliselt konkreetsel juhul tekiks. Teabe liigi põhiseid vabastusi võib kasutada ainult konkreetse, kitsalt piiritletud vabastuse saanud teabeliigi puhul. Need on eesmärgilt ja mõjult sarnased mitme erandiga Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusest (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisas), mis omakorda sarnanevad isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 23 ette nähtud eranditega. |
| --- | --- |

(136)

Teisi võimalikke piiranguid kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse 11. lisa alusel sama seaduse 4. osa teatavatele sätetele, (235) et kaitsta muid tähtsaid üldise avaliku huvi eesmärke või huve, nagu parlamentaarne puutumatus, kutsesaladus, kohtumenetluste läbiviimine või relvajõudude võitlusjõu tõhusus. Nende sätete kohaldamisest on vabastatud teatavad teabeliigid (teabe liigi põhine) või vabastatud sellisel määral, kuivõrd nende sätete kohaldamine ohustaks tõenäoliselt kaitstavaid huve (ohupõhine) (236). Ohupõhiseid vabastusi võib kasutada vaid sellisel määral, kuivõrd on tõenäoline, et loetletud andmekaitse säte seab ohtu konkreetse kõnealuse huvi. Vabastuse kasutamist tuleb seepärast alati põhjendada, viidates asjakohasele ohule, mis tõenäoliselt konkreetsel juhul tekiks. Teabe liigi põhiseid vabastusi võib kasutada ainult konkreetse, kitsalt piiritletud vabastuse saanud teabeliigi puhul. Need on eesmärgilt ja mõjult sarnased mitme erandiga Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusest (2018. aasta andmekaitseseaduse 2. lisas), mis omakorda sarnanevad isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 23 ette nähtud eranditega.

235

236

| (137) | Eespool esitatust ja kohtute ja teabevoliniku büroo tõlgendusest tuleneb, et Ühendkuningriigi kohaldatavates õigusnormides on kehtestatud piirangud ja tingimused, et tagada nende vabastuste ja piirangute vajalikkus ja proportsionaalsus riigi julgeoleku kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatust ja kohtute ja teabevoliniku büroo tõlgendusest tuleneb, et Ühendkuningriigi kohaldatavates õigusnormides on kehtestatud piirangud ja tingimused, et tagada nende vabastuste ja piirangute vajalikkus ja proportsionaalsus riigi julgeoleku kaitsmiseks.

| (138) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel toimuvat isikuandmete töötlemist luureteenistuste poolt jälgib teabevolinik (237). |
| --- | --- |

(138)

2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel toimuvat isikuandmete töötlemist luureteenistuste poolt jälgib teabevolinik (237).

237

| (139) | Teabevoliniku üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega luureteenistuste poolt on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Ülesannete hulka kuuluvad muu hulgas eelkõige 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa täitmise seire ja tagamine, üldsuse teadlikkuse suurendamine, parlamendi, valitsuse ja teiste institutsioonide nõustamine seadusandlike ja haldusmeetmete valdkonnas, vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamine nende kohustuste valdkonnas, andmesubjektidele teabe jagamine nende õiguste teostamise kohta ning uurimiste läbiviimine. |
| --- | --- |

(139)

Teabevoliniku üldised ülesanded seoses 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemisega luureteenistuste poolt on sätestatud 2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisas. Ülesannete hulka kuuluvad muu hulgas eelkõige 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa täitmise seire ja tagamine, üldsuse teadlikkuse suurendamine, parlamendi, valitsuse ja teiste institutsioonide nõustamine seadusandlike ja haldusmeetmete valdkonnas, vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate teadlikkuse suurendamine nende kohustuste valdkonnas, andmesubjektidele teabe jagamine nende õiguste teostamise kohta ning uurimiste läbiviimine.

| (140) | Volinikul on pädevus teavitada vastutavat töötlejat 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa väidetavast rikkumisest ja esitada hoiatusi selle kohta, et töötlemistoiming on tõenäoliselt vastuolus eeskirjadega, ning kui rikkumine on kinnitust leidnud, teeb volinik noomituse. Samuti võib ta esitada seaduse teatavate sätete rikkumise eest sundtäitmise teateid ja trahviteateid (238). Erinevalt 2018. aasta andmekaitseseaduse teistest osadest, ei saa volinik esitada hindamisteateid riigi julgeoleku kohta (239). |
| --- | --- |

(140)

Volinikul on pädevus teavitada vastutavat töötlejat 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa väidetavast rikkumisest ja esitada hoiatusi selle kohta, et töötlemistoiming on tõenäoliselt vastuolus eeskirjadega, ning kui rikkumine on kinnitust leidnud, teeb volinik noomituse. Samuti võib ta esitada seaduse teatavate sätete rikkumise eest sundtäitmise teateid ja trahviteateid (238). Erinevalt 2018. aasta andmekaitseseaduse teistest osadest, ei saa volinik esitada hindamisteateid riigi julgeoleku kohta (239).

238

239

| (141) | 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 on ette nähtud voliniku teatavate volituste kasutamise erand, kui see on nõutav riigi julgeoleku kaitse eesmärkidel. See hõlmab voliniku pädevust esitada andmekaitseseaduse alusel (igat liiki) teateid (teavitused, hindamis-, sundtäitmise ja trahviteated), volitust viia läbi kontrolle kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, sisenemis- ja kontrollivolitust ning eeskirju süütegude kohta (240). Nagu selgitatud põhjenduses 136, kohaldatakse neid erandeid vaid üksikjuhtumipõhiselt ning siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Erandi kohaldamist võib kohtulikult kontrollida (241). |
| --- | --- |

(141)

2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 110 on ette nähtud voliniku teatavate volituste kasutamise erand, kui see on nõutav riigi julgeoleku kaitse eesmärkidel. See hõlmab voliniku pädevust esitada andmekaitseseaduse alusel (igat liiki) teateid (teavitused, hindamis-, sundtäitmise ja trahviteated), volitust viia läbi kontrolle kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, sisenemis- ja kontrollivolitust ning eeskirju süütegude kohta (240). Nagu selgitatud põhjenduses 136, kohaldatakse neid erandeid vaid üksikjuhtumipõhiselt ning siis, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Erandi kohaldamist võib kohtulikult kontrollida (241).

240

241

| (142) | Teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureteenistused on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi, (242) millega loodi mitut küsimust, sealhulgas andmetega seotud rikkumiste teavitusi ja andmesubjektide kaebuste menetlemist, hõlmav koostööraamistik. Selles nähakse eelkõige ette, et kaebuse saamisel hindab teabevoliniku büroo, kas riigi julgeolekuga seotud vabastust on nõuetekohaselt kasutatud. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsuse suunistele riigi julgeoleku sertifikaatide kohta ja andmekaitseseadusele tuleb teabevoliniku büroo päringutele kaebuste uurimise kohta vastata 20 tööpäeva jooksul, kasutades asjakohaseid turvalisi kanaleid, kui vastus sisaldab salastatud teavet. Alates 2018. aasta aprillist kuni praeguseni on teabevoliniku büroo saanud üksikisikutelt luureteenistuste kohta 21 kaebust. Iga kaebust hinnati ja tulemus edastati andmesubjektile (243). |
| --- | --- |

(142)

Teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureteenistused on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi, (242) millega loodi mitut küsimust, sealhulgas andmetega seotud rikkumiste teavitusi ja andmesubjektide kaebuste menetlemist, hõlmav koostööraamistik. Selles nähakse eelkõige ette, et kaebuse saamisel hindab teabevoliniku büroo, kas riigi julgeolekuga seotud vabastust on nõuetekohaselt kasutatud. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsuse suunistele riigi julgeoleku sertifikaatide kohta ja andmekaitseseadusele tuleb teabevoliniku büroo päringutele kaebuste uurimise kohta vastata 20 tööpäeva jooksul, kasutades asjakohaseid turvalisi kanaleid, kui vastus sisaldab salastatud teavet. Alates 2018. aasta aprillist kuni praeguseni on teabevoliniku büroo saanud üksikisikutelt luureteenistuste kohta 21 kaebust. Iga kaebust hinnati ja tulemus edastati andmesubjektile (243).

242

243

| (143) | Luureametite poolse andmetöötluse üle teostab parlamentaarset järelevalvet ka luure- ja julgeolekukomisjon (Intelligence and Security Committee). Komisjoni õiguslik alus on 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseadus (Justice and Security Act 2013) (244). Seadusega loodi luure- ja julgeolekukomisjon Ühendkuningriigi parlamendi komisjonina. Luure- ja julgeolekukomitee koosneb parlamendi mõlema koja liikmetest, kelle määrab peaminister pärast opositsiooni juhiga konsulteerimist (245). Luure- ja julgeolekukomitee on kohustatud esitama parlamendile igal aastal aruande oma ülesannete täitmise kohta ja muud aruanded, mida ta peab asjakohaseks (246). |
| --- | --- |

(143)

Luureametite poolse andmetöötluse üle teostab parlamentaarset järelevalvet ka luure- ja julgeolekukomisjon (Intelligence and Security Committee). Komisjoni õiguslik alus on 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseadus (Justice and Security Act 2013) (244). Seadusega loodi luure- ja julgeolekukomisjon Ühendkuningriigi parlamendi komisjonina. Luure- ja julgeolekukomitee koosneb parlamendi mõlema koja liikmetest, kelle määrab peaminister pärast opositsiooni juhiga konsulteerimist (245). Luure- ja julgeolekukomitee on kohustatud esitama parlamendile igal aastal aruande oma ülesannete täitmise kohta ja muud aruanded, mida ta peab asjakohaseks (246).

244

245

246

| (144) | Alates 2013. aastast on suurendatud luure- ja julgeolekukomitee volitusi, sealhulgas on komiteele antud julgeolekuteenistuste operatiivtegevuse järelevalve ülesanne. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahvi 2 kohaselt on luure- ja julgeolekukomitee ülesanne teostada järelevalvet riiklike julgeolekuasutuste kulude, halduse, põhimõtete ja tegevuse üle. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduses on sätestatud, et luure- ja julgeolekukomitee võib uurida operatiivküsimusi, kui need ei ole seotud käimasolevate operatsioonidega (247). Peaministri ja luure- ja julgeolekukomitee vahel kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumis (248) on üksikasjalikult esitatud elemendid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse ega tegevus ei ole käimasoleva operatsiooni osa (249). Peaminister võib paluda, et luure- ja julgeolekukomitee uuriks ka käimasolevaid operatsioone, ja komitee võib läbi vaadata ametite vabatahtlikult esitatud teavet. |
| --- | --- |

(144)

Alates 2013. aastast on suurendatud luure- ja julgeolekukomitee volitusi, sealhulgas on komiteele antud julgeolekuteenistuste operatiivtegevuse järelevalve ülesanne. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahvi 2 kohaselt on luure- ja julgeolekukomitee ülesanne teostada järelevalvet riiklike julgeolekuasutuste kulude, halduse, põhimõtete ja tegevuse üle. 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduses on sätestatud, et luure- ja julgeolekukomitee võib uurida operatiivküsimusi, kui need ei ole seotud käimasolevate operatsioonidega (247). Peaministri ja luure- ja julgeolekukomitee vahel kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumis (248) on üksikasjalikult esitatud elemendid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse ega tegevus ei ole käimasoleva operatsiooni osa (249). Peaminister võib paluda, et luure- ja julgeolekukomitee uuriks ka käimasolevaid operatsioone, ja komitee võib läbi vaadata ametite vabatahtlikult esitatud teavet.

247

248

249

| (145) | 2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa alusel võib luure- ja julgeolekukomitee nõuda kolme luureteenistuse juhtidelt teabe avaldamist. Amet peab tegema sellise teabe kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui sellele paneb veto minister (250). Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et tegelikult varjatakse luure- ja julgeolekukomitee eest väga vähe teavet (251). |
| --- | --- |

(145)

2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa alusel võib luure- ja julgeolekukomitee nõuda kolme luureteenistuse juhtidelt teabe avaldamist. Amet peab tegema sellise teabe kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui sellele paneb veto minister (250). Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et tegelikult varjatakse luure- ja julgeolekukomitee eest väga vähe teavet (251).

250

251

| (146) | Seoses õiguskaitsega võib andmesubjekt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 lõike 2 alusel esitada kaebuse esmalt teabevoliniku büroole, kui ta leiab, et tema isikuandmetega seoses on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa, sealhulgas kuritarvitatud riigi julgeolekuga seotud erandeid ja piiranguid. |
| --- | --- |

(146)

Seoses õiguskaitsega võib andmesubjekt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 165 lõike 2 alusel esitada kaebuse esmalt teabevoliniku büroole, kui ta leiab, et tema isikuandmetega seoses on rikutud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa, sealhulgas kuritarvitatud riigi julgeolekuga seotud erandeid ja piiranguid.

| (147) | 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel on isikutel ka õigus pöörduda kõrge kohtu poole (Šotimaal kõrge tsiviilkohus), et kehtestada vastutavale töötlejale korraldus austada andmetega tutvumise õigust, (252) töötlemise vaidlustamise õigust (253) ning õigust andmete parandamisele või kustutamisele. |
| --- | --- |

(147)

2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alusel on isikutel ka õigus pöörduda kõrge kohtu poole (Šotimaal kõrge tsiviilkohus), et kehtestada vastutavale töötlejale korraldus austada andmetega tutvumise õigust, (252) töötlemise vaidlustamise õigust (253) ning õigust andmete parandamisele või kustutamisele.

252

253

| (148) | Isikutel on ka õigus nõuda vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa nõude rikkumise tõttu kantud kahju eest (254). Kahju hõlmab nii rahalist kui ka mitterahalist kahju, näiteks kannatusi (255). |
| --- | --- |

(148)

Isikutel on ka õigus nõuda vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt hüvitist 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa nõude rikkumise tõttu kantud kahju eest (254). Kahju hõlmab nii rahalist kui ka mitterahalist kahju, näiteks kannatusi (255).

254

255

| (149) | Viimase abinõuna võib isik esitada Ühendkuningriigi luureametite või nende nimel toimunud tegevuse kohta kaebuse uurimisvolituste kohtule (Investigatory Powers Tribunal) (256).Uurimisvolituste kohus on loodud Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse ning Šotimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse alusel ja on täitevvõimust sõltumatu (257). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 kohaselt nimetab Tema Majesteet uurimisvolituste kohtu liikmed ametisse viieks aastaks. |
| --- | --- |

(149)

Viimase abinõuna võib isik esitada Ühendkuningriigi luureametite või nende nimel toimunud tegevuse kohta kaebuse uurimisvolituste kohtule (Investigatory Powers Tribunal) (256).Uurimisvolituste kohus on loodud Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse ning Šotimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse alusel ja on täitevvõimust sõltumatu (257). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 kohaselt nimetab Tema Majesteet uurimisvolituste kohtu liikmed ametisse viieks aastaks.

256

257

| (150) | Tema Majesteet võib kohtu liikme ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja pöördumist (258) selles küsimuses (259). |
| --- | --- |

(150)

Tema Majesteet võib kohtu liikme ametist tagandada pärast mõlema parlamendikoja pöördumist (258) selles küsimuses (259).

258

259

| (151) | 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 alusel peab isik uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks („kaebeõiguse eeldus“) uskuma, et i) luureteenistuse tegevus on seotud temaga, tema varaga, tema poolt või temale saadetud või talle mõeldud teabega või postiteenuse või telekommunikatsiooniteenuse või -süsteemi kasutamisega tema poolt (260) ja ii) et tegevus on toimunud vaidlustatavates oludes (261) või tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on toimunud nende nimel (262). Kuna „uskumise“ nõuet on tõlgendatud üsna laialt, (263) ei ole kaebeõiguse eeldused uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks piiravad. |
| --- | --- |

(151)

2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 alusel peab isik uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks („kaebeõiguse eeldus“) uskuma, et i) luureteenistuse tegevus on seotud temaga, tema varaga, tema poolt või temale saadetud või talle mõeldud teabega või postiteenuse või telekommunikatsiooniteenuse või -süsteemi kasutamisega tema poolt (260) ja ii) et tegevus on toimunud vaidlustatavates oludes (261) või tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on toimunud nende nimel (262). Kuna „uskumise“ nõuet on tõlgendatud üsna laialt, (263) ei ole kaebeõiguse eeldused uurimisvolituste kohtusse hagi esitamiseks piiravad.

260

261

262

263

| (152) | Esitatud kaebust arutades on kohtu ülesanne uurida, kas isikud, kelle vastu on kaebuses süüdistusi esitatud, on olnud seotud kaebuse esitajaga, ja uurida asutust, mis on väidetavalt rikkumises osalenud, ning seda, kas väidetav tegevus on aset leidnud (264). Kohus peab menetluses otsuse tegemisel kohaldama samu põhimõtteid, mida kasutataks kohtuliku kontrolli taotluse korral (265). |
| --- | --- |

(152)

Esitatud kaebust arutades on kohtu ülesanne uurida, kas isikud, kelle vastu on kaebuses süüdistusi esitatud, on olnud seotud kaebuse esitajaga, ja uurida asutust, mis on väidetavalt rikkumises osalenud, ning seda, kas väidetav tegevus on aset leidnud (264). Kohus peab menetluses otsuse tegemisel kohaldama samu põhimõtteid, mida kasutataks kohtuliku kontrolli taotluse korral (265).

264

265

| (153) | Kohus peab teavitama kaebuse esitajat sellest, kas tema kasuks on tehtud otsus või mitte (266). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõigete 6 ja 7 alusel on kohtul volitus esitada vahemääruseid ja määrata selliseid hüvitisi või muid korraldusi, mida ta peab sobivaks (267). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67A kohaselt võib kohtu otsuse edasi kaevata vastavalt uurimisvolituste kohtu või asjaomase apellatsioonikohtu loale. |
| --- | --- |

(153)

Kohus peab teavitama kaebuse esitajat sellest, kas tema kasuks on tehtud otsus või mitte (266). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõigete 6 ja 7 alusel on kohtul volitus esitada vahemääruseid ja määrata selliseid hüvitisi või muid korraldusi, mida ta peab sobivaks (267). 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67A kohaselt võib kohtu otsuse edasi kaevata vastavalt uurimisvolituste kohtu või asjaomase apellatsioonikohtu loale.

266

267

| (154) | Nimelt võivad isikud esitada uurimisvolituste kohtusse hagi ja saada õiguskaitset, kui nad leiavad, et avaliku sektori asutus on tegutsenud (või kavatseb tegutseda) viisil, mis on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooni kohaste õigustega, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigus, ning on seega tulenevalt 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõikest 1 ebaseaduslik. Uurimisvolituste kohtul on inimõiguste seadusest tulenevate kõigi luureametitega seotud nõuete valdkonnas ainupädevus. Nagu on märkinud kõrge kohus, tähendab see, et „küsimuse, kas konkreetse juhtumi puhul on rikutud inimõiguste seadust, võib põhimõtteliselt tõstatada ja selle kohta otsuse langetada sõltumatu kohus, millel on juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas salastatud teabele. [...] Selles kontekstis peame ka meeles, et nüüd on võimalus kaevata uurimisvolituste kohtu otsus edasi asjaomasesse apellatsioonikohtusse (Inglismaal ja Walesis apellatsioonikohus); ning et kõrgeim kohus otsustas hiljuti, et uurimisvolituste kohus allub põhimõtteliselt kohtulikule kontrollile: vt R (Privacy International) vs. Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegu on ebaseaduslik, võib ta määrata oma pädevuse piires sellise hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (269). |
| --- | --- |

(154)

Nimelt võivad isikud esitada uurimisvolituste kohtusse hagi ja saada õiguskaitset, kui nad leiavad, et avaliku sektori asutus on tegutsenud (või kavatseb tegutseda) viisil, mis on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooni kohaste õigustega, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigus, ning on seega tulenevalt 1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 6 lõikest 1 ebaseaduslik. Uurimisvolituste kohtul on inimõiguste seadusest tulenevate kõigi luureametitega seotud nõuete valdkonnas ainupädevus. Nagu on märkinud kõrge kohus, tähendab see, et „küsimuse, kas konkreetse juhtumi puhul on rikutud inimõiguste seadust, võib põhimõtteliselt tõstatada ja selle kohta otsuse langetada sõltumatu kohus, millel on juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas salastatud teabele. [...] Selles kontekstis peame ka meeles, et nüüd on võimalus kaevata uurimisvolituste kohtu otsus edasi asjaomasesse apellatsioonikohtusse (Inglismaal ja Walesis apellatsioonikohus); ning et kõrgeim kohus otsustas hiljuti, et uurimisvolituste kohus allub põhimõtteliselt kohtulikule kontrollile: vt R (Privacy International) vs. Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Kui kohus leiab, et avaliku sektori asutuse tegu on ebaseaduslik, võib ta määrata oma pädevuse piires sellise hüvitise või teha sellise korralduse, mida ta peab õiglaseks ja asjakohaseks (269).

vs.

268

269

| (155) | Kui riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib isik pöörduda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse õiguse rikkumise asjus Euroopa Inimõiguste Kohtusse. |
| --- | --- |

(155)

Kui riiklikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, võib isik pöörduda Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud õiguste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse õiguse rikkumise asjus Euroopa Inimõiguste Kohtusse.

| (156) | Esitatud analüüsist ilmneb, et Ühendkuningriigi kriminaalõiguskaitseasutuste poolt käesoleva otsuse alusel edastatavate andmete jagamisele teiste avaliku sektori asutuste, sealhulgas luureametitega, kehtivad piirangud ja tingimused, mis tagavad, et andmete edasiandmine on vajalik ja proportsionaalne ning selle suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaseid andmekaitse erimeetmeid. Lisaks teostavad asjaomaste avaliku sektori asutuste poolse andmete töötlemise üle järelevalvet sõltumatud organid ja kahju kandnud isikutel on juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele. |
| --- | --- |

(156)

Esitatud analüüsist ilmneb, et Ühendkuningriigi kriminaalõiguskaitseasutuste poolt käesoleva otsuse alusel edastatavate andmete jagamisele teiste avaliku sektori asutuste, sealhulgas luureametitega, kehtivad piirangud ja tingimused, mis tagavad, et andmete edasiandmine on vajalik ja proportsionaalne ning selle suhtes kohaldatakse 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaseid andmekaitse erimeetmeid. Lisaks teostavad asjaomaste avaliku sektori asutuste poolse andmete töötlemise üle järelevalvet sõltumatud organid ja kahju kandnud isikutel on juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele.

3.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (157) | Komisjon leiab, et 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa tagab liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt Ühendkuningriigi pädevatele asutustele kriminaalõiguskaitse eesmärkidel edastatavate isikuandmete kaitse taseme, mis vastab sisuliselt direktiiviga (EL) 2016/680 tagatud kaitsetasemega. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon leiab, et 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa tagab liidus asuvatelt pädevatelt asutustelt Ühendkuningriigi pädevatele asutustele kriminaalõiguskaitse eesmärkidel edastatavate isikuandmete kaitse taseme, mis vastab sisuliselt direktiiviga (EL) 2016/680 tagatud kaitsetasemega.

| (158) | Lisaks leiab komisjon, et Ühendkuningriigi õiguses ette nähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitse võimalused võimaldavad praktikas tuvastada rikkumisi ja nende eest karistada ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks. |
| --- | --- |

(158)

Lisaks leiab komisjon, et Ühendkuningriigi õiguses ette nähtud järelevalvemehhanismid ja õiguskaitse võimalused võimaldavad praktikas tuvastada rikkumisi ja nende eest karistada ning pakuvad andmesubjektile õiguskaitsevahendeid temaga seotud isikuandmetele juurdepääsu saamiseks ning vajaduse korral nende parandamiseks või kustutamiseks.

| (159) | Lisaks leiab komisjon Ühendkuningriigi õigussüsteemi kohta kättesaadava teabe põhjal, et selliste üksikisikute põhiõiguste riivamine, kelle isikuandmeid edastavad Ühendkuningriigi avaliku sektori asutused avaliku huviga seotud eesmärkidel Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja muude avaliku sektori asutuste, nagu riiklike julgeolekuorganite vahel isikuandmete jagamise kontekstis, piirdub sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse õiguspärase eesmärgi saavutamiseks, ning et sellise riive vastu on olemas tõhus õiguskaitse. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks leiab komisjon Ühendkuningriigi õigussüsteemi kohta kättesaadava teabe põhjal, et selliste üksikisikute põhiõiguste riivamine, kelle isikuandmeid edastavad Ühendkuningriigi avaliku sektori asutused avaliku huviga seotud eesmärkidel Euroopa Liidust Ühendkuningriiki, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja muude avaliku sektori asutuste, nagu riiklike julgeolekuorganite vahel isikuandmete jagamise kontekstis, piirdub sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse õiguspärase eesmärgi saavutamiseks, ning et sellise riive vastu on olemas tõhus õiguskaitse.

| (160) | Seetõttu tuleks otsustada, et Ühendkuningriik tagab direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 2 tähenduses piisava kaitsetaseme, mida tõlgendatakse põhiõiguste hartast lähtudes. |
| --- | --- |

(160)

Seetõttu tuleks otsustada, et Ühendkuningriik tagab direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 2 tähenduses piisava kaitsetaseme, mida tõlgendatakse põhiõiguste hartast lähtudes.

| (161) | Järeldus põhineb nii Ühendkuningriigi asjakohasel riigisisesel korral kui ka riigi rahvusvahelistel kohustustel, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu jurisdiktsioonile allumisel. Selliste rahvusvaheliste kohustuste järjepidev täitmine on seetõttu eriti tähtis osa käesoleva otsuse aluseks olevast hindamisest. |
| --- | --- |

(161)

Järeldus põhineb nii Ühendkuningriigi asjakohasel riigisisesel korral kui ka riigi rahvusvahelistel kohustustel, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu jurisdiktsioonile allumisel. Selliste rahvusvaheliste kohustuste järjepidev täitmine on seetõttu eriti tähtis osa käesoleva otsuse aluseks olevast hindamisest.

4.   KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

KÄESOLEVA OTSUSE MÕJU JA ANDMEKAITSEASUTUSTE TEGEVUS

| (162) | Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide aktide järgimiseks vajalikud meetmed, sest eeldatakse nende õiguspärasust ja neil on seega õiguslikud tagajärjed seni, kuni need ei ole aegunud, neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(162)

Liikmesriigid ja nende organid peavad võtma liidu institutsioonide aktide järgimiseks vajalikud meetmed, sest eeldatakse nende õiguspärasust ja neil on seega õiguslikud tagajärjed seni, kuni need ei ole aegunud, neid ei ole tagasi võetud, tühistamishagi menetlemise tulemusena tühistatud ega eelotsusemenetluse tulemusel või õigusvastasuse väite alusel kehtetuks tunnistatud.

| (163) | Seega on direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel komisjoni vastu võetud kaitse piisavuse otsus siduv kõikidele otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib käesoleva otsuse kohaldamise ajal edastada andmeid liidus asuvalt vastutavalt või volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba. |
| --- | --- |

(163)

Seega on direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 alusel komisjoni vastu võetud kaitse piisavuse otsus siduv kõikidele otsuse adressaadiks olevate liikmesriikide organitele, sealhulgas sõltumatutele järelevalveasutustele. Eelkõige võib käesoleva otsuse kohaldamise ajal edastada andmeid liidus asuvalt vastutavalt või volitatud töötlejalt Ühendkuningriigis asuvatele vastutavatele või volitatud töötlejatele ilma, et oleks vaja taotleda lisaluba.

| (164) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 47 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, peab samas olema juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb, sealhulgas laekunud kaebuse põhjal, komisjoni kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, liikmesriigi õigusega ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (270). |
| --- | --- |

(164)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/680 artikli 47 lõikele 5 ja nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schremsi kohtuotsuses, peab samas olema juhuks, kui riiklik andmekaitseasutus kahtleb, sealhulgas laekunud kaebuse põhjal, komisjoni kaitse piisavuse otsuse kooskõlas üksikisiku põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, liikmesriigi õigusega ette nähtud õiguskaitsevahend, mis võimaldab tal edastada need vastuväited siseriiklikule kohtule, kellelt võidakse nõuda asja kohta Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist (270).

270

5.   KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE, PEATAMINE, KEHTETUKS TUNNISTAMINE VÕI MUUTMINE

KÄESOLEVA OTSUSE JÄRELEVALVE, PEATAMINE, KEHTETUKS TUNNISTAMINE VÕI MUUTMINE

| (165) | Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 4 kohaselt peab komisjon pidevalt jälgima asjakohaseid muutusi Ühendkuningriigis pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas Ühendkuningriik tagab endiselt sisuliselt vastava kaitsetaseme. Selline järelevalve on käesoleval juhul eriti tähtis, sest Ühendkuningriik haldab ja kohaldab uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise ning selle andmekaitsekorra suhtes ei kehti enam liidu õigus ja see võib muutuda. Sellega seoses pööratakse erilist tähelepanu selliste Ühendkuningriigi õigusnormide kohaldamisele, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kaudu, ning selle võimalikule mõjule käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete kaitsetasemele ja käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate üksikisiku õiguste kasutamise tulemuslikkusele. Selleks et teostada järelevalvet, kasutab komisjon muu hulgas kohtupraktika arengu ning teabevoliniku büroo ja teiste sõltumatute asutuste järelevalve tulemusel kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(165)

Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 4 kohaselt peab komisjon pidevalt jälgima asjakohaseid muutusi Ühendkuningriigis pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, et hinnata, kas Ühendkuningriik tagab endiselt sisuliselt vastava kaitsetaseme. Selline järelevalve on käesoleval juhul eriti tähtis, sest Ühendkuningriik haldab ja kohaldab uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise ning selle andmekaitsekorra suhtes ei kehti enam liidu õigus ja see võib muutuda. Sellega seoses pööratakse erilist tähelepanu selliste Ühendkuningriigi õigusnormide kohaldamisele, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kaudu, ning selle võimalikule mõjule käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete kaitsetasemele ja käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate üksikisiku õiguste kasutamise tulemuslikkusele. Selleks et teostada järelevalvet, kasutab komisjon muu hulgas kohtupraktika arengu ning teabevoliniku büroo ja teiste sõltumatute asutuste järelevalve tulemusel kogutud andmeid.

| (166) | Selleks peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused kiiresti ja korrapäraselt teavitama komisjoni Ühendkuningriigi õiguskorra igast sisulisest muudatusest, mis mõjutab käesolevas otsuses käsitletavat õigusraamistikku, samuti isikuandmete töötlemisega seotud ja käesolevas otsuses hinnatud tavade muudatustest, eelkõige põhjenduses 165 nimetatud aspektide osas. |
| --- | --- |

(166)

Selleks peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused kiiresti ja korrapäraselt teavitama komisjoni Ühendkuningriigi õiguskorra igast sisulisest muudatusest, mis mõjutab käesolevas otsuses käsitletavat õigusraamistikku, samuti isikuandmete töötlemisega seotud ja käesolevas otsuses hinnatud tavade muudatustest, eelkõige põhjenduses 165 nimetatud aspektide osas.

| (167) | Selleks et komisjonil oleks võimalik tõhusalt täita oma järelevalvefunktsiooni, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ühendkuningriigis asuvatele pädevatele asutustele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eest vastutavate Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset. |
| --- | --- |

(167)

Selleks et komisjonil oleks võimalik tõhusalt täita oma järelevalvefunktsiooni, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest asjakohastest meetmetest, mida riiklikud andmekaitseasutused võtavad, eelkõige seoses ELi andmesubjektide päringute või kaebustega, mis puudutavad isikuandmete edastamist liidust Ühendkuningriigis asuvatele pädevatele asutustele. Komisjoni tuleks teavitada ka võimalikest märkidest, et süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eest vastutavate Ühendkuningriigi avaliku sektori asutuste tegevus, samuti järelevalveasutuste tegevus ei taga nõutavat kaitsetaset.

| (168) | Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ühendkuningriigi või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest, ilmneb, et Ühendkuningriigi pakutav kaitsetase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon teavitama sellest Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning nõudma, et kindlaksmääratud mõistliku tähtaja jooksul, mis ei tohi olla pikem kui kolm kuud, võetakse asjakohaseid meetmeid. Vajaduse korral võib seda tähtaega pikendada teatava ajavahemiku võrra, võttes arvesse küsimuse olemust ja/või selle lahendamiseks võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(168)

Kui kättesaadavast teabest, eriti käesoleva otsuse järelevalvest tulenevast või Ühendkuningriigi või liikmesriikide ametiasutuste esitatud teabest, ilmneb, et Ühendkuningriigi pakutav kaitsetase ei pruugi enam olla piisav, peaks komisjon teavitama sellest Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning nõudma, et kindlaksmääratud mõistliku tähtaja jooksul, mis ei tohi olla pikem kui kolm kuud, võetakse asjakohaseid meetmeid. Vajaduse korral võib seda tähtaega pikendada teatava ajavahemiku võrra, võttes arvesse küsimuse olemust ja/või selle lahendamiseks võetavaid meetmeid.

| (169) | Kui Ühendkuningriigi pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud tähtaja möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt piisaval kaitsetasemel, algatab komisjon direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(169)

Kui Ühendkuningriigi pädevad asutused ei ole kindlaksmääratud tähtaja möödumisel neid meetmeid võtnud või muul viisil rahuldavalt tõendanud, et käesolev otsus põhineb endiselt piisaval kaitsetasemel, algatab komisjon direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetluse käesoleva otsuse osaliseks või täielikuks peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.

| (170) | Teise võimalusena algatab komisjon menetluse otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on endiselt tagatud piisav kaitsetase. |
| --- | --- |

(170)

Teise võimalusena algatab komisjon menetluse otsuse muutmiseks, et eelkõige kehtestada andmete edastamise lisatingimused või piirata kaitse piisavuse otsuse kohaldamisala selliselt, et selle alla kuuluks üksnes andmeedastus, mille puhul on endiselt tagatud piisav kaitsetase.

| (171) | Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse. |
| --- | --- |

(171)

Nõuetekohaselt põhjendatud, tungivalt vajalikul ja kiireloomulisel juhul kasutab komisjon võimalust võtta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, millega otsus peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse.

6.   OTSUSE KOHALDAMISE KESTUS JA PIKENDAMINE

OTSUSE KOHALDAMISE KESTUS JA PIKENDAMINE

| (172) | Tuleks arvestada, et väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperioodi ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu artikli 782 kohase ajutise sätte kohaldamise lõppemisel haldab ja kohaldab Ühendkuningriik sellist uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise, mis erineb korrast, mis kehtis, kui Ühendkuningriigile oli siduv Euroopa Liidu õigus. See võib hõlmata muudatusi käesolevas otsuses hinnatud andmekaitseraamistikus ja muid asjakohaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(172)

Tuleks arvestada, et väljaastumislepingus ette nähtud üleminekuperioodi ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu artikli 782 kohase ajutise sätte kohaldamise lõppemisel haldab ja kohaldab Ühendkuningriik sellist uut andmekaitsekorda ja tagab selle täitmise, mis erineb korrast, mis kehtis, kui Ühendkuningriigile oli siduv Euroopa Liidu õigus. See võib hõlmata muudatusi käesolevas otsuses hinnatud andmekaitseraamistikus ja muid asjakohaseid muudatusi.

| (173) | Seepärast on asjakohane sätestada, et käesolevat otsust kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest. |
| --- | --- |

(173)

Seepärast on asjakohane sätestada, et käesolevat otsust kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest.

| (174) | Kui eelkõige käesoleva otsuse järelevalvest tulenev teave näitab, et Ühendkuningriigis tagatud kaitse taseme piisavusega seotud tähelepanekud on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud, peaks komisjon hiljemalt kuus kuud enne käesoleva otsuse kohaldamise lõppu algatama käesoleva otsuse muutmise menetluse, et pikendada selle kohaldamisaega põhimõtteliselt veel nelja aasta võrra. Rakendusaktid käesoleva otsuse muutmiseks võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetlusega. |
| --- | --- |

(174)

Kui eelkõige käesoleva otsuse järelevalvest tulenev teave näitab, et Ühendkuningriigis tagatud kaitse taseme piisavusega seotud tähelepanekud on endiselt faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud, peaks komisjon hiljemalt kuus kuud enne käesoleva otsuse kohaldamise lõppu algatama käesoleva otsuse muutmise menetluse, et pikendada selle kohaldamisaega põhimõtteliselt veel nelja aasta võrra. Rakendusaktid käesoleva otsuse muutmiseks võetakse vastu kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetlusega.

7.   LÕPPMÄRKUSED

LÕPPMÄRKUSED

| (175) | Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (271) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(175)

Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldas arvamuse, (271) mida on käesoleva otsuse koostamisel arvesse võetud.

271

| (176) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 alusel loodud komisjoni arvamusega. |
| --- | --- |

(176)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 alusel loodud komisjoni arvamusega.

| (177) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 6a kohaselt ei ole direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud normid isikuandmete töötlemise kohta liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. või 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul Iirimaa suhtes siduvad, kui Iirimaa suhtes ei ole siduvad normid, mis käsitlevad õigusalast koostööd kriminaalasjades või politseikoostööd, mille raames tuleb järgida ELi toimimise lepingu artikli 16 alusel kehtestatud sätteid. Lähtudes nõukogu rakendusotsusest (EL) 2020/1745, (272) tuleb direktiiv (EL) 2016/680 Iirimaal rakendada ja seda ajutiselt kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Järelikult on käesolev rakendusotsus Iirimaale seoses Schengeni acquis’ga, milles Iirimaa osaleb, siduv samadel tingimustel nagu direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisel Iirimaal vastavalt rakendusotsuses (EL) 2020/1745 sätestatule. |
| --- | --- |

(177)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 6a kohaselt ei ole direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud normid isikuandmete töötlemise kohta liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. või 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul Iirimaa suhtes siduvad, kui Iirimaa suhtes ei ole siduvad normid, mis käsitlevad õigusalast koostööd kriminaalasjades või politseikoostööd, mille raames tuleb järgida ELi toimimise lepingu artikli 16 alusel kehtestatud sätteid. Lähtudes nõukogu rakendusotsusest (EL) 2020/1745, (272) tuleb direktiiv (EL) 2016/680 Iirimaal rakendada ja seda ajutiselt kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Järelikult on käesolev rakendusotsus Iirimaale seoses Schengeni acquis’ga, milles Iirimaa osaleb, siduv samadel tingimustel nagu direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisel Iirimaal vastavalt rakendusotsuses (EL) 2020/1745 sätestatule.

272

acquis

| (178) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 2 ja 2a kohaselt ei ole direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud normid ja seega käesolev rakendusotsus Taani suhtes siduvad ning Taani suhtes ei kohaldata norme isikuandmete töötlemise kohta liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. või 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul. Võttes siiski arvesse, et direktiiv (EL) 2016/680 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 26. oktoobril 2016 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et on otsustanud direktiivi (EL) 2016/680 rakendada. Seega on käesolev rakendusotsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(178)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 2 ja 2a kohaselt ei ole direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud normid ja seega käesolev rakendusotsus Taani suhtes siduvad ning Taani suhtes ei kohaldata norme isikuandmete töötlemise kohta liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. või 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul. Võttes siiski arvesse, et direktiiv (EL) 2016/680 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 26. oktoobril 2016 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et on otsustanud direktiivi (EL) 2016/680 rakendada. Seega on käesolev rakendusotsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

acquis

| (179) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (273) tähenduses. |
| --- | --- |

(179)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (273) tähenduses.

acquis

acquis

273

| (180) | Šveitsi puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (274) tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Šveitsi puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (274) tähenduses.

acquis

acquis

274

| (181) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (275) tähenduses, |
| --- | --- |

(181)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev rakendusotsus Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (275) tähenduses,

acquis

acquis

275

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 kohaldamisel tagab Ühendkuningriik selliste isikuandmete kaitse piisava taseme, mis edastatakse Euroopa Liidust Ühendkuningriigi avaliku sektori asutustele, kes vastutavad süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eest.

Artikkel 2

Kui liikmesriikide pädevad järelevalveasutused kasutavad isikute kaitsmiseks seoses nende isikuandmete töötlemisega direktiivi (EL) 2016/680 artikli 47 kohaseid volitusi Ühendkuningriigi avaliku sektori asutustele artiklis 1 sätestatud kohaldamisalas toimuva andmete edastamise suhtes, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni viivitamata.

Artikkel 3

1.   Komisjon jälgib pidevalt seda, kuidas kohaldatakse käesoleva otsuse aluseks olevat õigusraamistikku, sealhulgas andmete edasisaatmisel ja üksikisiku õiguste teostamisel kohaldatavaid tingimusi, et hinnata, kas Ühendkuningriik tagab jätkuvalt piisava kaitsetaseme artikli 1 tähenduses.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist juhtudest, mil teabevolinik või muu Ühendkuningriigi pädev asutus ei ole suutnud tagada vastavust käesoleva otsuse aluseks olevale õigusraamistikule.

3.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist kõikidest märkidest, mis osutavad sellele, et Ühendkuningriigi ametiasutuste sekkumine üksikisikute isikuandmete kaitse õigusesse ületab rangelt vajalikku või et sellise sekkumise vastu puudub tõhus õiguskaitse.

4.   Kui komisjonil on põhjust arvata, et piisav kaitsetase ei ole enam tagatud, teavitab komisjon Ühendkuningriigi pädevaid asutusi ning võib käesoleva otsuse kohaldamise peatada, otsuse kehtetuks tunnistada või seda muuta.

5.   Komisjon võib otsuse kohaldamise peatada, otsuse kehtetuks tunnistada või seda muuta ka juhul, kui Ühendkuningriigi valitsuse koostöö puudumine takistab komisjoni tegemast kindlaks, kas artiklis 1 tehtud järelduse paikapidavus on kahtluse all.

Artikkel 4

Käesolev otsus kehtib kuni 27. juunini 2025, kui selle kehtivust ei pikendata direktiivi (EL) 2016/680 artikli 58 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Didier REYNDERS

---

(1)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

1

(2)  Vt direktiivi (EL) 2016/680 põhjendus 64.

2

(3)  Vt viimati otsus kohtuasjas C-311/18, Maximilian Schrems vs. Data Protection Commissioner (edaspidi „Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

3

vs.

(4)  Vt 2021. aasta veebruaris vastu võetud soovitused 01/2021 õiguskaitsedirektiivi kohase piisavuse võrdlusaluse kohta, kättesaadav aadressil https://edpb.europa.eu/our-work-tools/general-guidance/police-justice-guidelines-recommendations-best-practices_et

4

(5)  Kohtuasi C-362/14, Maximilian Schrems vs. Data Protection Commissioner (edaspidi „Schrems“), ECLI:EU:C:2015:650, punkt 73.

5

vs.

(6)  Schrems, punkt 74.

6

(7)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Isikuandmete vahetamine ja kaitsmine globaliseerunud maailmas“, COM(2017) 7, punkt 3.1, lk 6–7, kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=ET.

7

(8)  2018. aasta andmekaitseseadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

8

(9)  Ühendkuningriigi kaitse piisavuse arutelude selgitava raamistiku (Explanatory Framework for Adequacy Discussion) osa F: õiguskaitse, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872237/F_-_Law_Enforcement_.pdf.

9

(10)  Esmalt rakendati konventsiooni 108 põhimõtted Ühendkuningriigi õigusesse 1984. aasta andmekaitseseadusega, mis asendati 1998. aasta ja seejärel 2018. aasta andmekaitseseadusega (koostoimes Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmäärusega).Ühendkuningriik allkirjastas 2018. aastal ka protokolli, millega muudetakse isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni, (konventsioon 108+) ja tegeleb praegu konventsiooni ratifitseerimisega.

10

(11)  Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklid 6 ja 8 (vt ka 1998. aasta inimõiguste seaduse 1. lisa).

11

(12)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahv 6.

12

(13)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahv 3.

13

(14)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping, 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT, ELT C 384I, 12.11.2019, lk 1–177 (edaspidi „väljaastumisleping“), kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=ET.

14

(15)  2018. aasta Euroopa Liidust väljaastumise seadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

15

(16)  2018. aasta andmekaitseseadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

16

(17)  2018. aasta väljaastumisseaduse paragrahv 6.

17

(18)  2019. aasta andmekaitset, eraelu puutumatust, elektroonilist sidet, muudatusi jne käsitlev (EList väljaastumise) määrus (The Data Protection, Privacy and Electronic Communications (Amendments etc.) (EU Exit) Regulations 2019), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made, mida on muudetud 2020. aasta andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrusega, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522.

18

(19)  Väljaastumismäärusega tehakse mitu muudatust 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osas. Paljud neist on tehnilised muudatused, näiteks jäetakse välja viited liikmesriigile või õiguskaitsedirektiivile (vt näiteks 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 48 lõige 8 või paragrahvi 73 lõike 5 punkt a koos siseriikliku õigusega), nii et pärast üleminekuperioodi lõppu toimib 3. osa siseriikliku õiguse sättena. Mõnes kohas tuli teha teist laadi muudatusi, näiteks et Ühendkuningriigi andmekaitse õigusraamistiku eesmärkidel võtab kaitse piisavuse otsuseid vastu minister, mitte enam Euroopa Komisjon (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 74A).

19

(20)  Üksikasjalikuma selgituse jaoks Ühendkuningriigi politseijõudude ja nende volituste kohta vt Ühendkuningriigi kaitse piisavuse arutelude selgitav raamistik, osa F: õiguskaitse (vt joonealune märkus 9).

20

(21)  1996. aasta politseiseadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1996/16/contents.

21

(22)  Inglismaa ja Walesi kutselise politseitegevuse põhimõtete ja standardite koodeks „The Code of Practice for the Principles and Standards of Professional Behaviour for the Policing Profession of England and Wales“, kättesaadav aadressil https://www.college.police.uk/What-we-do/Ethics/Documents/Code_of_Ethics.pdf; politseiteenistuse Põhja-Iirimaa eetikakoodeks „Police Service Northern Ireland Code of Ethic“, kättesaadav aadressil: https://www.nipolicingboard.org.uk/psni-code-ethics; Šotimaa politseitegevuse eetikakoodeks „Code of Ethics for policing in Scotland“, kättesaadav aadressil https://www.scotland.police.uk/about-us/code-of-ethics-for-policing-in-scotland/.

22

(23)  Politseiteabe haldamise tegevusjuhend, kättesaadav aadressil http://library.college.police.uk/docs/APPref/Management-of-Police-Information.pdf.

23

(24)  1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents.

24

(25)  1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse tegevusjuhendid (PACE Codes of Practice), kättesaadavad aadressil https://www.gov.uk/guidance/police-and-criminal-evidence-act-1984-pace-codes-of-practice.

25

(26)  Politseiteabe haldamise tegevusjuhend, kättesaadav aadressil https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/management-of-police-information/.

26

(27)  Andmekaitse käsiraamat politsei andmekaitsespetsialistidele (Data Protection Manual for Police Data Protection Professionals), kättesaadav aadressil https://www.npcc.police.uk/2019%20FOI/IMORCC/225%2019%20NPCC%20DP%20Manual%20Draft%200.11%20Mar%202019.pdf.

27

(28)  Näiteks politseiteabe haldamise tegevusjuhendit (vt joonealune märkus 22) kohaldatakse operatiivse politseiteabe säilitamise suhtes (vt käesoleva otsuse põhjendus 47).

28

(29)  Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul tegeles politseikolledž kaitse piisavuse arutelu perioodi ajal teabe- ja dokumendihalduse tegevusjuhendi koostamisega, mis pidi asendama politseiteabe haldamise tegevusjuhendi. Tegevusjuhend avaldati avalikuks konsulteerimiseks 25. jaanuaril 2021 ja see on kättesaadav aadressil https://www.college.police.uk/article/information-records-management-consultation

29

(30)  Kohtuasjas R vs. Commission of Police of the Metropolis [2014] EWCA Civ 585 kinnitati politseiteabe haldamise tegevusjuhendi õiguslik staatus ja kohtunik Laws teatas, et vastavalt 1996. aasta politseiseaduse paragrahvile 39A peab Londoni politseiameti juht võtma arvesse politseiteabe haldamise tegevusjuhendit ja kinnitatud kutsetavasid politseiteabe haldamise kohta.

30

vs

(31)  Seda, kas politsei järgib politseiteabe haldamise tegevusjuhendit, kontrollib Tema Majesteedi politseiteenistuse ning tuletõrje- ja päästeteenistuse inspektoraat (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services, HMICFRS).

31

(32)  Vt sellega seoses politseikolledži seisukohta kinnitatud kutsetavade järgimise kohta kõigis politseitöö aspektides; seisukohas selgitatakse, et „ametlik politseiasutus (politseikolledž) on kinnitanud kutsetavad kui kutselise politseitegevuse ametliku allika. Politseiametnikelt ja -töötajatelt eeldatakse kinnitatud kutsetavade arvessevõtmist oma kohustuste täitmisel. Võib esineda asjaolusid, kus politseil on õiguspärane operatiivne põhjus kinnitatud kutsetavadest kõrvalekaldumiseks, kuid see põhjus peab olema selge. Politsei vastutab riiklikult kokkulepitud suunistega vastuolus olevast tegevusest tuleneva kohaliku ja riikliku riski eest ning kui selle tagajärjeks on intsident või uurimine (näiteks politseitegevuse sõltumatu järelevalveasutuse kaudu), vastutab riski eest politsei.“, kättesaadav aadressil https://www.app.college.police.uk/faq-page/.

32

(33)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/.

33

(34)  Vt kohtuasi Bridges vs. the Chief Constable of South Wales Police [2019] EWHC 2341 (Admin), kus kõrge kohus küll möönis, et voliniku suunised ei tulene õigusaktidest, kuid märkis, et „[k]aaludes, kas vastutav töötleja on või ei ole täitnud paragrahvist 64 tulenevat kohustust [viia suure riskiga andmetöötluse kohta läbi andmekaitse mõjuhindamine], võtab kohus arvesse suuniseid, mille teabevolinik on avaldanud andmekaitse mõjuhindamiste kohta“.

34

vs.

(35)  Nende seas on 2018. aasta andmekaitseseaduse 7. lisas loetletud prokuratuuri direktorid, Põhja-Iirimaa prokuratuuri direktor või teabevolinik.

35

(36)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 43 lõige 3.

36

(37)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 30 lõige 3. Luureteenistused (salaluureteenistus, julgeolekuteenistus ja valitsusside peakorter) ei ole pädevad asutused (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 30 lõige 2) ja nende tegevuse suhtes ei kohaldata 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa. Nende tegevus kuulub 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa alla.

37

(38)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 31.

38

(39)  Seega ei kohaldata 2018. aasta andmekaitseseadust ega seetõttu käesolevat otsust Briti krooni sõltkondade ja muude Ühendkuningriigi ülemereterritooriumide, nagu Falklandi saarte ja Gibraltari territooriumi suhtes.

39

(40)  2018. aasta andmekaitseseaduse kohaldamisalasse ei kuulu surnud isikute andmed.

40

(41)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõige 8.

41

(42)  
  „Biomeetrilised andmed“ – konkreetse tehnilise töötlemise abil saadavad isikuandmed isiku füüsiliste, füsioloogiliste ja käitumuslike omaduste kohta, mis võimaldavad kõnealust isikut kordumatult tuvastada või kinnitavad selle isiku tuvastamist, näiteks näokujutis ja sõrmejälgede andmed.

42

(43)  
  „Terviseandmed“ – isiku füüsilise ja vaimse tervisega seotud isikuandmed, sealhulgas temale tervishoiuteenuste osutamist käsitlevad andmed, mis annavad teavet tema terviseseisundi kohta.

43

(44)  
  „Geneetilised andmed“ – isikuandmed, mis on seotud asjaomase isiku päritud või omandatud geneetiliste omadustega, mis annavad ainulaadset teavet kõnealuse isiku füsioloogia ja tervise kohta ning mis tulenevad eelkõige asjaomase isiku bioloogilise proovi analüüsist saadud isikuandmetest.

44

(45)  2018. aasta andmekaitseseaduse selgitavad märkused, punkt 181, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/pdfs/ukpgaen_20180012_en.pdf.

45

(46)  Näiteks riikliku kriminaalameti (National Crime Agency) volitused tulenevad 2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seadusest, mis on kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents. Samamoodi on toidustandardiameti (Food Standards Agency) volitused ette nähtud 1999. aasta toidustandardiseaduses, mis on kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1999/28/contents. Teisi näiteid: süüteo eest vastutusele võtmise 1985. aasta seadus, millega loodi Ühendkuningriigi prokuratuur (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1985/23/contents); 2005. aasta maksu- ja tolliameti seadus, millega loodi Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2005/11/contents); Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetlusseadus, millega loodi Šotimaa kriminaalasjade järelevalve komisjon (Scottish Criminal Cases Review Commission) (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents); Põhja-Iirimaa 2002. aasta kohtuseadus, millega loodi Põhja-Iirimaa prokuratuur (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2002/26/contents), ning 1987. aasta kriminaalõigusseadus, millega loodi raskete pettuste amet ja sätestati selle volitused (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1987/38/contents).

46

(47)  Näiteks Ühendkuningriigi ametiasutuste antud teabe põhjal tulenevad Šotimaa prokuratuuri (Crown Office and Procurator Fiscal Service) juhtiva õigusnõuniku (Lord Advocate) volitused uurida surmajuhtumeid ja võtta vastutusele süütegude eest üldisest õigusest, samas kui osa tema ülesannetest on kehtestatud statuudiga. Lisaks tulenevad monarhi ja seega ka valitsussektori, ministeeriumite ja ministrite volitused õigusaktidest, üldisest õigusest ja kuninglikust eesõigusest (need on monarhile üldise õiguse alusel antud volitused, mida teostavad ministrid).

47

(48)  Ühendkuningriigi kaitse piisavuse arutelude selgitava raamistiku (Explanatory Framework for Adequacy Discussion) osa F: õiguskaitse, lk 8 (vt joonealune märkus 9).

48

(49)  Tähtsaimad õigusaktid, milles on ette nähtud politsei peamiste volituste (vahistamine, läbiotsimine, jätkuva kinnipidamise lubamine, sõrmejälgede võtmine, intiimsete proovide võtmine, pealtkuulamine, juurdepääs sideandmetele) kord, on: i) Inglismaal ja Walesis 1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seadus (PACE), kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents (mida on muudetud 2012. aasta vabaduste kaitse seadusega, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents), ning 2016. aasta uurimisvolituste seadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents; ii) Šotimaal 2016. aasta kriminaalõigusseadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/asp/2016/1/contents, ja 1995. aasta kriminaalmenetluse seadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents; iii) Põhja-Iirimaal 1989. aasta politsei- ja kriminaaltõendite määrus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/nisi/1989/1341/contents.

49

(50)  Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et õigusaktide ülimuslikkus on Ühendkuningriigis pikaajaline tava, mis pärineb juba otsusest kohtuasjas Entick vs. Carrington [1765] EWHC KB J98, milles tunnistati, et täidesaatva võimu volitustel on piirid, ning kehtestati põhimõte, et üldisest õigusest tulenevad volitused ning monarhi ja valitsuse eesõiguslikud volitused on allutatud riigis kehtivatele seadustele.

50

vs.

(51)  Vt kohtuasi Rice vs. Connolly [1966] 2 QB 414.

51

vs.

(52)  Vt kohtuasi R (Catt) vs. Association of Chief police Officers [2015] AC 1065, kus seoses politsei volitustega hankida ja hoida teavet isiku kohta (kes oli toime pannud süüteo), otsustas Lord Sumption, et üldise õiguse kohaselt on politseil volitus hankida ja säilitada teavet politseitöö eesmärkidel, st üldiselt võttes avaliku korra säilitamiseks ning kuritegevuse tõkestamiseks ja avastamiseks. Need volitused ei võimalda kasutada teabe hankimiseks sekkuvaid meetodeid, nagu eravaldusesse sisenemine või rünnakuks liigitatav tegevus (v.a vahistamine üldisest õigusest tulenevate volituste raames). Kohtunik leidis, et antud juhul olid üldisest õigusest tulenevad volitused piisavad, et võimaldada nendes kaebustes käsitletava avaliku teabe hankimist ja säilitamist.

52

vs.

(53)  2010. aasta võrdõiguslikkuse seadus, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2010/15/contents.

53

(54)  Vt kõrge kohtu otsus kohtuasjas Bridges vs. the Chief Constable of South Wales Police (vt joonealune märkus 33) – näide juhtumi kohta, kus politsei üldisest õigusest tulenevaid volitusi hinnatakse 1998. aasta andmekaitseseaduse raamistikus. Vt ka kohtuasjad Vidal-Hall vs. Google Inc [2015] EWCA Civ 311 ja Richard vs. BBC [2018] EWHC 1837 (Ch).

54

vs.

vs.

vs.

(55)  Vt näiteks Põhja-Iirimaa politseiteenistuse suunised andmehalduse teenistusjuhendis, kättesaadav aadressil https://www.psni.police.uk/globalassets/advice--information/our-publications/policies-and-service-procedures/records-management-080819.pdf.

55

(56)  Alamkoda on avaldanud infodokumendi, milles on sätestatud Inglismaa ja Walesi politsei peamised üldisest õigusest ja seadusõigusest tulenevad volitused (vt https://researchbriefings.files.uk/documents/CBP-8637/CBP-8637.pdf). Kui selle dokumendi kohaselt tulenevad näiteks monarhi kehtestatud rahu tagamise ja jõu kasutamise volitused üldisest õigusest, siis läbiotsimisvolitused tulenevad alati statuudist. Politsei vahistamis- ja läbiotsimisvolituste kohta on esitatud teavet Šotimaa valitsuse veebisaidil (vt https://www.gov.scot/policies/police/police-powers/).

56

(57)  Ühendkuningriigi ametiasutuste antud teabe põhjal hõlmavad valitsuse rakendatavad eesõiguslikud volitused näiteks lepingute koostamist ja ratifitseerimist, diplomaatiat ning relvajõudude kasutamist Ühendkuningriigis, et aidata politseil tagada rahu.

57

(58)  Selle kohta vt Ühendkuningriigi andmete edasisaatmise korra hindamine põhjendustes 74–87.

58

(59)  Vt kohtuasi Bancoult vs. Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs [2008] UKHL 61, kus kohtud otsustasid, et ka eesõiguslikule volitusele teha kuninglikke korraldusi kehtivad kohtuliku kontrolli tavapärased alused.

59

vs.

(60)  Vt kohtuasi Attorney-General vs. De Keyser’s Royal Hotel Ltd [1920] [1920] AC 508, kus kohus leidis, et eesõiguslikke volitusi ei saa kasutada, kui neid asendavad seadusõigusest tulenevad volitused; kohtuasi Laker Airways Ltd vs. Department of Trade 1977] QB 643, kus kohus leidis, et eesõiguslikke volitusi ei saa kasutada õigusaktide kohaldamise vältimiseks; kohtuasi R vs. Secretary of State for the Home Department, ex p. Fire Brigades Union [1995] UKHL 3, kus kohus leidis, et eesõiguslikke volitusi ei saa kasutada, kui need on vastuolus kehtestatud õigusaktiga, isegi kui see kehtestatud õigusakt ei ole veel jõustunud; kohtuasi R (Miller) vs. Secretary of State for Exiting the European Union [2017] UKSC 5, kus kohus kinnitas õigusakti võimet kohandada ja tühistada eesõiguslikke volitusi. Üldise ülevaate saamiseks kuninglike eesõiguste ja seadusõigusest või üldisest õigusest tulenevate volituste vahekorra kohta vt alamkoja infodokument, kättesaadav aadressil https://researchbriefings.files.parliament.uk/documents/SN03861/SN03861.pdf.

60

vs.

vs.

vs.

vs.

(61)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Esimene põhimõte“ („What is the first principle about?“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/principles/#ib2.

61

(62)  See tuleneb 2018. aasta andmekaitseseaduse asjakohase sätte sõnastusest, mille kohaselt on isikuandmete töötlemine õiguskaitse eesmärgil seaduslik vaid sel juhul ja sellises ulatuses, kui „see põhineb õigusel“ ja „a) andmesubjekt on andnud nõusoleku isikuandmete töötlemiseks sellel eesmärgil või b) isikuandmete töötlemine on vajalik pädeva asutuse poolt eesmärgi kohase ülesande täitmiseks“.

62

(63)  Vt direktiivi (EL) 2016/680 põhjendused 35 ja 37.

63

(64)  Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et nõusolek võib olla asjakohane alus isikuandmete töötlemiseks näiteks juhul, kui politsei võtab DNA-proovi seoses teadmata kadunud isikuga, et võrrelda seda surnukeha DNAga, kui surnukeha peaks leitama. Sellistel asjaoludel oleks politseil kohatu nõuda andmesubjektilt proovi andmist; selle asemel paluks politsei isiku vabatahtlikku nõusolekut, mille võib igal ajal tagasi võtta. Kui nõusolek võetakse tagasi, ei saa andmeid enam töödelda, kui proovi töötlemise jätkamiseks ei kehtestata uut õiguslikku alust (nt andmesubjektist sai kahtlusalune). Teine asjakohane näide on see, kui politsei uurib süütegu, mille ohvrile (röövi, seksuaalsüüteo või perevägivalla ohver või tapmisohvri või muu süüteo ohvri sugulased) oleks kasulik saada abi heategevusorganisatsioonist Victim Support (toetab kuriteo- ja muu traumaatilise sündmuse ohvreid). Sellises olukorras jagab politsei ohvriabi organisatsiooniga isiklikku teavet, näiteks nimi ja kontaktandmed, vaid ohvri nõusolekul.

64

(65)  2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa alusel toimuva isikuandmete töötlemise eesmärkidel kasutatavat nõusolekut ei ole eraldi määratletud. Teabevoliniku büroo on koostanud suunised 2018. aasta andmekaitseseaduse 3. osa kohase nõusoleku mõiste kohta, selgitades, et sellel on sama tähendus kui isikuandmete kaitse üldmääruses esitatud määratlusel ja need tuleks kooskõlla viia, täpsustades, et „nõusolek peab olema vabatahtlik, konkreetne ja teadlik ning võimalus valida, kas oma andmete töötlemisega nõustuda, peab olema tõeline“ (õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Esimene põhimõte“ („What is the first principle about?“) (vt joonealune märkus 64) ja andmekaitse suunis nõusoleku kohta, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/lawful-basis-for-processing/consent/).

65

(66)  Vt näiteks teave Lincolnshire’i politsei veebisaidil (https://www.lincs.police.uk/resource-library/data-protection/law-enforcement-processing/) või West Yorkshire’i politsei veebisaidil (https://www.westyorkshire.police.uk/sites/default/files/2018-06/data_protection.pdf).

66

(67)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõige 8.

67

(68)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõige 4.

68

(69)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 35 lõige 5.

69

(70)  Täielikkuse huvides tuleb märkida, et kui andmete töötlemine põhineb nõusolekul, peab see olema vabatahtlik, konkreetne ja teadlik ning oma andmete töötlemisega nõustumiseks tuleb teha konkreetne valik. Lisaks peab vastutaval töötlejal olema andmesubjekti nõusoleku alusel andmete töötlemiseks kehtiv nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 42 on esitatud nõuded, millele nõuetekohane dokument tegevuspõhimõtete kohta peab vastama. Selles väljendatakse selgesti, et dokumendis tuleb selgitada vähemalt vastutava töötleja menetlusi, millega tagada andmekaitsepõhimõtete järgimine, ning selgitada vastutava töötleja põhimõtteid isikuandmete säilitamisel ja kustutamisel. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 42 kohaselt tähendab see, et vastutav töötleja peab koostama dokumendi, milles a) selgitatakse vastutava töötleja menetlusi andmekaitsepõhimõtete järgimise tagamiseks ning b) selgitatakse vastutava töötleja põhimõtteid isikuandmete säilitamisel ja kustutamisel, mis tuginevad andmesubjekti nõusolekule, või näidatakse, kui kaua selliseid isikuandmeid tõenäoliselt säilitatakse. Dokumendis tegevuspõhimõtete kohta nõutakse, et töötlemistoiminguid dokumenteerides peaks vastutav töötleja alati esitama punktides a ja b nimetatud andmed. Teabevoliniku büroo on avaldanud näidisdokumendi (õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Tundlike isikuandmete töötlemise tingimused“ („Conditions for sensitive processing“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/conditions-for-sensitive-processing) ja võib võtta täitemeetmeid, kui vastutavad töötlejad ei täida neid nõudeid. Nõuetekohast dokumenti tegevuspõhimõtete kohta vaatavad ka kohtud 2018. aasta andmekaitseseaduse võimalike rikkumiste kaalumisel. Näiteks hiljutises kohtuasjas R (Bridges) vs. Chief Constable of South Wales Police vaatasid kohtud üle vastutava töötleja nõuetekohase dokumendi tegevuspõhimõtete kohta ja leidsid, et see on asjakohane, kuid võiks olla üksikasjalikum. Lõuna-Walesi politsei vaatas dokumendi üle ja ajakohastas seda kooskõlas teabevoliniku büroo uute suunistega (vt joonealune märkus 33). 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 42 lõike 3 kohaselt peaks vastutav töötleja nõuetekohast dokumenti tegevuspõhimõtete kohta korrapäraselt ajakohastama. Täiendava kaitsemeetmena peab vastutav töötleja 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 42 lõike 4 kohaselt töötlemistoiminguid järjepidevalt dokumenteerima, mis hõlmab lisaelemente peale 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 61 sätestatud vastutava töötleja üldise kohustuse dokumenteerida töötlemistoiminguid.

70

vs.

(71)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Tundlike isikuandmete töötlemise tingimused“ („Conditions for sensitive processing“) (vt joonealune märkus 70).

71

(72)  Töötlemine toimub ilma andmesubjekti nõusolekuta, kui: a) andmesubjekt ei saa anda töötlemiseks nõusolekut; b) ei ole mõistlikku alust eeldada, et vastutav töötleja saab töötlemiseks andmesubjekti nõusoleku; c) töötlemine peab toimuma ilma andmesubjekti nõusolekuta, sest andmesubjektilt nõusoleku hankimine takistaks alapunkti 1 alapunktis a mainitud kaitse tagamist.

72

(73)  Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 41 lõige 1.

73

(74)  Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 41 lõige 2.

74

(75)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 205 on ebatäpsed isikuandmed määratletud kui ebaõiged või eksitavad isikuandmed. Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et on tavapärane, et kriminaaluurimistega seotud andmed on sageli mittetäielikud, kuid võivad sellest hoolimata olla õiged.

75

(76)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 38 lõike 1 punkt b.

76

(77)  Kaitse piisavuse arutelu selgitava Ühendkuningriigi raamistiku kohaselt tagab see, et „arvesse võetakse nii andmesubjektide õigusi kui ka õiguskaitseasutuste operatiivseid vajadusi. Seda aspekti kaaluti hoolikalt andmekaitseseaduse eelnõu koostamise ajal, sest võib esineda konkreetseid ja piiratud operatiivseid põhjuseid, miks andmeid ei saa parandada. Seda juhtub kõige tõenäolisemalt siis, kui kõnealuseid ebaõigeid isikuandmeid tuleb säilitada originaalvormingus tõendamise eesmärkidel“ (vt kaitse piisavuse arutelu selgitav Ühendkuningriigi raamistik, osa F: õiguskaitse, lk 21, vt joonealune märkus 9).

77

(78)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 38 lõige 4. Lisaks tuleb 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 38 lõike 5 kohaselt enne isikuandmete edastamist või kättesaadavaks tegemist kontrollida nende kvaliteeti, isikuandmete edastamisel tuleb alati lisada vajalik teave, mis võimaldab andmete vastuvõtjal hinnata andmete õigsust, täielikkust, usaldusväärsust ja ajakohasust, ning kui pärast isikuandmete edastamist ilmneb, et andmed ei olnud õiged või edastamine oli ebaseaduslik, tuleb viivitamata teavitada vastuvõtjat.

78

(79)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 38 lõige 2.

79

(80)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 38 lõige 3.

80

(81)  Raamistik tagab järjepidevuse hangitud isikuandmete säilitamise nõuete kohaldamisel. Läbivaatamisperiood oleneb süüteost, need on jagatud nelja rühma: 1) teatavad kodanikukaitseküsimused; 2) muud seksuaal-, vägivaldsed ja rasked süüteod; 3) kõik muud süüteod; 4) muud. Üksikasjad on kinnitatud kutsetavades politseiteabe haldamise kohta (vt joonealune märkus 26).

81

(82)  Ühendkuningriigi ametiasutuste antud teabe kohaselt võivad ka teised organisatsioonid soovi korral järgida politseiteabe haldamise tegevusjuhendit, näiteks Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet ning riiklik kriminaalamet järgivad vabatahtlikult paljusid politseiteabe haldamise tegevusjuhendi põhimõtteid, et tagada õiguskaitse järjepidevus. Üldjuhul kehtestab enamik organisatsioone oma töötajatele konkreetsed põhimõtted ja suunised isikuandmete haldamise kohta nende tööülesannete raames ja vastavalt konkreetse organisatsiooni eripärale. Tavaliselt sisaldab see ka kohustuslikku koolitust.

82

(83)  Politseiteabe haldamise tegevusjuhendi avaldamisel lähtuti 1996. aasta politseiseaduse alusel sätestatud volitustest, mis võimaldavad politseikolledžil avaldada politseitöö tõhususega seotud tegevusjuhendeid. Enne kui parlamendile esitatakse selle seaduse alusel avaldatav tegevusjuhend, peab selle heaks kiitma minister ja selle asjus tuleb konsulteerida riikliku kriminaalametiga. 1996. aasta politseiseaduse paragrahvi 39A lõikes 7 nõutakse, et politsei peab võtma arvesse 1996. aasta politseiseadusest tulenevaid koodekseid.

83

(84)  Põhja-Iirimaa politseiteenistuse käsiraamatu peatükid 1–6.

84

(85)  Andmete säilitamise standardne töökord (Record Retention Standard Operating Procedure, SOP), kättesaadav aadressil https://www.scotland.police.uk/spa-media/nhobty5i/record-retention-sop.pdf.

85

(86)  Andmehalduse kohta lisateabe saamiseks vt Šotimaa riikliku registriga (National Records of Scotland) seotud teavet, mis on kättesaadav aadressil https://www.nrscotland.gov.uk/record-keeping/records-management.

86

(87)  Säilitamistähtaeg oleneb sellest, kas isik on süüdi mõistetud või mitte (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse (PACE) paragrahvid 63I–63KI). Näiteks kui täiskasvanu mõistetakse süüdi süüteos (recordable offence), võib tema sõrmejälgi ja DNA-profiili säilitada määramata aja jooksul (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvi 63I lõige 2), kuid säilitamine on ajaliselt piiratud, kui süüdimõistetu on noorem kui 18-aastane, tegemist on väärteoga (minor recordable offence) ja isikut ei ole varem süüdi mõistetud (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahv 63K). Kui isik on vahistatud või talle on esitatud süüdistus, kuid teda ei ole süüdi mõistetud, võib andmeid säilitada kolm aastat (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahv 63F). Säilitamistähtaja pikendamiseks on vajalik õigusasutuse heakskiit (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvi 63F lõige 7). Andmeid ei ole võimalik säilitada juhul, kui isik on vahistatud väärteo eest või talle on esitatud selle eest süüdistus, kuid teda ei ole väärteos süüdi mõistetud (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahvid 63D ja 63H).

87

recordable offence

minor recordable offence

(88)  Biomeetriavoliniku ametikoht loodi 2012. aasta vabaduste kaitse seaduse paragrahviga 20. Peale muude ülesannete täitmise otsustab biomeetriavolinik, kas politsei tohib säilitada selliste isikute DNA-profiilide andmeid ja sõrmejälgi, kes on vahistatud, kuid kellele ei ole esitatud kuriteo (qualifying offence) süüdistust (1984. aasta politsei- ja kriminaaltõendite seaduse paragrahv 63G). Biomeetriavolinikul on ka üldine kohustus jälgida DNA ja sõrmejälgede säilitamist ja kasutamist ning säilitamist riigi julgeoleku kaalutlustel (2012. aasta vabaduste kaitse seaduse paragrahvi 20 lõige 2). Biomeetriavolinik nimetatakse ametisse ametnike ametitesse nimetamise eeskirjade (Code for Public Appointments) kohaselt (eeskirjad on kättesaadavad aadressil Governance Code for Public Appointments - GOV.UK (www.gov.uk)) ning tema ametisse nimetamise tingimustes on selgelt sätestatud, et ametist tagandada saab teda ainult siseminister kitsalt kindlaks määratud asjaolude korral, nagu kohustuste täitmata jätmine kolme kuu jooksul, kuriteos süüdi mõistmine või ametisse nimetamise tingimuste rikkumine.

88

qualifying offence

(89)  Vahistamisfotode kasutamise ja säilitamise läbivaatamist käsitlev dokument „Review of the Use and Retention of Custody Images“, kättesaadav aadressil https://www.gov.uk/government/publications/custody-images-review-of-their-use-and-retention.

89

(90)  Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduse paragrahv 18 jj.

90

(91)  Säilitamistähtajad olenevad sellest, kas isik on süüdi mõistetud (Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 18 lõige 3) või kas ta on alaealine. Viimasel juhul on säilitamistähtaeg kolm aastat alates lapse süüdimõistmisest kohtuistungil (Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 18E lõige 8). Vahistatud, kuid süüdi mõistmata isikute andmeid ei tohi säilitada (Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 18 lõige 3), välja arvatud erijuhtudel ja olenevalt süüteo raskusest (Šotimaa 1995. aasta kriminaalmenetluse seaduse paragrahv 18A). 2020. aasta Šotimaa biomeetriavoliniku seadusega (Scottish Biometrics Commissioner Act 2020) (vt https://www.legislation.gov.uk/asp/2020/8/contents) loodi Šotimaa biomeetriavoliniku ametikoht. Volinik peab koostama ja läbi vaatama tegevusjuhendid (mille on heaks kiitnud Šotimaa parlament) biomeetriliste andmete hankimise, säilitamise, kasutamise ja hävitamise kohta kriminaalõiguse ja politseitöö eesmärkidel (2020. aasta Šotimaa biomeetriavoliniku seaduse paragrahv 7).

91

(92)  Kooskõlas 2018. aasta andmekaitseseaduse selgitavate märkustega (vt joonealune märkus 45), peab vastutav töötleja eelkõige kavandama ja korraldama oma julgeolekut nii, et see vastaks tema valduses olevate isikuandmete laadile ja võimalikule turvarikkumisest tulenevale kahjule; määrama, kes tema organisatsioonis vastutab infoturbe tagamise eest; veenduma, et tal on õiged füüsilised ja tehnilised turvameetmed, mida toetavad ranged põhimõtted ja kord ja usaldusväärsed ja hästi koolitatud töötajad, ning olema valmis kiiresti ja tõhusalt reageerima turvarikkumistele.

92

(93)  2018. aasta andmekaitseseaduse selgitavate märkuste punkt 221 (vt joonealune märkus 45).

93

(94)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõikes 4 on ette nähtud, et teavitus peab hõlmama isikuandmetega seotud rikkumise laadi kirjeldust (sealhulgas võimaluse korral asjaomaste andmesubjektide kategooriad ja ligikaudne arv ning asjakohaste isikuandmete kirjete kategooriad ja ligikaudne arv), kontaktasutuse nime ja kontaktandmeid, isikuandmetega seotud rikkumise tõenäoliste tagajärgede kirjeldust ning isikuandmetega seotud rikkumise kõrvaldamiseks vastutava töötleja võetud või kavandatud meetmete kirjeldust (sealhulgas asjakohasel juhul rikkumise võimaliku negatiivse mõju leevendamise meetmed).

94

(95)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõige 2.

95

(96)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõige 6.

96

(97)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 67 lõige 9.

97

(98)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõike 7 alusel võib vastutav töötleja piirata täielikult või osaliselt teabe andmist andmesubjektile sellises ulatuses ja seni, kuni piirang on andmesubjekti põhiõiguste ja õigustatud huvi seisukohast vajalik ja proportsionaalne meede a) ametliku või õigusliku päringu, uurimise või menetluse takistamise vältimiseks; b) süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamise vältimiseks; c) avaliku julgeoleku kaitseks; d) riigi julgeoleku kaitseks; e) teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.

98

(99)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõige 3.

99

(100)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõige 5.

100

(101)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõige 6 vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõikes 8 ette nähtud piirangule.

101

(102)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhendis on esitatud järgmine näide: „Teie veebisaidil on üldine isikuandmete kaitse teade, mis puudutab põhiteavet organisatsiooni kohta, isikuandmete töötlemise eesmärki, andmesubjekti õigusi ja tema õigust esitada kaebus teabevolinikule. Olete saanud teavet, et ühe süüteo toimepanemise juures viibis keegi. Selle isiku esmakordsel küsitlemisel peate andma üldist teavet ja lisateavet, et võimaldada tal teostada oma õigusi. Võite piirata õiglase andmete töötlemise teabe andmist vaid siis, kui see kahjustab teie läbiviidavat uurimist.“ (õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Isikutele antav teave“ („What information should we supply to an individual?“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib3).

102

(103)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhendis on sedastatud, et isikuandmete töötlemise kohta jagatav teave peab olema täpne, arusaadav ja kergesti kättesaadav, kirjutatud selges ja lihtsas keeles, kohandatud haavatavate isikute, näiteks laste vajadustega ning tasuta (õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Teabe jagamise viisid“ („How should we provide this information?“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib1).

103

(104)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 44 lõige 2.

104

(105)  Andmesubjekti õiguste üksikasjalik analüüs vt õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Üksikisiku õigused“ („Individual rights“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/.

105

(106)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 45 lõige 1.

106

(107)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 45 lõige 2.

107

(108)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 46 lõige 4.

108

(109)  Andmesubjekt võib taotleda, et vastutav töötleja kustutaks isikuandmed või piiraks nende töötlemist (kuid vastutaval töötlejal on kohustus kustutada andmed või piirata nende töötlemist hoolimata sellest, kas selline nõue on esitatud).

109

(110)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 46 lõige 4 ja paragrahvi 47 lõige 2.

110

(111)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 47 lõige 3.

111

(112)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 48 lõige 1.

112

(113)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 48 lõige 7.

113

(114)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 48 lõige 9.

114

(115)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 68.

115

(116)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 52 lõige 1.

116

(117)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 52 lõige 3.

117

(118)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 54 on määratletud mõiste „kohaldatav ajavahemik“ kui ühekuuline ajavahemik või õigusaktides sätestatud pikem ajavahemik, mis algab asjakohasel ajal, kui vastutav töötleja saab kõnealuse taotluse; kui vastutav töötleja saab andmekaitseseaduse paragrahvi 52 lõike 4 kohase taotluse kohta küsitud teabe (kui asjakohane) või kui makstakse andmekaitseseaduse paragrahvi 53 kohase taotlusega seoses võetav tasu (kui asjakohane).

118

(119)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 53 lõige 1.

119

(120)  Teabevoliniku büroo suuniste kohaselt võib vastutav töötleja otsustada võtta andmesubjektilt tasu, kui viimase taotlus on ilmselgelt põhjendamatu või ülemäärane, kuid vastutav töötleja otsustab sellele siiski vastata. Tasu peab olema mõistlik ja vastama põhjendatud kuludele. Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Ilmselgelt põhjendamatud ja ülemäärased taotlused“ („Manifestly unfounded and excessive requests“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/manifestly-unfounded-and-excessive-requests/.

120

(121)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 45 lõige 4.

121

(122)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 44 lõige 4.

122

(123)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 68 lõige 7.

123

(124)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 48 lõige 3.

124

(125)  Vt näiteks õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Andmetega tutvumise õigus“ („The right of access“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-of-access/#ib8.

125

(126)  Vt näiteks riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamat politsei andmekaitsespetsialistidele (vt joonealune märkus 27) või raskete pettuste ameti suunised, kättesaadavad aadressil https://www.sfo.gov.uk/publications/guidance-policy-and-protocols/sfo-operational-handbook/data-protection/.

126

(127)  Riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamat, lk 140 (vt joonealune märkus 27).

127

(128)  Riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamatus on märgitud, et „ametliku või õigusliku päringu, uurimise või menetluse takistamise vältimiseks“ on tõenäoliselt asjakohane isikuandmete puhul, mida töödeldakse seoses uurimiste, perekonnaasjade kohtu menetluste, kuritegevusega mitteseotud sisedistsipliinijuurdluste ja selliste juurdlustega nagu laste seksuaalse kuritarvitamise sõltumatu juurdlus (Independent Inquiry into Child Sexual Abuse); „teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks“ on aga seotud isikuandmetega, mis puudutavad lisaks taotlejale ka teisi isikuid (riikliku kõrgemate politseiametnike nõukogu andmekaitse käsiraamat, lk 140, vt joonealune märkus 27).

128

(129)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 79.

129

(130)  Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta (UK Government Guidance on National Security Certificates), kättesaadavad aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

130

(131)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 44 lõiked 5 ja 6, paragrahvi 45 lõiked 5 ja 6 ning paragrahvi 48 lõige 4.

131

(132)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 44 lõige 7, paragrahvi 45 lõige 7 ja paragrahvi 48 lõige 6.

132

(133)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 51.

133

(134)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 167.

134

(135)  Automatiseeritud töötluse ulatuse kohta märgitakse 2018. aasta andmekaitseseaduse selgitavates märkustes, et „need sätted on seotud täielikult automatiseeritud otsuste tegemisega, mitte automatiseeritud töötlemisega. Automatiseeritud töötlemisega (sealhulgas profiilianalüüs) on tegemist siis, kui andmetega tehtavatesse toimingutesse ei pea sekkuma inimesed. Seda kasutatakse sageli õiguskaitses, et filtreerida suuri andmekogumeid hallatavateks osadeks, mida saavad kasutada inimesed. Automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemine on automatiseeritud töötlemise vorm ja tähendab, et lõplik otsus tehakse ilma inimeste sekkumiseta.“ (Andmekaitseseaduse selgitavad märkused, punkt 204, vt joonealune märkus 45).

135

(136)  Lisaks andmekaitseseadusega ettenähtud kaitsele on Ühendkuningriigi õigusraamistikus sätestatud muud õiguskaitseasutuste suhtes kohaldatavad õiguslikud piirangud, mis takistaksid automatiseeritud töötlust (sealhulgas profiilianalüüsi), mille tulemuseks on ebaseaduslik diskrimineerimine. 1998. aasta inimõiguste seadusega inkorporeeritakse Ühendkuningriigi õigusesse õigused, mis on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooniga, sealhulgas konventsiooni artikliga 14, kus on sätestatud diskrimineerimiskeeld. Samuti keelatakse 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadusega diskrimineerida kaitstud tunnustega (nende hulka kuuluvad sugu, rass, puue jne) inimesi.

136

(137)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 49 lõige 2.

137

(138)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 50 lõige 4.

138

(139)  Seda uut raamistikku, sealhulgas ministri volitust anda välja kaitse piisavuse määrus, kohaldatakse alates üleminekuperioodi lõpust. Andmekaitse, eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määruses (eriti 21. lisa punktides 10–12, mis lisatakse selle määrusega 2018. aasta andmekaitseseadusesse) on aga ette nähtud, et teatavat isikuandmete edastamist üleminekuperioodil ja pärast selle lõppu käsitletakse nii, nagu see põhineks kaitse piisavuse määrusel. Selline edastamine hõlmab edastamist kolmandatele riikidele, mille suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus ELi kaitse piisavuse otsust, ning ELi liikmesriikidele, EFTA riikidele ja Gibraltari territooriumile, sest nad kohaldavad õiguskaitsega seotud andmete töötlemisele õiguskaitsedirektiivi (EFTA riigid kohaldavad direktiivi (EL) 2016/680 tulenevalt nende kohustustest Schengeni acquis’ raames). See tähendab, et üleminekuperioodi lõpus võib edastamine nendesse riikidesse jätkuda nagu enne EList väljaastumist. Pärast üleminekuperioodi lõppu peab minister vaatama kaitse piisavuse otsused läbi nelja aasta jooksul.

139

acquis

(140)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 73 ja 77.

140

(141)  Ühendkuningriigi ametiasutused on selgitanud, et riigi või rahvusvahelise organisatsiooni kirjeldust kasutatakse olukorras, kus on vaja piisavus konkreetselt ja osaliselt kindlaks määrata, kohaldades sihipäraseid piiranguid (näiteks kaitse piisavuse määrus seoses ainult teatavat liiki andmete edastamisega).

141

(142)  Vt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 74A lõige 4, milles on ette nähtud, et isikuandmete kaitse taseme piisavuse hindamisel peab minister eelkõige arvesse võtma järgmisi asjaolusid: „a) õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, asjaomased õigusaktid, nii üldised kui ka valdkondlikud, sealhulgas õigusaktid, mis käsitlevad avalikku julgeolekut, riigikaitset, riigi julgeolekut, kriminaalõigust ja riigiasutuste juurdepääsu isikuandmetele, ning kõnealuste õigusaktide, andmekaitsenormide, ametieeskirjade ja turvameetmete (sealhulgas eeskirjad isikuandmete edasisaatmise kohta teisele kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, mida kõnealune kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon täidab) rakendamine, kohtupraktika ning tõhusate ja kohtulikult kaitstavate õiguste ja tõhusa haldus- ja õiguskaitse olemasolu andmesubjektide jaoks, kelle isikuandmeid edastatakse; b) ühe või mitme sellise sõltumatu järelevalveasutuse olemasolu ja tõhus toimimine asjaomases kolmandas riigis või kellele rahvusvaheline organisatsioon allub, kes vastutab andmekaitsenormide järgimise ja täitmise tagamise eest, sealhulgas piisavate täidesaatvate volituste eest, ning andmesubjektide abistamise ja nõustamise eest nende õiguste teostamisel ning volinikuga tehtava koostöö eest, ja c) asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni rahvusvahelised kohustused või muud kohustused, mis tulenevad õiguslikult siduvatest konventsioonidest või õigusaktidest või kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni osalemisest mitmepoolsetes või piirkondlikes süsteemides, eelkõige seoses isikuandmete kaitsega“.

142

(143)  Vt digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiministri ning teabevoliniku büroo vaheline vastastikuse mõistmise memorandum teabevoliniku büroo osa kohta seoses Ühendkuningriigi kaitse piisavuse uue hindamisega https://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

143

(144)  Selle 40-päevase ajavahemiku jooksul on mõlemal parlamendikojal võimalus hääletada määruse vastu; kui määruse vastu antakse piisavalt hääli, ei ole määrusel enam õiguslikku mõju.

144

(145)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 75.

145

(146)  Kui andmete edastamisel tuginetakse asjakohastele kaitsemeetmetele, siis tuleb 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 75 lõike 3 kohaselt a) edastamine dokumenteerida, b) dokumendid tuleb esitada taotluse korral volinikule ja c) dokumendid peavad sisaldama eelkõige i) edastamise kuupäeva ja kellaaega, ii) vastuvõtja nime ja muud asjakohast teavet tema kohta, iii) edastamise selgitust ning iv) edastatud isikuandmete kirjeldust.

146

(147)  Õiguskaitse eesmärgil andmete töötlemise juhend, „Erilised asjaolud“ („Are there any special circumstances?“), kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/international-transfers/#ib3).

147

(148)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 76.

148

(149)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 76.

149

(150)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 76 lõige 3.

150

(151)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 73 lõige 5.

151

(152)  Uue raamistiku kohaldatavust tuleb käsitleda koos ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (ELT L 444, 31.12.2020, lk 14) (edaspidi „ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping“) artikliga 782 Leping on kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=ET.

152

(153)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 62.

153

(154)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 69.

154

(155)  Direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 2 punkt b.

155

(156)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 116.

156

(157)  Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne ja finantsaruanded, kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

157

(158)  Nende kahe suhteid reguleeritakse halduslepinguga. Digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiministeeriumi peamised kohustused on järgmised: teabevoliniku büroole piisavate rahaliste ja muude vahendite tagamine; teabevoliniku büroo huvide esindamine parlamendis ja teistes ministeeriumites; range riikliku andmekaitseraamistiku tagamine ning teabevoliniku büroo nõustamine ja toetamine äriühingutega seotud küsimustes, nagu kinnisasjad, rendilepingud ja hanked (2018.–2021. aasta haldusleping, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

158

(159)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

159

(160)  Avalikesse ametitesse nimetamise koodeks (Governance Code on Public Appointments), kättesaadav aadressil https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments.

160

(161)  Alamkoja kultuuri-, meedia- ja spordikomisjoni 2015.–2016. aasta istungjärgu teine aruanne, kättesaadav aadressil https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

161

(162)  Pöördumine (address) on parlamendile esitatav ettepanek, mille eesmärk on teavitada monarhi parlamendi arvamustest konkreetses küsimuses.

162

address

(163)  2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisa punkt 3.

163

(164)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 137.

164

(165)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvides 137 ja 138 on mitu kaitsemeedet, millega tagada, et tasud oleksid sätestatud asjakohasel tasemel. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 137 lõikes 4 on loetletud aspektid, millele minister peab tähelepanu pöörama, kui ta koostab määrust, milles täpsustatakse eri organisatsioonide makstav summa. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 138 lõikes 1 ja paragrahvis 182 on ka õigusnõue, et minister peab enne määruse koostamist konsulteerima teabevolinikuga ja selliste isikute muude esindajatega, keda määrus tõenäoliselt mõjutab, et nende seisukohti oleks võimalik arvesse võtta. 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 138 lõike 2 alusel peab teabevolinik korrapäraselt jälgima tasude määruse toimimist ja võib esitada ministrile ettepanekuid määruse muutmise kohta. Määruse vastuvõtmiseks kasutatakse kinnitava resolutsiooni menetlust (affirmative resolution procedure) ja määruseid ei tohi anda enne, kui need on heaks kiidetud mõlema parlamendikoja resolutsiooniga, välja arvatud juhul, kui määrus antakse vaid tarbijahinnaindeksi tõusu arvesse võtmiseks (siis kohaldatakse negatiivse resolutsiooni menetlust (negative resolution procedure)).

165

affirmative resolution procedure

negative resolution procedure

(166)  Halduslepingus selgitatakse, et „Minister võib 2018. aasta andmekaitseseaduse 12. lisa punkti 9 alusel teha teabevolinikule makseid parlamendi eraldatud rahast. Pärast teabevolinikuga konsulteerimist maksab digi-, kultuuri-, meedia- ja spordiministeerium teabevolinikule asjakohased summad (toetus), et katta teabevoliniku büroo halduskulud ja teabevoliniku mitme eriülesande, sealhulgas teabevabaduse tagamise kulud“ (2018.–2021. aasta halduslepingu punkt 1.12, vt joonealune märkus 158).

166

(167)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 134.

167

(168)  2018. aasta andmekaitseseaduse 13. lisa paragrahv 2.

168

(169)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 142 (vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 143 esitatud piirangutele).

169

(170)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 146 (vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 147 esitatud piirangutele).

170

(171)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 149–151 (vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 152 esitatud piirangutele).

171

(172)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 155 (vastavalt 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 156 esitatud piirangutele).

172

(173)  Reguleerimispõhimõtted (Regulatory Action Policy), kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

173

(174)  Teabevoliniku büroo võib esitada trahviteate 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 149 lõikes 2, 3, 4 või 5 nimetatud täitmatajätmiste eest.

174

(175)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 157.

175

(176)  Teabevoliniku 2018.-2019. aasta aruanne ja finantsaruanded, kättesaadavad aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf.

176

(177)  Teabevoliniku 2019.–2020. aasta aruanne (vt joonealune märkus 157).

177

(178)  Andmebaas, kus dokumenteeriti politseiteave väidetavate jõuguliikmete ja jõukudega seotud süütegude ohvrite kohta.

178

(179)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 170.

179

(180)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 171.

180

(181)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 119.

181

(182)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 144 ja 148.

182

(183)  Halduslepingu kohaselt peab aastaaruanne: i) hõlmama teabevoliniku büroo kontrolli alla kuuluvaid äriühinguid, tütarettevõtteid või ühisettevõtteid; ii) vastama rahandusministeeriumi finantsaruandluse käsiraamatule (Financial Reporting Manual); iii) sisaldama juhtimisaruannet, milles on esitatud viisid, kuidas peaarvepidaja on hallanud ja kontrollinud organisatsioonis aasta jooksul kasutatud vahendeid, ja milles näidatakse, kui hästi organisatsioon haldab oma eesmärkide täitmisega kaasnevaid riske, iv) sisaldama ülevaadet eelmise eelarveaasta põhitegevusest ja tulemuslikkusest ning kokkuvõtet tulevastest plaanidest (2018.–2021. aasta halduslepingu punkt 3.26, vt joonealune märkus 158).

183

(184)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 117.

184

(185)  Komitee vastutab kohtutele suuniste andmise ja koolituse eest. Samuti lahendab ta andmesubjektide kaebusi, mis puudutavad isikuandmete töötlemist kohtute ja õigusemõistja funktsiooni täitvate isikute poolt. Komitee eesmärk on tagada vahendid kaebuste lahendamiseks. Kui kaebuse esitaja ei ole rahul komitee otsusega ja esitab lisatõendeid, võib komitee oma otsuse läbi vaadata. Komitee ise ei kehtesta rahalisi sanktsioone, kuid kui ta leiab, et tegemist on 2018. aasta andmekaitseseaduse piisavalt raske rikkumisega, võib ta edastada asja kohtunike tegevuse uurimise büroole (Judicial Conduct Investigation Office), kes uurib kaebust. Kui kaebus on põhjendatud, otsustavad lordkantsler (Lord Chancellor) ja ülemkohtunik (Lord Chief Justice) (või tema nimel tegutsema määratud vanemkohtunik), milliseid meetmeid tuleb ametikandja suhtes võtta. Need võivad raskuse järjekorras olla ametlik nõustamine, ametlik hoiatus ja noomitus ning lõpuks ametist tagandamine. Kui isik ei ole rahul sellega, kuidas kohtunike tegevuse uurimise büroo on kaebust uurinud, võib ta esitada kaebuse ka kohtunike ametisse nimetamise ja kohtunike tegevuse ombudsmanile (Judicial Appointments and Conduct Ombudsman) (vt https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Ombudsman võib paluda kohtunike tegevuse uurimise bürool kaebust uuesti uurida ja kui ta leiab, et kaebuse esitaja on kandnud kahju haldusomavoli tõttu, võib ta teha ettepaneku maksta kaebuse esitajale hüvitist.

185

Lord Chancellor

Lord Chief Justice

Judicial Appointments and Conduct Ombudsman

(186)  Ülemkohtuniku ja kohtute vanempresidendi (Senior President of Tribunals) isikuandmete kaitse teade on kättesaadav aadressil https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

186

Senior President of Tribunals

(187)  Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku isikuandmete kaitse teade on kättesaadav aadressil https://judiciaryni.uk/data-privacy.

187

(188)  Šotimaa kohtute isikuandmete kaitse teade on kättesaadav aadressil https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

188

(189)  Andmete järelevalve kohtunik annab kohtunikele suuniseid ja uurib rikkumisi ja/või kaebusi, mis puudutavad isikuandmete töötlemist kohtute või õigusemõistja funktsiooni täitvate isikute poolt.

189

(190)  Kui kaebust või rikkumist peetakse raskeks, edastatakse see uurimiseks kohtunikke käsitlevate kaebustega tegelevale ametnikule (Judicial Complaints Officer) vastavalt Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku avaldatud kaebusi käsitlevale tegevusjuhendile (Code of Practice on Complaints). Sellise kaebuse võimalik tulemus: edasisi meetmeid ei võeta, nõustamine, koolitus või mentorlus, mitteametlik hoiatus, ametlik hoiatus, lõplik hoiatus, tegevuse piiramine või asja andmine seadusega ette nähtud kohtusse. Põhja-Iirimaa ülemkohtuniku avaldatud kaebusi käsitlev tegevusjuhend on kättesaadav aadressil https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028%20Feb%2013%20%28Final%29%20updated%20with%20new%20comp..__1.pdf.

190

Judicial Complaints Officer

(191)  Kõiki põhjendatud kaebusi uurib andmete järelevalve kohtunik ja need edastatakse lordpresidendile, kellel on volitus anda nõu või esitada ametlik hoiatus või noomitus, kui ta peab seda vajalikuks (eeskirjad on kättesaadavad aadressil https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

191

(192)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 165.

192

(193)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 166 osutatakse konkreetselt järgmistele olukordadele: a) volinik ei võta asjakohaseid meetmeid kaebusele vastamiseks, b) volinik ei anna kaebuse esitajale teavet kaebuse menetlemisel tehtud edusammudest või kaebuse tulemusest enne, kui möödub kolmekuune ajavahemik, mis algas, kui volinik kaebuse sai, või c) kui volinik ei ole selle ajavahemiku jooksul kaebuse menetlemist lõpetanud, ei anna ta kaebuse esitajale sellist teavet järgmise kolme kuu jooksul.

193

(194)  Esimese astme kohus on pädev kohus valitsuse reguleerivate asutuste tehtud otsuste peale esitatud kaebuste menetlemisel. Teabevoliniku otsuse korral on pädev kolleegium üldkolleegium (General Regulatory Chamber), millel on pädevus kogu Ühendkuningriigis.

194

(195)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 166.

195

(196)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvid 161 ja 162.

196

(197)  Vt 2016. aasta kohtuasi Brown vs. Commissioner of the Met, kus kohus hüvitas kahju hagejale, kes oli esitanud politsei vastu andmekaitsealase hagi. Kohus langetas otsuse hageja kasuks, rahuldades tema hagi, mille kohaselt on rikutud 1998. aasta andmekaitseseadusest tulenevaid kohustusi, 1998. aasta inimõiguste seadust (ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 8 sätestatud seotud õigust) ja tekitatud õigusvastast kahju eraeluliste andmete väärkasutamisega (lõpuks tunnistas kostja, et rikkus andmekaitseseadust ja Euroopa inimõiguste konventsiooni, nii et kohtuotsuses keskenduti asjakohase hüvitise määramisele). Nende rikkumiste tulemusena määras kohus hagejale rahalise kahjuhüvitise.

197

vs.

(198)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 8 lõige 1.

198

(199)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 3.

199

(200)  2017. aasta digimajanduse seaduse paragrahv 56, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/contents.

200

(201)  2017. aasta digimajanduse seaduse paragrahv 48.

201

(202)  2013. aasta kuritegevuse vastu võitlemise ja kohtute seaduse paragrahv 7, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents.

202

(203)  2007. aasta raskeid kuritegusid käsitleva seaduse paragrahv 68, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2007/27/contents.

203

(204)  Kinnitatud kutsetavad teabe jagamise kohta on kättesaadavad aadressil https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information.

204

(205)  Vt näiteks kohtuasi M vs. the Chief Constable of Sussex Police [2019] EWHC 975 (Admin), milles kõrgel kohtul paluti käsitleda andmete jagamist politsei ja sisenemiskeelu teate programmi haldama volitatud organisatsiooni Business Crime Reduction Partnership (ettevõtluses kuritegevuse vähendamise partnerlus) vahel. Sisenemiskeelu teate saanud isikutel keelatakse siseneda partnerlusse kuuluvate asutuste äripindadele. Kohus vaatas läbi andmete jagamise, mis toimus avalikkuse kaitse ja kuritegevuse tõkestamise eesmärgil sõlmitud lepingu alusel, ja järeldas, et enamik andmete jagamise aspekte on seaduslikud, välja arvatud teatava tundliku teabe jagamine politsei ja partnerluse vahel. Teine näide on kohtuasi Cooper vs. NCA [2019] EWCA Civ 16, kus apellatsioonikohus toetas andmete jagamist politsei ja raske organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ameti (Serious Organised Crime Agency) vahel. Raske organiseeritud kuritegevuse amet on praegu riikliku kriminaalameti alla kuuluv õiguskaitseasutus.

205

vs.

vs.

(206)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 36 lõige 4.

206

(207)  Komisjoni rakendusotsus, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis, C(2021)4800.

207

(208)  2008. aasta terrorismivastase seaduse paragrahv 19, kättesaadav aadressil https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

208

(209)  1994. aasta luureteenistuste seaduse (Intelligence Service Act 1994) paragrahvi 2 lõikes 2 (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents) on ette nähtud, et „Luureteenistuse juht vastutab selle teenistuse tõhususe eest ja tema kohustus on tagada: a) et on kehtestatud kord, mis tagab, et luureteenistus hangib teavet ainult oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikus ulatuses ning et teenistus avalikustab teavet ainult vajalikus ulatuses i) sellel eesmärgil; ii) riigi julgeoleku huvides; iii) raske kuritegevuse tõkestamise või avastamise eesmärgil või iv) kriminaalmenetluste eesmärgil, ning b) et luureteenistus ei võta meetmeid ühegi Ühendkuningriigi erakonna huvides“. 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse paragrahvi 2 lõikes 2 (vt https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents) on aga ette nähtud, et „Peadirektor vastutab teenistuse tõhususe eest ja tema kohustus on tagada: a) et on kehtestatud kord, mis tagab, et teenistus hangib teavet ainult oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikus ulatuses ning avalikustab teavet ainult sellel eesmärgil või raske kuritegevuse tõkestamise või avastamise või kriminaalmenetluste eesmärgil vajalikus ulatuses, ja b) et teenistus ei võta meetmeid ühegi erakonna huvides ning c) et on kehtestatud riikliku kriminaalameti peadirektoriga kokkulepitud kord, et kooskõlastada käesoleva seaduse paragrahvi 1 lõike 4 kohane teenistuse tegevus politseijõudude, riikliku kriminaalameti ja teiste õiguskaitseasutuste tegevusega“.

209

(210)  Luureteenistuste volitustega seotud kaitsemeetmeid ja piiranguid reguleeritakse ka 2016. aasta uurimisvolituste seadusega (Investigatory Powers Act 2016), mis moodustab selliste volituste kasutamise õigusliku aluse koos Inglismaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse määrusega (Regulation of Investigatory Powers Act 2000 for England, Wales and Northern Ireland) ning Šotimaa 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse määrusega (Regulation of Investigatory Powers (Scotland) Act 2000 for Scotland). Need volitused ei puuduta aga andmete edasiandmist jagamise eesmärgil, sest hõlmavad vaid isikuandmete otsest kogumist luureametite poolt. Uurimisvolituste seadusega luureametitele antud volituste hindamise kohta vt komisjoni rakendusotsus, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) 2016/679 ning käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis (C(2021)4800).

210

(211)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 86 lõike 6 järgi tuleb töötlemise õigluse ja läbipaistvuse kindlaksmääramiseks vaadelda, millist meetodit kasutati andmete hankimiseks. Õigluse ja läbipaistvuse nõue on täidetud, kui andmed on saadud isikult, kes on seadusjärgselt volitatud või kellel on seadusest tulenev nõue neid anda.

211

(212)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 kohaselt peavad töötlemise eesmärgid olema täpsed, selged ja õiguspärased. Andmeid ei tohi töödelda viisil, mis on vastuolus nende kogumise eesmärkidega. Artikli 87 lõike 3 kohaselt võib edasist nõuetele vastavat isikuandmete töötlemist lubada vaid siis, kui vastutaval töötlejal on seadusjärgne volitus töödelda andmeid sellisel eesmärgil ning töötlemine on vajalik ja proportsionaalne kõnealuse muu eesmärgiga. Isikuandmete töötlemist tuleks pidada nõuetele vastavaks, kui see toimub avalikes huvides arhiveerimise eesmärgil, teadus- või ajaloouuringute eesmärgil või statistilisel eesmärgil ning kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 87 lõige 4).

212

(213)  Isikuandmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi olla ülemäärased (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 88).

213

(214)  Isikuandmed peavad olema õiged ja ajakohastatud (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 89).

214

(215)  Isikuandmeid ei tohi säilitada kauem kui vajalik (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 90).

215

(216)  Kuuenda andmekaitsepõhimõtte kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda viisil, mis hõlmab asjakohaste turvameetmete võtmist seoses isikuandmete töötlemisega kaasnevate riskidega. Riskid hõlmavad (muu hulgas) juhuslikku või loata tutvumist isikuandmetega, isikuandmete hävimist, kadumist, kasutamist, muutmist või avalikustamist (2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 91). Artiklis 107 nõutakse, et 1) iga vastutav töötleja peab rakendama asjakohaseid turvameetmeid, mis vastavad isikuandmete töötlemisega kaasnevatele riskidele, ja 2) andmete automatiseeritud töötlemise puhul rakendab iga vastutav töötleja ja volitatud töötleja riskihinnangu põhjal ennetus- või leevendusmeetmeid.

216

(217)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 86 lõike 2 punkt b ja 10. lisa.

217

(218)  2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa 3. peatükk, eelkõige järgmised õigused: andmetega tutvumise õigus, õigus andmete parandamisele ja kustutamisele, õigus isikuandmete töötlemine vaidlustada, õigus mitte olla automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste subjekt, õigus sekkuda automatiseeritud töötlusel põhinevate otsuste tegemisse ja õigus olla teavitatud otsuste tegemisest. Lisaks peab vastutav töötleja andma andmesubjektile teavet tema isikuandmete töötlemise kohta.

218

(219)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 103.

219

(220)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 109. Isikuandmeid võib edastada rahvusvahelistele organisatsioonidele või riikidele väljaspool Ühendkuningriiki, kui edastamine on vajalik ja proportsionaalne meede, mis võetakse vastutava töötleja seadusjärgsete ülesannete täitmise eesmärkidel või 1989. aasta julgeolekuteenistuse seaduse ja 1994. aasta luureteenistuste seaduse konkreetsetes paragrahvides ette nähtud muudel eesmärkidel.

220

(221)  Vt kohtuasi Baker vs. Secretary of State for the Home Department [2001] UKIT NSA2 (edaspidi „Baker vs. Secretary of State“).

221

vs

(222)  Kaitse piisavuse arutelu selgitav Ühendkuningriigi raamistik, osa H: Riigi julgeolekuga seotud andmekaitse- ja uurimisvolituste raamistik, lk 15–16, kättesaadav aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf. Vt ka Baker vs. Secretary of State (vt joonealune märkus 220 eespool), milles kohus tühistas siseministri välja antud riigi julgeoleku sertifikaadi ja kinnitas riigi julgeolekuga seotud vabastuse kohaldamise, leides, et ei ole põhjust ette näha ülderandit kohustusest vastata andmetega tutvumise nõuetele ja et sellise erandi lubamine kõikidel juhtudel ilma üksikjuhtumipõhise analüüsita ületab riigi julgeoleku kaitseks vajaliku ja proportsionaalse meetme.

222

vs

(223)  Vt vastastikuse mõistmise memorandum teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureasutuste (Intelligence Community) vahel, mille kohaselt: „Kui teabevoliniku büroo saab andmesubjektilt kaebuse, veendub teabevoliniku büroo, et küsimust on korrektselt käsitletud ja vajaduse korral on nõuetekohaselt kasutatud vabastusi“ (teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureühenduse vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, punkt 16, kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf).

223

(224)  2018. aasta andmekaitseseadusega tunnistati kehtetuks võimalus anda sertifikaat välja 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 28 lõike 2 alusel. Siiski on endiselt võimalik välja anda nn vanu sertifikaate, kui andmete edastamine vaidlustatakse 1998. aasta andmekaitseseaduse kohaselt (vt 2018. aasta andmekaitseseaduse 20. lisa 5. osa paragrahv 17). Seda kasutatakse siiski väga harva ja ainult teatavatel juhtudel, kui näiteks andmesubjekt vaidlustab riigi julgeolekuga seotud erandi kasutamise siis, kui avaliku sektori asutus on töödelnud isikuandmeid 1998. aasta andmekaitseseaduse kohaselt. Tuleb märkida, et sellisel juhul kohaldatakse 1998. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 28 tervikuna, sealhulgas on andmesubjektil võimalus sertifikaat vaidlustada. Praegu ei ole 1998. aasta andmekaitseseaduse kohaselt välja antud riigi julgeoleku sertifikaate.

224

(225)  Ühendkuningriigi valitsuse suunised 2018. aasta andmekaitseseadusel põhinevate riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, kättesaadavad aadressil https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

225

(226)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 130 kohaselt võib teabevoliniku büroo otsustada, et ta ei avalda sertifikaadi teksti või teatavat osa sellest, kui see oleks vastuolus riigi julgeoleku huvidega või oleks vastuolus avaliku huviga või ohustaks mõne isiku julgeolekut. Neil juhtudel avaldab teabevoliniku büroo teate selle kohta, et sertifikaat on välja antud.

226

(227)  Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, punkt 15, vt joonealune märkus 225.

227

(228)  Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, punkt 5, vt joonealune märkus 224.

228

(229)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 102 nõutakse, et vastutav töötleja peab suutma tõendada, et ta on täitnud 2018. aasta andmekaitseseaduse nõuded. See tähendab, et luureteenistus peaks tõendama teabevoliniku büroole, et vabastusele tuginedes on ta arvesse võtnud juhtumi konkreetseid asjaolusid. Teabevoliniku büroo avaldab ka riigi julgeoleku sertifikaatide loetelu, mis on kättesaadav aadressil https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

229

(230)  Kõrgem kohus on pädev kohus madalama astme halduskohtute tehtud otsuste vastu esitatud kaebuste kuulamiseks ja sellel on eripädevus teatavate valitsusorganite tehtud otsuste vastu esitatud otseste kaebuste valdkonnas.

230

(231)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 lõige 3.

231

(232)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 111 lõige 5.

232

(233)  Kohtuasjas Baker vs. Secretary of State (vt joonealune märkus 221) tühistas teabekohus (Information Tribunal) siseministri väljastatud riigi julgeoleku sertifikaadi, leides, et ei ole põhjust ette näha ülderandit kohustusest vastata andmetega tutvumise nõuetele ja et sellise erandi lubamine kõikidel juhtudel ilma üksikjuhtumipõhise analüüsita ületab riigi julgeoleku kaitseks vajaliku ja proportsionaalse meetme.

233

vs

(234)  Ühendkuningriigi valitsuse suunised riigi julgeoleku sertifikaatide kohta, punkt 25, vt joonealune märkus 224.

234

(235)  Nende hulka kuuluvad i) 4. osa andmekaitsepõhimõtted, välja arvatud esimese põhimõtte alla kuuluv töötlemise seaduslikkuse nõue ja asjaolu, et töötlemine peab vastama ühele 9. ja 10. lisas sätestatud asjakohastest tingimustest, ii) andmesubjektide õigused ja iii) teabevoliniku büroole rikkumistest teatamisega seotud kohustused.

235

(236)  Ühendkuningriigi piisavusarutelu selgitava raamistiku kohaselt on teabe liigi põhised erandid i) teave monarhi antavate tiitlite ja autasude kohta, ii) kutsesaladus, iii) konfidentsiaalsed töö-, koolitus- või haridusalased soovitused ning iv) eksamitööd ja hinded. Ohupõhised erandid puudutavad järgmisi küsimusi: i) kuritegevuse tõkestamine või avastamine, õigusrikkujate kinnipidamine ja vastutusele võtmine, ii) parlamentaarne puutumatus, iii) kohtumenetlused, iv) monarhi relvajõudude võitlusjõu tõhusus, v) Ühendkuningriigi majanduslik heaolu, vi) läbirääkimised andmesubjektiga, vii) teadus- või ajaloouuringud või statistilised eesmärgid, viii) avalikes huvides arhiveerimine. Kaitse piisavuse arutelu selgitav Ühendkuningriigi raamistik, osa H: riigi julgeolek, lk 13, vt joonealune märkus 222.

236

(237)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 116.

237

(238)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 149 lõike 2 ja paragrahvi 155 tõlgendamisel koostoimes võib vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale esitada täitmisteateid ja trahviteateid rikkumiste eest, mis on seotud 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa 2. peatükiga (isikuandmete töötlemise põhimõtted), 2018. aasta andmekaitseseaduse 4. osa sättega, millega antakse andmesubjektile õigused, nõudega teavitada volinikku isikuandmetega seotud rikkumisest 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 108 alusel ning 2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvis 109 viidatud kolmandatele riikidele, konventsioonivälistele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele isikuandmete edastamise põhimõtetega. (Lisateabe saamiseks sundtäitmise teadete ja trahviteadete kohta vt põhjendused 102–103).

238

(239)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 147 lõike 6 kohaselt ei tohi teabevolinik esitada hindamisteadet 2000. aasta teabevabaduse seaduse (Freedom of Information Act 2000) paragrahvi 23 lõikes 3 viidatud organile. Nende hulka kuuluvad julgeolekuteenistus (Security service, MI5), salaluureteenistus (Secret Intelligence Service, MI6) ja valitsusside peakorter (Government Communications Headquarter).

239

(240)  Sätted, mille kohaldamisest võidakse vabastada: paragrahv 108 (voliniku teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest), paragrahv 119 (rahvusvahelistele kohustustele vastav kontroll), paragrahvid 142–154 ja 15. lisa (voliniku teated ja sisenemis- ja kontrollivolitus) ning paragrahvid 170–173 (isikuandmetega seotud rikkumised). Lisaks seoses isikuandmete töötlemisega luureteenistuste poolt 13. lisa (voliniku muud üldised ülesanded) punkti 1 alapunktid a ja g ning punkt 2.

240

(241)  Vt nt kohtuasi Baker vs. Secretary of State (vt joonealune märkus 221)

241

vs

(242)  Teabevoliniku büroo ja Ühendkuningriigi luureasutuste vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, vt joonealune märkus 231.

242

(243)  Seitsmel juhul soovitas teabevoliniku büroo kaebuse esitajal pöörduda andmete vastutava töötleja poole – nii tehakse, kui isik on pöördunud teabevoliniku büroo poole, kuid oleks pidanud esmalt pöörduma andmete vastutava töötleja poole. Ühel juhul andis teabevoliniku büroo andmete vastutavale töötlejale üldist nõu – kasutatakse juhul, kui vastutava töötleja tegevus ei näi olevat õigusaktidega vastuolus, kuid paremad tavad oleksid ehk ära hoidnud pöördumise teabevoliniku büroo poole. Ülejäänud 13 juhul ei pidanud andmete vastutav töötleja meetmeid võtma – kasutatakse siis, kui isiku tõstatatud probleemid kuuluvad 2018. aasta andmekaitseseaduse kohaldamisalasse, sest puudutavad isikuandmete töötlemist, kuid esitatud teabe põhjal näib, et vastutav töötleja ei ole õigusakte rikkunud.

243

(244)  Ühendkuningriigi ametiasutuste selgituse kohaselt laiendati kohtu- ja julgeolekuseadusega luure- ja julgeolekukomitee pädevusala, et komitee teostaks järelevalvet rohkem kui ainult luureasutuste kolme ameti üle ja et võimaldada tagasiulatuvalt jälgida ametite operatiivtegevust märkimisväärse riikliku huviga seotud küsimustes.

244

(245)  2013. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 1. Ministrid ei saa olla komitee liikmed. Luure- ja julgeolekukomitee liikmed kuuluvad komiteesse nende nimetamise aegse parlamendi ametiaja kestel. Liikme võib tagandada ta nimetanud koja resolutsiooniga või kui liige ei ole enam parlamendiliige või saab ministriks. Komitee liige võib ka tagasi astuda.

245

(246)  Komisjoni aruanded ja avaldused on kättesaadavad internetis aadressil http://isc.independent.gov.uk/committee-reports. 2015. aastal avaldas luure- ja julgeolekukomitee aruande „Privacy and Security: A modern and transparent legal framework“ (Privaatsus ja julgeolek: kaasaegne ja läbipaistev õigusraamistik) (vt https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20150312_ISC_P%2BS%2BRpt%28web%29.pdf), milles komitee käsitles luureametite kasutatavate seiremeetodite õigusraamistikku ja esitas mitu soovitust, mida seejärel kaaluti ja mis kaasati uurimisvolituste seaduseelnõusse (Investigatory Powers Bill), mis võeti vastu 2016. aasta uurimisvolituste seadusena. Valitsuse vastus privaatsust ja julgeolekut käsitlevale aruandele on kättesaadav aadressil https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

246

(247)  2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse paragrahv 2.

247

(248)  Peaministri ja luure- ja julgeolekukomitee vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, kättesaadav aadressil http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

248

(249)  Peaministri ja luure- ja julgeolekukomitee vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, punkt 14, vt joonealune märkus 248.

249

(250)  Minister võib panna teabe avalikustamisele veto vaid kahel põhjusel: teave on tundlik ja seda ei tohiks avaldada luure- ja julgeolekukomiteele riigi julgeoleku huvides või teave on sellist laadi, et kui ministril palutaks see esitada alamkoja ministeeriumi erikomisjoni ees, peaks minister asjakohaseks seda mitte teha (ka muudel kui riigi julgeolekuga seotud põhjustel). (2013. aasta kohtu- ja julgeolekuseaduse 1. lisa punkti 4 lõige 2).

250

(251)  Ühendkuningriigi piisavusarutelu selgitav raamistik, osa H: riigi julgeolek, lk 43.

251

(252)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 94 lõige 11.

252

(253)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 99 lõige 4.

253

(254)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahv 169, mis lubab nõudeid esitada isikul, kes kannab kahju tulenevalt andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud nõude rikkumisest.

254

(255)  2018. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 169 lõige 5.

255

(256)  Vt uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõike 2 punkt b.

256

(257)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse 3. lisa kohaselt peab liikmetel olema kohtus töötamise kogemus ja nad võidakse uuesti ametisse nimetada.

257

(258)  Pöördumise mõiste kohta vt joonealune märkus 183.

258

(259)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse 3. lisa punkti 1 alapunkt 5.

259

(260)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõige 4.

260

(261)  Sellised olud tähendavad, et avaliku sektori asutus tegutseb loa (nt teabe hankimist lubava määruse, loa/teate jms) alusel või et (olenemata sellise loa olemasolust) ei oleks tegevus olnud asjakohane ilma selle loata või vähemalt nõuetekohase kaalumiseta, kas selline luba tuleks hankida. Kohtuvoliniku (Judicial Commissioner) volitatud tegevust peetakse vaidlustatavates oludes toimunuks (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahv 65 (7ZA)), samas kui kohtuniku loa saanud tegevust ei peeta vaidlustatavates oludes toimunuks (2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 65 lõiked 7 ja 8).

261

Judicial Commissioner

(262)  Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt tähendab kaebuse tegemise madal lävi, et kohtu uurimise käigus selgub tihti, et avaliku sektori asutus ei uurinudki tegelikult kunagi kaebuse esitajat. Uurimisvolituste kohtu viimases statistikaaruandes märgitakse, et 2016. aastal sai kohus 209 kaebust, millest 52 % peeti põhjendamatuks või pahatahtlikuks ja 25 % kohta otsust ei tehtud. Ühendkuningriigi ametiasutused selgitasid, et see tähendab kas seda, et kaebuse esitajaga seoses ei kasutatud varjatud tegevust/volitusi või et varjatud meetodeid kasutati ja kohus otsustas, et tegevus oli seaduslik. Täiendavad 11 % kaebustest leiti mitte kuuluvat kohtu alluvusse, võeti tagasi või olid kehtetud, 5 % tunnistati aegunuks ja 7 % kaebustest rahuldati. Uurimisvolituste kohtu 2016. aasta statistikaaruanne, kättesaadav aadressil https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf.

262

(263)  Vt kohtuasi Human Rights Watch vs. Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. Selles asjas leidis uurimisvolituste kohus Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale viidates, et asjakohane test seoses usuga, et 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõike 5 alla kuuluva tegevuse on ellu viinud luureteenistused või see on tehtud nende nimel, on see, kas sellisel usul on alust, sealhulgas asjaolu, et isik võib väita, et on ainuüksi salameetmete olemasolust või salameetmeid lubavatest õigusaktidest tuleneva rikkumise ohver, vaid siis, kui ta suudab tõestada, et tema isikliku olukorra tõttu on olemas oht, et selliseid meetmeid võidakse tema suhtes kohaldada (vt Human Rights Watch vs. Secretary of State, punkt 41).

263

vs

vs

(264)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõige 3.

264

(265)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 67 lõige 2.

265

(266)  2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse paragrahvi 68 lõige 4.

266

(267)  See võib hõlmata korraldust hävitada avaliku sektori asutuse säilitatav teave isiku kohta.

267

(268)  High Court of Justice, Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), punkt 170.

268

Liberty

(269)  1998. aasta inimõiguste seaduse paragrahvi 8 lõige 1.

269

(270)  Schrems, punkt 65.

270

(271)  Arvamus 15/2021 direktiivi (EL) 2016/680 kohase Euroopa Komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis, kättesaadav aadressil https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-led/opinion-152021-regarding-european-commission-draft_en.

271

(272)  Nõukogu 18. novembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1745, mis käsitleb andmekaitset käsitlevate Schengeni acquis’ sätete jõustamist ning teatavate Schengeni acquis’ sätete ajutist jõustamist Iirimaal (ELT L 393, 23.11.2020, lk 3).

272

acquis

acquis

(273)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

273

(274)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

274

(275)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

275

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/108 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/108

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1774,

5. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1493, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1493 (2) lubati Ungaril kohaldada kuni 31. detsembrini 2021 erimeedet, mis seisneb ühelt poolt selles, et erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a piiratakse 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil, ning teiselt poolt selles, et erandina kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktist a ei käsitata tasu eest teenuste osutamisena sellise sõiduauto kasutamist, mis kuulub maksukohustuslase vara hulka, mille suhtes kohaldatakse nimetatud rakendusotsuse artikli 1 kohast erandit (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1493 (2) lubati Ungaril kohaldada kuni 31. detsembrini 2021 erimeedet, mis seisneb ühelt poolt selles, et erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a piiratakse 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil, ning teiselt poolt selles, et erandina kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktist a ei käsitata tasu eest teenuste osutamisena sellise sõiduauto kasutamist, mis kuulub maksukohustuslase vara hulka, mille suhtes kohaldatakse nimetatud rakendusotsuse artikli 1 kohast erandit (edaspidi „erimeede“).

| (2) | Komisjonis 25. veebruaril 2021 registreeritud kirjas taotles Ungari luba jätkata kõnealuse erimeetme kohaldamist (edaspidi „pikendamistaotlus“). |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 25. veebruaril 2021 registreeritud kirjas taotles Ungari luba jätkata kõnealuse erimeetme kohaldamist (edaspidi „pikendamistaotlus“).

| (3) | Komisjon edastas 7. aprilli 2021. aasta kirjaga pikendamistaotluse teistele liikmesriikidele vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule. Komisjon teavitas 8. aprill 2021. aasta kirjas Ungarit, et tal on pikendamistaotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas 7. aprilli 2021. aasta kirjaga pikendamistaotluse teistele liikmesriikidele vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule. Komisjon teavitas 8. aprill 2021. aasta kirjas Ungarit, et tal on pikendamistaotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (4) | Rakendusotsuse (EL) 2018/1493 artikli 5 kohaselt esitas Ungari komisjonile koos pikendamistaotlusega käibemaksu mahaarvamiseks kehtestatud protsendimäära läbivaatamise aruande. Tuginedes praegu kättesaadavale teabele, nimelt maksuauditite kogemusele ja sõiduautode erakasutusega seotud statistilistele andmetele, kinnitab Ungari oma pikendamistaotluses, et 50 % piirmäär on endiselt põhjendatud ja asjakohane. Lisaks käibemaksu kogumise hõlbustamisele on erimeede olnud tõhus ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormuse vähendamisel. Samal ajal takistab see ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidmist. Seepärast tuleks Ungarile anda luba jätkata erimeetme kohaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuse (EL) 2018/1493 artikli 5 kohaselt esitas Ungari komisjonile koos pikendamistaotlusega käibemaksu mahaarvamiseks kehtestatud protsendimäära läbivaatamise aruande. Tuginedes praegu kättesaadavale teabele, nimelt maksuauditite kogemusele ja sõiduautode erakasutusega seotud statistilistele andmetele, kinnitab Ungari oma pikendamistaotluses, et 50 % piirmäär on endiselt põhjendatud ja asjakohane. Lisaks käibemaksu kogumise hõlbustamisele on erimeede olnud tõhus ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormuse vähendamisel. Samal ajal takistab see ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidmist. Seepärast tuleks Ungarile anda luba jätkata erimeetme kohaldamist.

| (5) | Erimeetme kohaldamise pikendamine peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata selle tõhusust ja protsendimäära sobivust. Seepärast tuleks Ungarile anda luba jätkata erimeetme kohaldamist piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(5)

Erimeetme kohaldamise pikendamine peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata selle tõhusust ja protsendimäära sobivust. Seepärast tuleks Ungarile anda luba jätkata erimeetme kohaldamist piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024.

| (6) | Kui Ungari hinnangul on vajalik pikendada luba pärast 2024. aastat, peaks ta 31. märtsiks 2024 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning pikendamistaotluse. |
| --- | --- |

(6)

Kui Ungari hinnangul on vajalik pikendada luba pärast 2024. aastat, peaks ta 31. märtsiks 2024 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning pikendamistaotluse.

| (7) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(7)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (8) | Rakendusotsust (EL) 2018/1493 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Rakendusotsust (EL) 2018/1493 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2018/1493 artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2024.

Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

president

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1493, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a (ELT L 252, 8.10.2018, lk 44).

2

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/110

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1775,

5. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/789, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 193 on sätestatud, et maksuhalduritele käibemaksu tasumise eest vastutab üldiselt maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 193 on sätestatud, et maksuhalduritele käibemaksu tasumise eest vastutab üldiselt maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane.

| (2) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/789 (2) anti Ungarile luba sellise meetme kasutuselevõtmiseks, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga teatavate tarnete puhul, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/789 (2) anti Ungarile luba sellise meetme kasutuselevõtmiseks, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga teatavate tarnete puhul, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus (edaspidi „erimeede“).

| (3) | Komisjonis 18. veebruaril 2021 registreeritud kirjas taotles Ungari pikendada erimeetme kohaldamise luba 31. detsembrini 2026 (edaspidi „taotlus“). Ungari esitas koos taotlusega aruande, mis sisaldas erimeetme läbivaatamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonis 18. veebruaril 2021 registreeritud kirjas taotles Ungari pikendada erimeetme kohaldamise luba 31. detsembrini 2026 (edaspidi „taotlus“). Ungari esitas koos taotlusega aruande, mis sisaldas erimeetme läbivaatamist.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 7. aprilli 2021. aasta kirjadega kõnealuse taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 8. aprill 2021. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 7. aprilli 2021. aasta kirjadega kõnealuse taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 8. aprill 2021. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Ungari väidab, et maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud likvideerimis- või maksejõuetusmenetlus, jätavad tasumisele kuuluva käibemaksu maksuhaldurile tihtipeale maksmata. Samal ajal võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, mõjutades seega negatiivselt eelarvet ja rahastades likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul väljastavad äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tegutsevatele äriühingutele fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puuduvad tagatised, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks. |
| --- | --- |

(5)

Ungari väidab, et maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud likvideerimis- või maksejõuetusmenetlus, jätavad tasumisele kuuluva käibemaksu maksuhaldurile tihtipeale maksmata. Samal ajal võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, mõjutades seega negatiivselt eelarvet ja rahastades likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul väljastavad äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tegutsevatele äriühingutele fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puuduvad tagatised, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks.

| (6) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus (edaspidi „pöördmaksustamine“). Erimeede võimaldab Ungaril laiendada pöördmaksustamise mehhanismi muudele sellise maksukohustuslaste tarnetele, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus, nimelt kapitalikaupade tarnetele ning muude kaupade ja teenuste tarnetele, mille turuväärtus ületab 100 000 forintit. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus (edaspidi „pöördmaksustamine“). Erimeede võimaldab Ungaril laiendada pöördmaksustamise mehhanismi muudele sellise maksukohustuslaste tarnetele, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus, nimelt kapitalikaupade tarnetele ning muude kaupade ja teenuste tarnetele, mille turuväärtus ületab 100 000 forintit.

| (7) | Ungari esitatud teabe kohaselt on pöördmaksustamise kohaldamine selliste tehingute suhtes hõlbustanud maksukogumist ja hoidnud ära maksudest kõrvalehoidmist. Erimeetme rakendamine on piiranud avaliku sektori tulude vähenemist ja toonud kaasa täiendavaid eelarvetulusid. Lisaks võib COVID-19 pandeemia majanduslik mõju lähitulevikus järsult suurendada likvideerimiste arvu, mis rõhutab erimeetme pikendamise vajadust. |
| --- | --- |

(7)

Ungari esitatud teabe kohaselt on pöördmaksustamise kohaldamine selliste tehingute suhtes hõlbustanud maksukogumist ja hoidnud ära maksudest kõrvalehoidmist. Erimeetme rakendamine on piiranud avaliku sektori tulude vähenemist ja toonud kaasa täiendavaid eelarvetulusid. Lisaks võib COVID-19 pandeemia majanduslik mõju lähitulevikus järsult suurendada likvideerimiste arvu, mis rõhutab erimeetme pikendamise vajadust.

| (8) | Taotletud erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et maksuametil oleks aega kuni erimeetme kehtivusaja lõpuni võtta muid tavapäraseid meetmeid probleemi lahendamiseks ja vähendada kahju riigieelarvele, eelkõige pettustega seotud kahju, kaotades seega erimeetme pikendamise vajaduse. Erimeede, millega võimaldatakse kasutada pöördmaksustamist, antakse üksnes erandkorras konkreetsetes valdkondades, kus esineb pettusi, ning see on viimane abinõu. Seepärast tuleks luba pikendada ainult kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(8)

Taotletud erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et maksuametil oleks aega kuni erimeetme kehtivusaja lõpuni võtta muid tavapäraseid meetmeid probleemi lahendamiseks ja vähendada kahju riigieelarvele, eelkõige pettustega seotud kahju, kaotades seega erimeetme pikendamise vajaduse. Erimeede, millega võimaldatakse kasutada pöördmaksustamist, antakse üksnes erandkorras konkreetsetes valdkondades, kus esineb pettusi, ning see on viimane abinõu. Seepärast tuleks luba pikendada ainult kuni 31. detsembrini 2024.

| (9) | Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele.

| (10) | Rakendusotsust (EL) 2018/789 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsust (EL) 2018/789 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2018/789 artikli 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

Eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. mai 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/789, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (ELT L 134, 31.5.2018, lk 10).

2

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/112 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/112

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1776,

5. oktoober 2021,

millega muudetakse otsust 2009/791/EÜ, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha käibemaks, mis on makstud kaupade ja teenuste pealt, mis on talle tarnitud tema maksustatava tegevuse tarbeks. Saksamaa Liitvabariigile (edaspidi „Saksamaa“) on antud luba kohaldada erandmeedet, mille eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil või mittemajandusliku tegevuse tarbeks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha käibemaks, mis on makstud kaupade ja teenuste pealt, mis on talle tarnitud tema maksustatava tegevuse tarbeks. Saksamaa Liitvabariigile (edaspidi „Saksamaa“) on antud luba kohaldada erandmeedet, mille eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil või mittemajandusliku tegevuse tarbeks.

| (2) | Nõukogu otsusega 2000/186/EÜ (2) lubati Saksamaal algselt kehtestada ja kohaldada nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (3) artiklitest 6 ja 17 kõrvale kalduvaid meetmeid kuni 31. detsembrini 2002. Nõukogu otsusega 2003/354/EÜ (4) lubati Saksamaal kohaldada direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 17 kõrvale kalduvat meedet kuni 30. juunini 2004. Nõukogu otsusega 2004/817/EÜ (5) pikendati kõnealust luba kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2000/186/EÜ (2) lubati Saksamaal algselt kehtestada ja kohaldada nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (3) artiklitest 6 ja 17 kõrvale kalduvaid meetmeid kuni 31. detsembrini 2002. Nõukogu otsusega 2003/354/EÜ (4) lubati Saksamaal kohaldada direktiivi 77/388/EMÜ artiklist 17 kõrvale kalduvat meedet kuni 30. juunini 2004. Nõukogu otsusega 2004/817/EÜ (5) pikendati kõnealust luba kuni 31. detsembrini 2009.

| (3) | Nõukogu otsusega 2009/791/EÜ (6) lubati Saksamaal jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168. Pärast korduvaid pikendusi kaotab kõnealune luba kehtivuse 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2009/791/EÜ (6) lubati Saksamaal jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168. Pärast korduvaid pikendusi kaotab kõnealune luba kehtivuse 31. detsembril 2021.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2009/162/EL (7) lisati direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 168a, et piirata käibemaksu mahaarvamist proportsionaalselt ettevõtluse eesmärgil kasutamisega ja kohaldada seega tõhusamalt põhimõtet, mille kohaselt mahaarvamine toimub ainult siis, kui asjaomaseid kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase ettevõtluse eesmärgil. Otsuse 2009/791/EÜ artiklit 1 on muudetud, et lisada viide direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. Seepärast tuleb otsuse 2009/791/EÜ pealkirjas viidata ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2009/162/EL (7) lisati direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 168a, et piirata käibemaksu mahaarvamist proportsionaalselt ettevõtluse eesmärgil kasutamisega ja kohaldada seega tõhusamalt põhimõtet, mille kohaselt mahaarvamine toimub ainult siis, kui asjaomaseid kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase ettevõtluse eesmärgil. Otsuse 2009/791/EÜ artiklit 1 on muudetud, et lisada viide direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. Seepärast tuleb otsuse 2009/791/EÜ pealkirjas viidata ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a.

| (5) | Komisjonis 19. veebruaril 2021 registreeritud kirjas esitas Saksamaa komisjonile taotluse pikendada luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, et jätta käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast täielikult välja kaubad ja teenused, mida maksukohustuslane kasutab üle 90 % ulatuses isiklikuks tarbeks või muul kui ettevõtluse eesmärgil, sealhulgas mittemajandusliku tegevuse tarbeks (edaspidi „erimeede“) (edaspidi „taotlus“). Taotlusega oli kaasas erimeetme kohaldamise aruanne, mis sisaldas ka käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist, nagu on nõutud otsuse 2009/791/EÜ artiklis 2. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonis 19. veebruaril 2021 registreeritud kirjas esitas Saksamaa komisjonile taotluse pikendada luba jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, et jätta käibemaksu mahaarvamisõiguse kohaldamisalast täielikult välja kaubad ja teenused, mida maksukohustuslane kasutab üle 90 % ulatuses isiklikuks tarbeks või muul kui ettevõtluse eesmärgil, sealhulgas mittemajandusliku tegevuse tarbeks (edaspidi „erimeede“) (edaspidi „taotlus“). Taotlusega oli kaasas erimeetme kohaldamise aruanne, mis sisaldas ka käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist, nagu on nõutud otsuse 2009/791/EÜ artiklis 2.

| (6) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 17. märtsi 2021. aasta kirjadega taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 18. märtsi 2021. aasta kirjas Saksamaad, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 17. märtsi 2021. aasta kirjadega taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teavitas 18. märtsi 2021. aasta kirjas Saksamaad, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (7) | Saksamaa sõnul on erimeede osutunud väga tõhusaks, lihtsustades käibemaksu kogumist ning hoides ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Erimeetmega vähendatakse ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust, kuna puudub vajadus jälgida nende kaupade ja teenuste edasist kasutamist, mille suhtes kohaldati mahaarvamist nende soetamise ajal. Seetõttu tuleks Saksamaale anda luba jätkata erimeetme kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa sõnul on erimeede osutunud väga tõhusaks, lihtsustades käibemaksu kogumist ning hoides ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Erimeetmega vähendatakse ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust, kuna puudub vajadus jälgida nende kaupade ja teenuste edasist kasutamist, mille suhtes kohaldati mahaarvamist nende soetamise ajal. Seetõttu tuleks Saksamaale anda luba jätkata erimeetme kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024.

| (8) | Kui Saksamaa peab vajalikuks erandi pikendamist pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile taotluse 31. märtsiks 2024 koos aruandega erimeetme kohaldamise kohta, mis peaks sisaldama jaotusmäära läbivaatamist. |
| --- | --- |

(8)

Kui Saksamaa peab vajalikuks erandi pikendamist pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile taotluse 31. märtsiks 2024 koos aruandega erimeetme kohaldamise kohta, mis peaks sisaldama jaotusmäära läbivaatamist.

| (9) | Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele.

| (10) | Otsust 2009/791/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Otsust 2009/791/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2009/791/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/791/EÜ, millega lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168 ja 168a“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/791/EÜ, millega lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168 ja 168a“.

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.
  Käesolevas otsuses sätestatud erandmeetme kohaldamise pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024.
  Taotlusele tuleb lisada meetme kohaldamise aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.

Käesolevas otsuses sätestatud erandmeetme kohaldamise pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024.

Taotlusele tuleb lisada meetme kohaldamise aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. veebruari 2000. aasta otsus 2000/186/EÜ, millega antakse Saksamaale luba kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) artiklitest 6 ja 17 (EÜT L 59, 4.3.2000, lk 12).

2

(3)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 13. mai 2003. aasta otsus 2003/354/EÜ, millega antakse Saksamaale luba kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 17 (ELT L 123, 17.5.2003, lk 47).

4

(5)  Nõukogu 19. novembri 2004. aasta otsus 2004/817/EÜ, millega lubatakse Saksamaal kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 17 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 33).

5

(6)  Nõukogu 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/791/EÜ, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 55).

6

(7)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/162/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (ELT L 10, 15.1.2010, lk 14).

7

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/115 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/115

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1777,

5. oktoober 2021,

millega lubatakse Itaalial kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia taotles 7. augusti 2020. aasta kirjaga luba kohaldada vähendatud maksumäärasid ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026 Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19. Itaalia esitas taotluse juurde lisateabe ja selgitused 19. jaanuaril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia taotles 7. augusti 2020. aasta kirjaga luba kohaldada vähendatud maksumäärasid ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026 Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19. Itaalia esitas taotluse juurde lisateabe ja selgitused 19. jaanuaril 2021.

| (2) | Campione d’Italia haldusüksus on Šveitsis asuv Itaalia eksklaav, mille geograafiline ulatus on väga piiratud ja rahvaarv väike. Piirkond on mägine ning see piirab linnaarengut, tööstustegevust ja üldist juurdepääsetavust. Arvestades Campione d’Italia geograafilist asukohta, juurdepääsu puudumist maagaasivõrgule ja karme ilmastikutingimusi, on energiatoodete tarnimise kulud Campione d’Italiasse suured, olenemata sellest, kas neid tarnitakse Šveitsist või Itaaliast. Lisaks tõi Campione d’Italia hõlmamine liidu tolliterritooriumi koosseisu 1. jaanuaril 2020 kaasa kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulude suurenemise. Lisaks on Campione d’Italias tõsine majanduskriis, mida COVID-19 pandeemia veelgi süvendas. |
| --- | --- |

(2)

Campione d’Italia haldusüksus on Šveitsis asuv Itaalia eksklaav, mille geograafiline ulatus on väga piiratud ja rahvaarv väike. Piirkond on mägine ning see piirab linnaarengut, tööstustegevust ja üldist juurdepääsetavust. Arvestades Campione d’Italia geograafilist asukohta, juurdepääsu puudumist maagaasivõrgule ja karme ilmastikutingimusi, on energiatoodete tarnimise kulud Campione d’Italiasse suured, olenemata sellest, kas neid tarnitakse Šveitsist või Itaaliast. Lisaks tõi Campione d’Italia hõlmamine liidu tolliterritooriumi koosseisu 1. jaanuaril 2020 kaasa kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulude suurenemise. Lisaks on Campione d’Italias tõsine majanduskriis, mida COVID-19 pandeemia veelgi süvendas.

| (3) | Selleks, et leevendada Campione d’Italia kõrgeid energiakulusid, tuleks vähendada maksumäära teatud energiatoodetel. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et leevendada Campione d’Italia kõrgeid energiakulusid, tuleks vähendada maksumäära teatud energiatoodetel.

| (4) | Komisjon vaatas taotletava meetme läbi ja leidis, et selle rakendamine ei moonuta konkurentsi ega takista siseturu nõuetekohast toimimist ning seda ei saa pidada liidu keskkonna-, energeetika- ja transpordipoliitikaga vastuolus olevaks. Nii gaasiõli kui ka elektrienergia vähendatud maksumäärad jääksid direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaimate maksustamistasemetega võrdseks või oleksid nendest suuremad ning aitaksid osaliselt kompenseerida Campione d’Italia haldusüksuse kasvanud energiakulusid. Kõnealune maksuvähendus ei kumuleeru ühegi teise maksuvähendusega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas taotletava meetme läbi ja leidis, et selle rakendamine ei moonuta konkurentsi ega takista siseturu nõuetekohast toimimist ning seda ei saa pidada liidu keskkonna-, energeetika- ja transpordipoliitikaga vastuolus olevaks. Nii gaasiõli kui ka elektrienergia vähendatud maksumäärad jääksid direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaimate maksustamistasemetega võrdseks või oleksid nendest suuremad ning aitaksid osaliselt kompenseerida Campione d’Italia haldusüksuse kasvanud energiakulusid. Kõnealune maksuvähendus ei kumuleeru ühegi teise maksuvähendusega.

| (5) | Seepärast tuleks Itaaliale anda luba kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks Itaaliale anda luba kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes.

| (6) | Selleks et tagada erandiga taotletavate eesmärkide saavutamine, eelkõige Campione d’Italia praegustest majanduslikest, sotsiaalsetest ja geograafilistest oludest tuleneva kahjuliku mõju vältimine ning võrdsete tingimuste tagamine suurte energiakulude leevendamise kaudu, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2021. Nähes ette, et erandit kohaldatakse jõustumisest varasemast kuupäevast, austatakse turuosaliste ja üksikisikute õiguspäraseid ootusi, kuna kõnealune erand ei riiva nende õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada erandiga taotletavate eesmärkide saavutamine, eelkõige Campione d’Italia praegustest majanduslikest, sotsiaalsetest ja geograafilistest oludest tuleneva kahjuliku mõju vältimine ning võrdsete tingimuste tagamine suurte energiakulude leevendamise kaudu, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2021. Nähes ette, et erandit kohaldatakse jõustumisest varasemast kuupäevast, austatakse turuosaliste ja üksikisikute õiguspäraseid ootusi, kuna kõnealune erand ei riiva nende õigusi ja kohustusi.

| (7) | Kõigi direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 2 alusel antavate lubade kehtivust tuleb ajaliselt rangelt piiritleda. Selleks et pakkuda Campione d’Italia haldusüksusele piisaval määral kindlust, tuleks luba anda kuueks aastaks. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui nõukogu peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete maksustamiseks ning käesolevas otsuses antav luba ei oleks sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid üldreegleid. |
| --- | --- |

(7)

Kõigi direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 2 alusel antavate lubade kehtivust tuleb ajaliselt rangelt piiritleda. Selleks et pakkuda Campione d’Italia haldusüksusele piisaval määral kindlust, tuleks luba anda kuueks aastaks. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui nõukogu peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete maksustamiseks ning käesolevas otsuses antav luba ei oleks sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid üldreegleid.

| (8) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalial lubatakse kohaldada vähendatud maksumäärasid Campione d’Italia haldusüksuses tarnitava kütteks kasutatava gaasiõli ja elektrienergia suhtes tingimusel, et peetakse kinni direktiivi 2003/96/EÜ artiklites 9 ja 10 osutatud madalaimatest maksustamistasemetest.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026.

Kui nõukogu peaks aluslepingu artikli 113 või Euroopa Liidu toimimise lepingu mõne muu asjakohase sätte alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete maksustamiseks ning käesoleva otsuse artiklis 1 antud luba ei oleks sellega kooskõlas, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid üldreegleid.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/117 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/117

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1778,

5. oktoober 2021,

millega lubatakse Saksamaa Liitvabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt vastutab maksuhalduritele käibemaksu tasumise eest üldiselt maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt vastutab maksuhalduritele käibemaksu tasumise eest üldiselt maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane.

| (2) | Komisjonis 15. märtsil 2021 registreeritud kirjas esitas Saksamaa Liitvabariik (edaspidi „Saksamaa“) taotluse, et talle antaks luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses isikutega, kes on kohustatud käibemaksu tasuma selliste saastekvootide ülekandmise korral, millega kaubeldakse riiklikus kauplemissüsteemis vastavalt 12. detsembri 2019. aasta kütuse heitekvootidega kauplemise seadusele (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 15. märtsil 2021 registreeritud kirjas esitas Saksamaa Liitvabariik (edaspidi „Saksamaa“) taotluse, et talle antaks luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses isikutega, kes on kohustatud käibemaksu tasuma selliste saastekvootide ülekandmise korral, millega kaubeldakse riiklikus kauplemissüsteemis vastavalt 12. detsembri 2019. aasta kütuse heitekvootidega kauplemise seadusele (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) (edaspidi „taotlus“).

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 7. aprilli 2021. aasta kirjadega taotluse teistele liikmesriikidele ning andis 8. aprilli 2021. aasta kirjaga Saksamaale teada, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon 7. aprilli 2021. aasta kirjadega taotluse teistele liikmesriikidele ning andis 8. aprilli 2021. aasta kirjaga Saksamaale teada, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktidega a ja b võimaldatakse liikmesriikidel määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslased, kellele kantakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote ja muid ühikuid, mida käitajad võivad kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks (edaspidi „pöördmaksustamine“). Need sätted lisati direktiivi 2006/112/EÜ nõukogu direktiiviga 2010/23/EL, (3) et aidata võidelda käibemaksupettuste vastu. Pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamine kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise suhtes vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktidele a ja b piirdub saastekvootidega, millega kaubeldakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktidega a ja b võimaldatakse liikmesriikidel määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslased, kellele kantakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote ja muid ühikuid, mida käitajad võivad kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks (edaspidi „pöördmaksustamine“). Need sätted lisati direktiivi 2006/112/EÜ nõukogu direktiiviga 2010/23/EL, (3) et aidata võidelda käibemaksupettuste vastu. Pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamine kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise suhtes vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktidele a ja b piirdub saastekvootidega, millega kaubeldakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel.

| (5) | Saksamaa on BEHG raames loonud õigusraamistiku riikliku heitkogustega kauplemise süsteemi jaoks, mis hõlmab heitkoguseid, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Seetõttu ei anna direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktid a ja b õiguslikku alust pöördmaksustamise kohaldamiseks saastekvootidega kauplemise suhtes selliste riiklike kauplemissüsteemide alusel nagu BEHG. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa on BEHG raames loonud õigusraamistiku riikliku heitkogustega kauplemise süsteemi jaoks, mis hõlmab heitkoguseid, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Seetõttu ei anna direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punktid a ja b õiguslikku alust pöördmaksustamise kohaldamiseks saastekvootidega kauplemise suhtes selliste riiklike kauplemissüsteemide alusel nagu BEHG.

| (6) | Saksamaa sõnul on saastekvootidega kauplemise sektor väga haavatav käibemaksupettuste suhtes. BEHG alusel kütuse saastekvootidega kauplemist võidakse kasutada ka pettuse eesmärgil samuti nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis. Saastekvoote saab vahetada kiiresti, korduvalt ja lihtsalt. Seetõttu on ametiasutustel väga raske kindlaks määrata selliseid omanikuvahetusi ja tagada õige maksusumma kogumist. Saastekvootide ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, saab tasutud käibemaksu maha arvata, ilma et tarnija oleks maksnud maksuhaldurile arvele märgitud käibemaksu. Eelkõige takistab maksudest kõrvalehoidmise tõttu saamata jäänud maksude sissenõudmist see, et tarneahelas osalevad varifirmad, kes kiiresti kaovad või kellel ei ole varasid, mõjutades negatiivselt eelarvet. Selleks et korvata riigi maksutuludele tekitatud kahju, on Saksamaa taotlenud luba teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, et kehtestada saastekvootide ülekandmise suhtes pöördmaksustamine. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa sõnul on saastekvootidega kauplemise sektor väga haavatav käibemaksupettuste suhtes. BEHG alusel kütuse saastekvootidega kauplemist võidakse kasutada ka pettuse eesmärgil samuti nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis. Saastekvoote saab vahetada kiiresti, korduvalt ja lihtsalt. Seetõttu on ametiasutustel väga raske kindlaks määrata selliseid omanikuvahetusi ja tagada õige maksusumma kogumist. Saastekvootide ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, saab tasutud käibemaksu maha arvata, ilma et tarnija oleks maksnud maksuhaldurile arvele märgitud käibemaksu. Eelkõige takistab maksudest kõrvalehoidmise tõttu saamata jäänud maksude sissenõudmist see, et tarneahelas osalevad varifirmad, kes kiiresti kaovad või kellel ei ole varasid, mõjutades negatiivselt eelarvet. Selleks et korvata riigi maksutuludele tekitatud kahju, on Saksamaa taotlenud luba teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, et kehtestada saastekvootide ülekandmise suhtes pöördmaksustamine.

| (7) | Maksukohustuslasest tarne saaja määramine käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks eespool nimetatud konkreetsetel juhtudel lihtsustaks käibemaksu kogumist ning hoiaks ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Seepärast tuleks Saksamaale anda luba kohaldada pöördmaksustamist selliste saastekvootide ülekandmise suhtes, millega kaubeldakse riigisiseses kauplemissüsteemis BEHG alusel (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(7)

Maksukohustuslasest tarne saaja määramine käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks eespool nimetatud konkreetsetel juhtudel lihtsustaks käibemaksu kogumist ning hoiaks ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Seepärast tuleks Saksamaale anda luba kohaldada pöördmaksustamist selliste saastekvootide ülekandmise suhtes, millega kaubeldakse riigisiseses kauplemissüsteemis BEHG alusel (edaspidi „erimeede“).

| (8) | Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud. Seepärast tuleks Saksamaale anda luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(8)

Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud. Seepärast tuleks Saksamaale anda luba kohaldada erimeedet kuni 31. detsembrini 2024.

| (9) | Erimeetme kohaldamisala ja uudsust arvesse võttes on oluline hinnata selle mõju. Seega juhul, kui Saksamaa soovib pikendada erimeetme kehtivusaega pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile 31. märtsiks 2024 aruande koos erimeetme kohaldamise ülevaate ning pikendamistaotlusega. Aruanne peaks sisaldama hinnangut erimeetme mõju kohta käibemaksupettuste vastasele võitlusele ning erimeetmest mõjutatud kauplejate ja tehingute arvu. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme kohaldamisala ja uudsust arvesse võttes on oluline hinnata selle mõju. Seega juhul, kui Saksamaa soovib pikendada erimeetme kehtivusaega pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile 31. märtsiks 2024 aruande koos erimeetme kohaldamise ülevaate ning pikendamistaotlusega. Aruanne peaks sisaldama hinnangut erimeetme mõju kohta käibemaksupettuste vastasele võitlusele ning erimeetmest mõjutatud kauplejate ja tehingute arvu.

| (10) | Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(10)

Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 lubatakse Saksamaa Liitvabariigil sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutab maksukohustuslane, kellele kantakse üle saastekvoodid, millega kaubeldakse riiklikus kauplemissüsteemis vastavalt 12. detsembri 2019. aasta kütuse heitekvootidega kauplemise seadusele (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen).

Artikkel 2

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.

Käesolevas otsuses sätestatud erimeetme pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024 ja sellele tuleb lisada kõnealuse meetme kohaldamise aruanne, mis sisaldab hinnangut meetme mõju kohta käibemaksupettuste vastasele võitlusele ning meetmest mõjutatud kauplejate ja tehingute arvu.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

2

(3)  Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/23/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes (ELT L 72, 20.3.2010, lk 1).

3

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/120

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1779,

5. oktoober 2021,

millega muudetakse rakendusotsust 2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu rakendusotsusega 2009/1013/EL (2) lubati Austria Vabariigil (edaspidi „Austria“) kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivist 2006/112/EÜ (edaspidi „erimeede“). Pärast korduvaid pikendusi kaotab kõnealune luba kehtivuse 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusotsusega 2009/1013/EL (2) lubati Austria Vabariigil (edaspidi „Austria“) kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivist 2006/112/EÜ (edaspidi „erimeede“). Pärast korduvaid pikendusi kaotab kõnealune luba kehtivuse 31. detsembril 2021.

| (2) | Nõukogu direktiiviga 2009/162/EL (3) lisati direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 168a, et piirata käibemaksu mahaarvamist proportsionaalselt ettevõtluse eesmärgil kasutamisega ja kohaldada seega tõhusamalt põhimõtet, mille kohaselt mahaarvamine toimub ainult siis, kui asjaomaseid kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase ettevõtluse eesmärgil. Rakendusotsuse 2009/1013/EL artiklit 1 on muudetud, et lisada viide direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. Seepärast tuleb rakendusotsuse 2009/1013/EL pealkirjas viidata ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiiviga 2009/162/EL (3) lisati direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 168a, et piirata käibemaksu mahaarvamist proportsionaalselt ettevõtluse eesmärgil kasutamisega ja kohaldada seega tõhusamalt põhimõtet, mille kohaselt mahaarvamine toimub ainult siis, kui asjaomaseid kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase ettevõtluse eesmärgil. Rakendusotsuse 2009/1013/EL artiklit 1 on muudetud, et lisada viide direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. Seepärast tuleb rakendusotsuse 2009/1013/EL pealkirjas viidata ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a.

| (3) | Erimeetmega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, millega reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha selliste talle tarnitud kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Erimeetme eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse või majandustegevuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Erimeetmega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a, millega reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha selliste talle tarnitud kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Erimeetme eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse või majandustegevuse eesmärgil.

| (4) | Erimeetme eesmärk on lihtsustada käibemaksu sissenõudmist ja kogumist. See mõjutab lõpptarbimisetapi tasandil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes tühises ulatuses. |
| --- | --- |

(4)

Erimeetme eesmärk on lihtsustada käibemaksu sissenõudmist ja kogumist. See mõjutab lõpptarbimisetapi tasandil tasumisele kuuluvat maksusummat üksnes tühises ulatuses.

| (5) | Komisjonis 19. märtsil 2021 registreeritud kirjas taotles Austria luba jätkata kõnealuse erimeetme kohaldamist (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(5)

Komisjonis 19. märtsil 2021 registreeritud kirjas taotles Austria luba jätkata kõnealuse erimeetme kohaldamist (edaspidi „taotlus“).

| (6) | Komisjon edastas taotluse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt teistele liikmesriikidele 7. aprilli 2021. aasta kirjaga. Komisjon teavitas 8. aprilli 2021. aasta kirjas Austriat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas taotluse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt teistele liikmesriikidele 7. aprilli 2021. aasta kirjaga. Komisjon teavitas 8. aprilli 2021. aasta kirjas Austriat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (7) | Austria sõnul on erimeede osutunud väga tõhusaks, lihtsustades käibemaksu kogumist ning hoides ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Erimeetmega vähendatakse ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust, kuna puudub vajadus jälgida nende kaupade ja teenuste edasist kasutamist, mille suhtes kohaldati mahaarvamist nende soetamise ajal. Seepärast tuleks Austriale anda luba jätkata erimeetme kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(7)

Austria sõnul on erimeede osutunud väga tõhusaks, lihtsustades käibemaksu kogumist ning hoides ära maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. Erimeetmega vähendatakse ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust, kuna puudub vajadus jälgida nende kaupade ja teenuste edasist kasutamist, mille suhtes kohaldati mahaarvamist nende soetamise ajal. Seepärast tuleks Austriale anda luba jätkata erimeetme kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2024.

| (8) | Kui Austria peab vajalikuks erandi pikendamist pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile taotluse 31. märtsiks 2024 koos aruandega erimeetme kohaldamise kohta, mis sisaldab kohaldatava jaotusmäära läbivaatamist. |
| --- | --- |

(8)

Kui Austria peab vajalikuks erandi pikendamist pärast 2024. aastat, peaks ta esitama komisjonile taotluse 31. märtsiks 2024 koos aruandega erimeetme kohaldamise kohta, mis sisaldab kohaldatava jaotusmäära läbivaatamist.

| (9) | Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetmel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele.

| (10) | Rakendusotsust 2009/1013/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsust 2009/1013/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2009/1013/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu rakendusotsus 2009/1013/EL, 22. detsember 2009, millega lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168 ja 168a“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu rakendusotsus 2009/1013/EL, 22. detsember 2009, millega lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 168 ja 168a“.

| 2) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a antakse Austria Vabariigile luba jätta kaupadelt ja teenustelt makstav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse või majandustegevuse eesmärgil.


  Artikkel 2
  Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.
  Käesolevas otsuses sätestatud erandmeetme pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024.
  Taotlusele tuleb lisada käesoleva meetme kohaldamise aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a antakse Austria Vabariigile luba jätta kaupadelt ja teenustelt makstav käibemaks täielikult välja käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse või majandustegevuse eesmärgil.

Artikkel 2

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2024.

Käesolevas otsuses sätestatud erandmeetme pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2024.

Taotlusele tuleb lisada käesoleva meetme kohaldamise aruanne, mis sisaldab käesoleva otsuse alusel kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse jaotusmäära läbivaatamist.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta rakendusotsus 2009/1013/EL, mille kohaselt lubatakse Austria Vabariigil jätkuvalt kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 168 (ELT L 348, 29.12.2009, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/162/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (ELT L 10, 15.1.2010, lk 14).

3

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/122

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1780,

5. oktoober 2021,

millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 14 kohaselt võib Poola Vabariik (edaspidi „Poola“) vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi vääringus ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punkti 14 kohaselt võib Poola Vabariik (edaspidi „Poola“) vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive riigi vääringus ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 10 000 eurot.

| (2) | Nõukogu otsusega 2009/790/EÜ (2) lubatakse Poolal kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287, nähes ette käibemaksuvabastuse neile maksukohustuslastele, kelle aastakäive riigi vääringus ei ületa 40 000 eurot (edaspidi „erimeede“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2009/790/EÜ (2) lubatakse Poolal kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 287, nähes ette käibemaksuvabastuse neile maksukohustuslastele, kelle aastakäive riigi vääringus ei ületa 40 000 eurot (edaspidi „erimeede“).

| (3) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1919 (3) lubati Poolal kohaldada erimeedet edasi kuni 31. detsembrini 2021 või kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1919 (3) lubati Poolal kohaldada erimeedet edasi kuni 31. detsembrini 2021 või kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| (4) | Komisjonis 1. märtsil 2021 registreeritud kirjas taotles Poola luba kohaldada erandit veel kuni 31. detsembrini 2024 (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(4)

Komisjonis 1. märtsil 2021 registreeritud kirjas taotles Poola luba kohaldada erandit veel kuni 31. detsembrini 2024 (edaspidi „taotlus“).

| (5) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon taotluse teistele liikmesriikidele peale Küprose 25. märtsi 2021. aasta kirjaga ja Küprosele 26. märtsi 2021. aasta kirjaga. Komisjon teavitas 29. märtsi 2021. aasta kirjas Poolat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõigu kohaselt edastas komisjon taotluse teistele liikmesriikidele peale Küprose 25. märtsi 2021. aasta kirjaga ja Küprosele 26. märtsi 2021. aasta kirjaga. Komisjon teavitas 29. märtsi 2021. aasta kirjas Poolat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (6) | Erimeede on kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“. |
| --- | --- |

(6)

Erimeede on kooskõlas eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“.

| (7) | Poola esitatud teabe kohaselt on erimeetme mõju Poolas lõplikus tarbimisetapis kogutavale maksutulu kogusummale tühine. Maksukohustuslased võivad endiselt valida tavapärase käibemaksukorra. |
| --- | --- |

(7)

Poola esitatud teabe kohaselt on erimeetme mõju Poolas lõplikus tarbimisetapis kogutavale maksutulu kogusummale tühine. Maksukohustuslased võivad endiselt valida tavapärase käibemaksukorra.

| (8) | Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Poola käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel alates 2021. eelarveaastast hüvitist. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2021/769 (4) jõustumist ei arvuta Poola käibemaksupõhiste omavahendite aruande alusel alates 2021. eelarveaastast hüvitist.

| (9) | Võttes arvesse erimeetme võimalikku positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna selle tulemusel vähenevad väikeettevõtjate halduskoormus ja kulud, tuleks Poolal lubada kohaldada erimeedet veel ühe ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse erimeetme võimalikku positiivset mõju käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamisele, kuna selle tulemusel vähenevad väikeettevõtjate halduskoormus ja kulud, tuleks Poolal lubada kohaldada erimeedet veel ühe ajavahemiku jooksul.

| (10) | Nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285 (5) muudeti direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 väikeettevõtete erikorra osas, sätestades väikeettevõtjate jaoks uued reeglid, sealhulgas liikmesriigis aastakäibe maksimumkünnis 85 000 eurot või samaväärne summa riigi vääringus. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285 (5) muudeti direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 väikeettevõtete erikorra osas, sätestades väikeettevõtjate jaoks uued reeglid, sealhulgas liikmesriigis aastakäibe maksimumkünnis 85 000 eurot või samaväärne summa riigi vääringus.

| (11) | Erimeetme kohaldamise loa pikendamine peaks olema ajaliselt piiratud. Tähtaeg peaks olema piisav, et võimaldada hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Poolale luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(11)

Erimeetme kohaldamise loa pikendamine peaks olema ajaliselt piiratud. Tähtaeg peaks olema piisav, et võimaldada hinnata künnise tõhusust ja asjakohasust. Lisaks peavad liikmesriigid direktiivi (EL) 2020/285 kohaselt võtma vastu ja avaldama 31. detsembriks 2024 kõnealuse direktiivi artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldama neid alates 1. jaanuarist 2025. Seega on asjakohane anda Poolale luba jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024.

| (12) | Otsust 2009/790/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Otsust 2009/790/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/790/EÜ artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Luxembourg, 5. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/790/EÜ, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 53).

2

(3)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1919, millega muudetakse otsust 2009/790/EÜ, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 311, 7.12.2018, lk 32).

3

(4)  Nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrus (EL, Euratom) 2021/769, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (ELT L 165, 11.5.2021, lk 9).

4

(5)  Nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (ELT L 62, 2.3.2020, lk 13).

5

---

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/124 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/124

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1781,

7. oktoober 2021,

millega peatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamine Gambia suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri), (1) eriti selle artikli 25a lõike 5 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2019. aasta veebruari lõpus otsustasid Gambia ametivõimud ühepoolselt kehtestada kõigile sunniviisilise tagasisaatmise operatsioonidele moratooriumi, mis takistas tulemuslikku tagasisaatmist suuremal osal 2019. aastast. Pärast moratooriumi tühistamist 2020. aasta jaanuaris on liikmesriigid seisnud silmitsi korduvate takistustega, mida Gambia on seadnud tagasisaatmisoperatsioonide korraldamisele ja rakendamisele. Gambia ebaühtlane koostöö on kahjustanud ka tagasisaatmisprotsessi kõiki etappe, sealhulgas kehtiva hea tava ning liidu ja Gambia vahel kokku lepitud edasise töökorra kohaldamist. 6. aprillil 2021. aastal andsid Gambia ametivõimud teada, et riik ei võta tagasipöördujaid vastu kuni edasise teateni ning 2021. aasta juunis nad kinnitasid, et sunniviisilisele tagasisaatmisele või repatrieerimisele on kuni detsembris toimuvate valimisteni kehtestatud moratoorium. |
| --- | --- |

(1)

2019. aasta veebruari lõpus otsustasid Gambia ametivõimud ühepoolselt kehtestada kõigile sunniviisilise tagasisaatmise operatsioonidele moratooriumi, mis takistas tulemuslikku tagasisaatmist suuremal osal 2019. aastast. Pärast moratooriumi tühistamist 2020. aasta jaanuaris on liikmesriigid seisnud silmitsi korduvate takistustega, mida Gambia on seadnud tagasisaatmisoperatsioonide korraldamisele ja rakendamisele. Gambia ebaühtlane koostöö on kahjustanud ka tagasisaatmisprotsessi kõiki etappe, sealhulgas kehtiva hea tava ning liidu ja Gambia vahel kokku lepitud edasise töökorra kohaldamist. 6. aprillil 2021. aastal andsid Gambia ametivõimud teada, et riik ei võta tagasipöördujaid vastu kuni edasise teateni ning 2021. aasta juunis nad kinnitasid, et sunniviisilisele tagasisaatmisele või repatrieerimisele on kuni detsembris toimuvate valimisteni kehtestatud moratoorium.

| (2) | Alates 2019. aastast on komisjon astunud samme, et parandada Gambiaga koostööd ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasivõtmisel. Korraldatud on mitu kohtumist, et leida Gambia ametivõimudega vastastikku rahuldavad lahendused nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil ning leppida kokku uutes, Gambiale kasulikes toetusprojektides. Samal ajal on toimunud kõrgetasemelised kohtumised komisjoni ja Gambia vahel. Tagasivõtmise küsimused tõstatati ka Euroopa välisteenistuse korraldatud kohtumisel Gambiaga. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2019. aastast on komisjon astunud samme, et parandada Gambiaga koostööd ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasivõtmisel. Korraldatud on mitu kohtumist, et leida Gambia ametivõimudega vastastikku rahuldavad lahendused nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil ning leppida kokku uutes, Gambiale kasulikes toetusprojektides. Samal ajal on toimunud kõrgetasemelised kohtumised komisjoni ja Gambia vahel. Tagasivõtmise küsimused tõstatati ka Euroopa välisteenistuse korraldatud kohtumisel Gambiaga.

| (3) | Võttes arvesse komisjoni seni astutud samme, et parandada koostööd ja liidu üldisi suhteid Gambiaga, peetakse Gambia koostööd liiduga tagasivõtmise küsimustes ebapiisavaks, mistõttu on vaja võtta meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse komisjoni seni astutud samme, et parandada koostööd ja liidu üldisi suhteid Gambiaga, peetakse Gambia koostööd liiduga tagasivõtmise küsimustes ebapiisavaks, mistõttu on vaja võtta meetmeid.

| (4) | Seetõttu tuleks ajutiselt peatada määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamine Gambia kodanike suhtes, kelle suhtes kehtib viisanõue vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1806 (2). See peaks soodustama Gambia ametivõime võtma vajalikke meetmeid, et parandada koostööd tagasivõtmise küsimustes. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks ajutiselt peatada määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamine Gambia kodanike suhtes, kelle suhtes kehtib viisanõue vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1806 (2). See peaks soodustama Gambia ametivõime võtma vajalikke meetmeid, et parandada koostööd tagasivõtmise küsimustes.

| (5) | Ajutiselt peatatakse need meetmed, mis on sätestatud viisaeeskirja artikli 25a lõike 5 punktis a: peatatakse tõendavate dokumentide esitamise nõuetest loobumise võimalus artikli 14 lõikes 6 osutatud viisataotlejate puhul, peatatakse artikli 23 lõikes 1 osutatud üldine 15-kalendripäevane ajavahemik taotluse läbivaatamiseks (mis seetõttu välistab ka selle ajavahemiku pikendamise kuni 45 päevani üksikjuhtudel), peatatakse artikli 24 lõigete 2 ja 2c kohaste mitmekordsete viisade väljaandmine ning diplomaatilise passi või teenistuspassi kasutajate puhul peatatakse artikli 16 lõike 5 punkti b kohane viisatasust loobumise võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Ajutiselt peatatakse need meetmed, mis on sätestatud viisaeeskirja artikli 25a lõike 5 punktis a: peatatakse tõendavate dokumentide esitamise nõuetest loobumise võimalus artikli 14 lõikes 6 osutatud viisataotlejate puhul, peatatakse artikli 23 lõikes 1 osutatud üldine 15-kalendripäevane ajavahemik taotluse läbivaatamiseks (mis seetõttu välistab ka selle ajavahemiku pikendamise kuni 45 päevani üksikjuhtudel), peatatakse artikli 24 lõigete 2 ja 2c kohaste mitmekordsete viisade väljaandmine ning diplomaatilise passi või teenistuspassi kasutajate puhul peatatakse artikli 16 lõike 5 punkti b kohane viisatasust loobumise võimalus.

| (6) | Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Need piirangud ja tingimused on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/38/EÜ (3). Käesolev otsus ei mõjuta kõnealuse direktiivi kohaldamist, millega laiendatakse vaba liikumise õigust pereliikmetele nende kodakondsusest olenemata, kui nad on liidu kodanikuga kaasas või ühinevad temaga. Käesolevat otsust ei kohaldata seega direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või selliste kolmandate riikide kodanike pereliikmete suhtes, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Need piirangud ja tingimused on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/38/EÜ (3). Käesolev otsus ei mõjuta kõnealuse direktiivi kohaldamist, millega laiendatakse vaba liikumise õigust pereliikmetele nende kodakondsusest olenemata, kui nad on liidu kodanikuga kaasas või ühinevad temaga. Käesolevat otsust ei kohaldata seega direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või selliste kolmandate riikide kodanike pereliikmete suhtes, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed ei tohiks piirata kohustusi, mis liikmesriikidel on rahvusvahelise õiguse kohaselt rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide asukohariigina või liikmesriikides asuvate rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt kokku kutsutud rahvusvaheliste konverentside võõrustajariigina. Seega ei tohiks ajutist peatamist kohaldada viisat taotlevate Gambia kodanike suhtes, kui see on vajalik selleks, et liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi selliste organisatsioonide asukohariigina või selliste konverentside võõrustajariigina. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed ei tohiks piirata kohustusi, mis liikmesriikidel on rahvusvahelise õiguse kohaselt rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide asukohariigina või liikmesriikides asuvate rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt kokku kutsutud rahvusvaheliste konverentside võõrustajariigina. Seega ei tohiks ajutist peatamist kohaldada viisat taotlevate Gambia kodanike suhtes, kui see on vajalik selleks, et liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi selliste organisatsioonide asukohariigina või selliste konverentside võõrustajariigina.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (9) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (9) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (9) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (13) | Käesolev otsus on õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus on õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse Gambia kodanike suhtes, kelle suhtes kehtib viisanõue vastavalt määrusele (EL) 2018/1806.

2.   Seda ei kohaldata Gambia kodanike suhtes, kes on viisanõudest vabastatud määruse (EL) 2018/1806 artikli 4 või 6 alusel.

3.   Käesolevat otsust ei kohaldata Gambia kodanike suhtes, kes taotlevad viisat ja kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või selliste kolmandate riikide kodanike pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega.

4.   Otsust kohaldatakse, ilma et see piiraks neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, eelkõige:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina;

| b) | ÜRO või mõne liikmesriigi võõrustatavate muude rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt kokku kutsutud või nende egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

ÜRO või mõne liikmesriigi võõrustatavate muude rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt kokku kutsutud või nende egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| d) | tulenevalt Püha Tooli (Vatikan) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt), mida on viimati muudetud. |
| --- | --- |

d)

tulenevalt Püha Tooli (Vatikan) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt), mida on viimati muudetud.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete kohaldamise ajutine peatamine

Määruse (EÜ) nr 810/2009 järgmiste sätete kohaldamine peatatakse ajutiselt:

| a) | artikli 14 lõige 6; |
| --- | --- |

a)

artikli 14 lõige 6;

| b) | artikli 16 lõike 5 punkt b; |
| --- | --- |

b)

artikli 16 lõike 5 punkt b;

| c) | artikli 23 lõige 1; |
| --- | --- |

c)

artikli 23 lõige 1;

| d) | artikli 24 lõiked 2 ja 2c. |
| --- | --- |

d)

artikli 24 lõiked 2 ja 2c.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Luxembourg, 7. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DIKAUČIČ

---

(1)  
  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 303, 28.11.2018, lk 39).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

3

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---

SOOVITUSED

| 11.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 360/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 360/128

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/1782,

8. oktoober 2021,

millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“).

| (2) | Selle järel võttis nõukogu vastu soovitused (EL) 2020/1052, (2) (EL) 2020/1144, (3) (EL) 2020/1186, (4) (EL) 2020/1551, (5) (EL) 2020/2169, (6) (EL) 2021/89, (7) (EL) 2021/132, (8) (EL) 2021/767, (9) (EL) 2021/892, (10) (EL) 2021/992, (11) (EL) 2021/1085, (12) (EL) 2021/1170, (13) (EL) 2021/1346, (14) (EL) 2021/1459 (15) ja (EL) 2021/1712, (16) millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Selle järel võttis nõukogu vastu soovitused (EL) 2020/1052, (2) (EL) 2020/1144, (3) (EL) 2020/1186, (4) (EL) 2020/1551, (5) (EL) 2020/2169, (6) (EL) 2021/89, (7) (EL) 2021/132, (8) (EL) 2021/767, (9) (EL) 2021/892, (10) (EL) 2021/992, (11) (EL) 2021/1085, (12) (EL) 2021/1170, (13) (EL) 2021/1346, (14) (EL) 2021/1459 (15) ja (EL) 2021/1712, (16) millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta.

| (3) | 20. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/816, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (17) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada. |
| --- | --- |

(3)

20. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/816, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (17) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada.

| (4) | Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

| (5) | Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2021/816) sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Täpsemalt tuleks loetellu lisada Bahrein ja Araabia Ühendemiraadid. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2021/816) sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Täpsemalt tuleks loetellu lisada Bahrein ja Araabia Ühendemiraadid.

| (6) | Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 8. oktoobrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul. |
| --- | --- |

(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 8. oktoobrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

| (8) | Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (18) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (18) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (19) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(9)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (19) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (10) | Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (20) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (21) artikliga 3. |
| --- | --- |

(10)

Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (20) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (21) artikliga 3.

| (11) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (23) artikliga 3, |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (22) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (23) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitustega (EL) 2020/1052, (EL) 2020/1144, (EL) 2020/1186, (EL) 2020/1551, (EL) 2020/2169, (EL) 2021/89, (EL) 2021/132, (EL) 2021/767, (EL) 2021/816, (EL) 2021/892, (EL) 2021/992, (EL) 2021/1085, (EL) 2021/1170, (EL) 2021/1346, (EL) 2021/1459 ja (EL) 2021/1712) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

| 1) | Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „1. | Alates 8. oktoobrist 2021 peaksid liikmesriigid koordineeritud viisil ja järk-järgult kaotama I lisas loetletud kolmandate riikide elanikele kehtiva Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.

| 2) | Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:


  „I lisa
  Kolmandad riigid, erihalduspiirkonnad ning muud üksused ja territoriaalvalitsused, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut:






  I. | RIIGID






  1. | AUSTRAALIA |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

„I lisa

Kolmandad riigid, erihalduspiirkonnad ning muud üksused ja territoriaalvalitsused, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut:

I.

RIIGID

1.

AUSTRAALIA

| 2. | BAHREIN |
| --- | --- |

2.

BAHREIN

| 3. | KANADA |
| --- | --- |

3.

KANADA

| 4. | TŠIILI |
| --- | --- |

4.

TŠIILI

| 5. | JORDAANIA |
| --- | --- |

5.

JORDAANIA

| 6. | KUVEIT |
| --- | --- |

6.

KUVEIT

| 7. | UUS-MEREMAA |
| --- | --- |

7.

UUS-MEREMAA

| 8. | KATAR |
| --- | --- |

8.

KATAR

| 9. | RWANDA |
| --- | --- |

9.

RWANDA

| 10. | SAUDI ARAABIA |
| --- | --- |

10.

SAUDI ARAABIA

| 11. | SINGAPUR |
| --- | --- |

11.

SINGAPUR

| 12. | LÕUNA-KOREA |
| --- | --- |

12.

LÕUNA-KOREA

| 13. | UKRAINA |
| --- | --- |

13.

UKRAINA

| 14. | ARAABIA ÜHENDEMIRAADID |
| --- | --- |

14.

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

| 15. | URUGUAY |
| --- | --- |

15.

URUGUAY

| 16. | HIINA (*1) |
| --- | --- |

16.

HIINA (*1)

| II. | HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD





  Hongkongi erihalduspiirkond |
| --- | --- |

II.

HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

Hongkongi erihalduspiirkond

| Macau erihalduspiirkond |
| --- |

Macau erihalduspiirkond

| III. | ÜKSUSED JA TERRITORIAALVALITSUSED, MIDA VÄHEMALT ÜKS LIIKMESRIIK EI OLE RIIGINA TUNNUSTANUD





  Taiwan |
| --- | --- |

III.

ÜKSUSED JA TERRITORIAALVALITSUSED, MIDA VÄHEMALT ÜKS LIIKMESRIIK EI OLE RIIGINA TUNNUSTANUD

Taiwan

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

*1

Luxembourg, 8. oktoober 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DIKAUČIČ

---

(1)  1.ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

2

(3)  
  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

3

(4)  
  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

4

(5)  
  ELT L 354, 26.10.2020, lk 19.

5

(6)  
  ELT L 431, 21.12.2020, lk 75.

6

(7)  
  ELT L 33, 29.1.2021, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 41, 4.2.2021, lk 1.

8

(9)  
  ELT L 165I, 11.5.2021, lk 66.

9

(10)  
  ELT L 198, 4.6.2021, lk 1.

10

(11)  
  ELT L 221, 21.6.2021, lk 12.

11

(12)  
  ELT L 235, 2.7.2021, lk 27.

12

(13)  
  ELT L 255, 16.7.2021, lk 3.

13

(14)  
  ELT L 306, 31.8.2021, lk 4.

14

(15)  
  ELT L 320, 10.9.2021, lk 1.

15

(16)  
  ELT L 341, 24.9.2021, lk 1.

16

(17)  
  ELT L 182, 21.5.2021, lk 1.

17

(18)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

18

acquis

(19)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

19

(20)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

20

(21)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

21

acquis

(22)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

22

(23)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

23

acquis

---