# Europeiska unionens L 435/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 435 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången6 december 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 435

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången6 december 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 | 187 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden | 262 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013

187

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden

262

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 435/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 435/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2115

av den 2 december 2021

om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 och 43.2,

med beaktande av 1979 års anslutningsakt, särskilt punkt 6 i det därtill fogade protokollet nr 4 om bomull,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4), och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att göra den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) mer resultatinriktad och marknadsorienterad, förstärka modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa börda för stödmottagare som följer av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att göra den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) mer resultatinriktad och marknadsorienterad, förstärka modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa börda för stödmottagare som följer av unionslagstiftningen.

| (2) | För att hantera den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och konsekvenser bör kommissionen säkerställa konsekvens i förhållande till unionens övriga externa politikområden och instrument, särskilt på områdena för utvecklingssamarbete och handel. Unionens engagemang för en konsekvent politik för utveckling innebär att utvecklingsmål och utvecklingsprinciper måste beaktas vid utformning av politiken. |
| --- | --- |

(2)

För att hantera den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och konsekvenser bör kommissionen säkerställa konsekvens i förhållande till unionens övriga externa politikområden och instrument, särskilt på områdena för utvecklingssamarbete och handel. Unionens engagemang för en konsekvent politik för utveckling innebär att utvecklingsmål och utvecklingsprinciper måste beaktas vid utformning av politiken.

| (3) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på internationell nivå, unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör baseras på prestation (nedan kallad genomförandemodellen). Därför bör unionen ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande krav, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är ett resultat av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturliga skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på internationell nivå, unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör baseras på prestation (nedan kallad genomförandemodellen). Därför bör unionen ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande krav, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är ett resultat av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturliga skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.

| (4) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (nedan kallad budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för att skydda unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(4)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (nedan kallad budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för att skydda unionsbudgeten.

| (5) | Regler för åtgärder som kopplar unionsfondernas ändamålsenlighet till sund ekonomisk styrning, för territoriell utveckling och för synlighet för stödet från unionsfonderna som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (6) bör också gälla för stöd till landsbygdsutveckling enligt den här förordningen för säkerställande av överensstämmelse med unionsfonderna vad gäller dessa aspekter. |
| --- | --- |

(5)

Regler för åtgärder som kopplar unionsfondernas ändamålsenlighet till sund ekonomisk styrning, för territoriell utveckling och för synlighet för stödet från unionsfonderna som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (6) bör också gälla för stöd till landsbygdsutveckling enligt den här förordningen för säkerställande av överensstämmelse med unionsfonderna vad gäller dessa aspekter.

| (6) | Synergier mellan Ejflu och Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (7), bör uppmuntra Ejflu till att utnyttja forsknings- och innovationsresultaten optimalt, särskilt sådana som härrör från projekt som finansieras genom Horisont Europa och det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP), i syfte att främja innovationer inom jordbruket och på landsbygden. |
| --- | --- |

(6)

Synergier mellan Ejflu och Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (7), bör uppmuntra Ejflu till att utnyttja forsknings- och innovationsresultaten optimalt, särskilt sådana som härrör från projekt som finansieras genom Horisont Europa och det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP), i syfte att främja innovationer inom jordbruket och på landsbygden.

| (7) | Med tanke på vikten av att den dramatiska förlusten av biologisk mångfald bekämpas bör stöd inom ramen för denna förordning bidra till integreringen av åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen till målen för biologisk mångfald 2024 och 10 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2026 och 2027. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på vikten av att den dramatiska förlusten av biologisk mångfald bekämpas bör stöd inom ramen för denna förordning bidra till integreringen av åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen till målen för biologisk mångfald 2024 och 10 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2026 och 2027.

| (8) | Medlemsstaterna bör ges möjlighet att precisera vissa definitioner och villkor i sina strategiska GJP-planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga gemensamma delar som ska ingå i dessa definitioner och villkor (nedan kallade ramdefinitioner). |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör ges möjlighet att precisera vissa definitioner och villkor i sina strategiska GJP-planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga gemensamma delar som ska ingå i dessa definitioner och villkor (nedan kallade ramdefinitioner).

| (9) | I syfte att förstärka jordbrukets roll när det gäller att tillhandahålla kollektiva nyttigheter, är det nödvändigt att fastställa en lämplig ramdefinition av jordbruksverksamhet. I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser i fråga om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventionstyper fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste ramdefinitionen av jordbruksverksamhet dessutom omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer, samtidigt som jordbrukare ges möjlighet att välja mellan dessa båda typer av aktivitet. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa själva definitionen av jordbruksverksamhet och de relevanta villkoren i sina strategiska GJP-planer. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att förstärka jordbrukets roll när det gäller att tillhandahålla kollektiva nyttigheter, är det nödvändigt att fastställa en lämplig ramdefinition av jordbruksverksamhet. I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser i fråga om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventionstyper fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste ramdefinitionen av jordbruksverksamhet dessutom omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer, samtidigt som jordbrukare ges möjlighet att välja mellan dessa båda typer av aktivitet. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa själva definitionen av jordbruksverksamhet och de relevanta villkoren i sina strategiska GJP-planer.

| (10) | För att bevara väsentliga unionsomfattande element som säkerställer jämförbarhet mellan medlemsstaterna, dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en ramdefinition av jordbruksareal fastställas. De relaterade ramdefinitionerna av åkermark, permanenta grödor och permanent gräsmark bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor. |
| --- | --- |

(10)

För att bevara väsentliga unionsomfattande element som säkerställer jämförbarhet mellan medlemsstaterna, dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en ramdefinition av jordbruksareal fastställas. De relaterade ramdefinitionerna av åkermark, permanenta grödor och permanent gräsmark bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor.

| (11) | Ramdefinitionen av åkermark bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. |
| --- | --- |

(11)

Ramdefinitionen av åkermark bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär.

| (12) | Ramdefinitionen av permanenta grödor bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. |
| --- | --- |

(12)

Ramdefinitionen av permanenta grödor bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner.

| (13) | Ramdefinitionen av permanent gräsmark bör fastställas så att den, i de fall där gräs och annat örtartat foder fortfarande utgör den dominerande växtligheten, inte utesluter andra arter som kan betas. Den bör också ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. Detta kan omfatta arter för vilka delar av växten, såsom blad, blommor, stammar eller frukter, kan betas direkt eller när de faller till marken. Medlemsstaterna bör också kunna besluta om de ska begränsa den mark där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller inte förekommer på betesmarken, inbegripet att begränsa det till sådan mark som används enligt etablerade lokala sedvänjor. |
| --- | --- |

(13)

Ramdefinitionen av permanent gräsmark bör fastställas så att den, i de fall där gräs och annat örtartat foder fortfarande utgör den dominerande växtligheten, inte utesluter andra arter som kan betas. Den bör också ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. Detta kan omfatta arter för vilka delar av växten, såsom blad, blommor, stammar eller frukter, kan betas direkt eller när de faller till marken. Medlemsstaterna bör också kunna besluta om de ska begränsa den mark där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller inte förekommer på betesmarken, inbegripet att begränsa det till sådan mark som används enligt etablerade lokala sedvänjor.

| (14) | Ramdefinitionerna av jordbruksareal bör säkerställa att medlemsstaterna inbegriper system för trädjordbruk, där träd odlas på jordbruksskiften där jordbruksverksamhet bedrivs för att förbättra ett hållbart utnyttjande av marken. |
| --- | --- |

(14)

Ramdefinitionerna av jordbruksareal bör säkerställa att medlemsstaterna inbegriper system för trädjordbruk, där träd odlas på jordbruksskiften där jordbruksverksamhet bedrivs för att förbättra ett hållbart utnyttjande av marken.

| (15) | För att säkerställa rättslig säkerhet om att stöd betalas ut för en jordbruksareal som jordbrukaren förfogar över och där en jordbruksverksamhet bedrivs, bör det fastställas en ramdefinition av stödberättigande hektar med alla väsentliga drag. Medlemsstaterna bör särskilt fastställa villkor för hur man avgör huruvida jordbrukaren förfogar över marken. Med hänsyn till sannolikheten för sporadiskt och tillfälligt bruk av jordbruksmark för en verksamhet som strängt taget inte är jordbruksverksamhet, och med tanke på vilken potential vissa former av annan verksamhet än jordbruksverksamhet har för att bidra till en diversifiering av jordbruksföretags inkomster, bör medlemsstaterna fastställa lämpliga villkor som gör att områden som även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet också kan räknas som stödberättigande hektar. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa rättslig säkerhet om att stöd betalas ut för en jordbruksareal som jordbrukaren förfogar över och där en jordbruksverksamhet bedrivs, bör det fastställas en ramdefinition av stödberättigande hektar med alla väsentliga drag. Medlemsstaterna bör särskilt fastställa villkor för hur man avgör huruvida jordbrukaren förfogar över marken. Med hänsyn till sannolikheten för sporadiskt och tillfälligt bruk av jordbruksmark för en verksamhet som strängt taget inte är jordbruksverksamhet, och med tanke på vilken potential vissa former av annan verksamhet än jordbruksverksamhet har för att bidra till en diversifiering av jordbruksföretags inkomster, bör medlemsstaterna fastställa lämpliga villkor som gör att områden som även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet också kan räknas som stödberättigande hektar.

| (16) | Med tanke på den gemensamma jordbrukspolitikens höga ambitionsnivå när det gäller miljön bör den stödberättigande arealen inte minskas till följd av genomförandet av vissa regler om grundvillkor eller av systemen för klimatet, miljön och djurskydd (nedan kallade miljösystem) inom ramen för direktstöd. Jordbruksarealer bör inte vara stödberättigande för direktstöd när de används för odling med andra produkter än jordbruksprodukter genom paludikultur inom ramen för antingen unionsprogram eller nationella program som bidrar till uppnåendet av ett eller flera av unionens miljö- eller klimatrelaterade mål. Vidare bör jordbruksarealer förbli stödberättigande för direktstöd när de är föremål för vissa unionskrav som avser miljöskydd, eller beskogade inom ramen för åtgärder för landsbygdsutveckling, inbegripet sådana arealer som är beskogade inom ramen för nationella program som uppfyller kraven, och arealer som omfattas av vissa uttagna åtaganden. |
| --- | --- |

(16)

Med tanke på den gemensamma jordbrukspolitikens höga ambitionsnivå när det gäller miljön bör den stödberättigande arealen inte minskas till följd av genomförandet av vissa regler om grundvillkor eller av systemen för klimatet, miljön och djurskydd (nedan kallade miljösystem) inom ramen för direktstöd. Jordbruksarealer bör inte vara stödberättigande för direktstöd när de används för odling med andra produkter än jordbruksprodukter genom paludikultur inom ramen för antingen unionsprogram eller nationella program som bidrar till uppnåendet av ett eller flera av unionens miljö- eller klimatrelaterade mål. Vidare bör jordbruksarealer förbli stödberättigande för direktstöd när de är föremål för vissa unionskrav som avser miljöskydd, eller beskogade inom ramen för åtgärder för landsbygdsutveckling, inbegripet sådana arealer som är beskogade inom ramen för nationella program som uppfyller kraven, och arealer som omfattas av vissa uttagna åtaganden.

| (17) | Med tanke på behovet av förenkling bör medlemsstaterna dessutom kunna besluta att landskapselement som inte i betydande grad hämmar jordbruksverksamhetens prestation på ett skifte fortsatt ska ingå i den stödberättigande arealen. Vid beräkningen av den stödberättigande arealen för permanent gräsmark bör medlemsstaterna, samtidigt som de drar av arealer som upptas av icke stödberättigande element, kunna tillämpa en förenklad metod. |
| --- | --- |

(17)

Med tanke på behovet av förenkling bör medlemsstaterna dessutom kunna besluta att landskapselement som inte i betydande grad hämmar jordbruksverksamhetens prestation på ett skifte fortsatt ska ingå i den stödberättigande arealen. Vid beräkningen av den stödberättigande arealen för permanent gräsmark bör medlemsstaterna, samtidigt som de drar av arealer som upptas av icke stödberättigande element, kunna tillämpa en förenklad metod.

| (18) | När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än 0,3 % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än 0,3 % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning.

| (19) | I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till aktiva jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på unionsnivå, bör en ramdefinition av aktiv jordbrukare med de väsentliga dragen fastställas. Medlemsstaterna bör i sina strategiska GJP-planer, på grundval av objektiva villkor, fastställa vilka jordbrukare som ska anses vara aktiva jordbrukare. För att minska den administrativa bördan bör medlemsstaterna kunna bevilja direktstöd till mindre jordbrukare som också bidrar till landsbygdsområdenas livskraft och fastställa en negativ förteckning över annan verksamhet än jordbruksverksamhet i jämförelse med vilken jordbruksverksamheten typiskt sett är marginell. Den negativa förteckningen bör inte vara det enda sättet att fastställa definitionen utan bör användas som ett kompletterande verktyg som bidrar till att identifiera sådan annan verksamhet än jordbruksverksamhet, utan att det påverkar de berörda personernas möjlighet att bevisa att de uppfyller kriterierna för definitionen av aktiv jordbrukare. För att säkerställa en bättre inkomst, stärka den socio-ekonomiska strukturen i landsbygdsområdena och uppnå närliggande mål bör definitionen av aktiv jordbrukare inte leda till att jordbrukare med flera sysslor eller deltidsarbetande jordbrukare, som vid sidan av jordbruket också ägnar sig åt annan verksamhet, utestängs från stöd. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till aktiva jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på unionsnivå, bör en ramdefinition av aktiv jordbrukare med de väsentliga dragen fastställas. Medlemsstaterna bör i sina strategiska GJP-planer, på grundval av objektiva villkor, fastställa vilka jordbrukare som ska anses vara aktiva jordbrukare. För att minska den administrativa bördan bör medlemsstaterna kunna bevilja direktstöd till mindre jordbrukare som också bidrar till landsbygdsområdenas livskraft och fastställa en negativ förteckning över annan verksamhet än jordbruksverksamhet i jämförelse med vilken jordbruksverksamheten typiskt sett är marginell. Den negativa förteckningen bör inte vara det enda sättet att fastställa definitionen utan bör användas som ett kompletterande verktyg som bidrar till att identifiera sådan annan verksamhet än jordbruksverksamhet, utan att det påverkar de berörda personernas möjlighet att bevisa att de uppfyller kriterierna för definitionen av aktiv jordbrukare. För att säkerställa en bättre inkomst, stärka den socio-ekonomiska strukturen i landsbygdsområdena och uppnå närliggande mål bör definitionen av aktiv jordbrukare inte leda till att jordbrukare med flera sysslor eller deltidsarbetande jordbrukare, som vid sidan av jordbruket också ägnar sig åt annan verksamhet, utestängs från stöd.

| (20) | I syfte att säkerställa samstämmighet mellan interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av unga jordbrukare med de väsentliga dragen fastställas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(20)

I syfte att säkerställa samstämmighet mellan interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av unga jordbrukare med de väsentliga dragen fastställas på unionsnivå.

| (21) | I syfte att säkerställa att interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling bidrar till uppnåendet av målet att underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden på ett samstämt sätt, bör en ramdefinition av nya jordbrukare med gemensamma drag fastställas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(21)

I syfte att säkerställa att interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling bidrar till uppnåendet av målet att underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden på ett samstämt sätt, bör en ramdefinition av nya jordbrukare med gemensamma drag fastställas på unionsnivå.

| (22) | För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i EUF-fördraget, samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal specifika mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och tillämpas av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, med beaktande av det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära kopplad till ekonomin i dess helhet. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa specifika mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö. |
| --- | --- |

(22)

För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i EUF-fördraget, samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal specifika mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och tillämpas av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, med beaktande av det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära kopplad till ekonomin i dess helhet. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa specifika mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö.

| (23) | En smartare, moderniserad och mer hållbar gemensam jordbrukspolitik måste omfatta forskning och innovation, i syfte att se till att unionens jordbruk, skogsbruk och livsmedelssystem behåller sin multifunktionalitet, investera i teknisk utveckling och digitalisering, samt förbättra spridningen och den kostnadseffektiva utbyggnaden av teknik, framför allt digital teknik, och tillgången till, och det ökade utbytet av, objektiv, tillförlitlig, relevant och ny kunskap. |
| --- | --- |

(23)

En smartare, moderniserad och mer hållbar gemensam jordbrukspolitik måste omfatta forskning och innovation, i syfte att se till att unionens jordbruk, skogsbruk och livsmedelssystem behåller sin multifunktionalitet, investera i teknisk utveckling och digitalisering, samt förbättra spridningen och den kostnadseffektiva utbyggnaden av teknik, framför allt digital teknik, och tillgången till, och det ökade utbytet av, objektiv, tillförlitlig, relevant och ny kunskap.

| (24) | Unionen måste främja en modern, konkurrenskraftig, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor som drar nytta av högkvalitativ produktion och resurseffektivitet och säkerställer långsiktig livsmedelstrygghet som en del av en konkurrenskraftig och produktiv jordbruksbaserad livsmedelssektor och samtidigt skyddar modellen med familjejordbruk. |
| --- | --- |

(24)

Unionen måste främja en modern, konkurrenskraftig, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor som drar nytta av högkvalitativ produktion och resurseffektivitet och säkerställer långsiktig livsmedelstrygghet som en del av en konkurrenskraftig och produktiv jordbruksbaserad livsmedelssektor och samtidigt skyddar modellen med familjejordbruk.

| (25) | För att stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och stärka jordbrukssektorns motståndskraft i hela unionen i syfte att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten behöver jordbrukarnas ställning i värdekedjan förbättras, särskilt genom att uppmuntra samarbetsformer som involverar och gynnar jordbrukare, och genom att främja korta leveranskedjor och förbättra insynen på marknaden. |
| --- | --- |

(25)

För att stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och stärka jordbrukssektorns motståndskraft i hela unionen i syfte att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten behöver jordbrukarnas ställning i värdekedjan förbättras, särskilt genom att uppmuntra samarbetsformer som involverar och gynnar jordbrukare, och genom att främja korta leveranskedjor och förbättra insynen på marknaden.

| (26) | Unionen behöver bättre tillmötesgå samhällets krav när det gäller livsmedel och hälsa, däribland säkra och näringsrika livsmedel av hög kvalitet som produceras på ett hållbart sätt. För att göra framsteg i denna riktning måste särskilda hållbara jordbruksmetoder, såsom ekologiskt jordbruk, integrerat växtskydd, agroekologi, trädjordbruk och precisionsjordbruk främjas. På samma sätt bör åtgärder för att främja högre djurskyddsnivåer och initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens också stimuleras. |
| --- | --- |

(26)

Unionen behöver bättre tillmötesgå samhällets krav när det gäller livsmedel och hälsa, däribland säkra och näringsrika livsmedel av hög kvalitet som produceras på ett hållbart sätt. För att göra framsteg i denna riktning måste särskilda hållbara jordbruksmetoder, såsom ekologiskt jordbruk, integrerat växtskydd, agroekologi, trädjordbruk och precisionsjordbruk främjas. På samma sätt bör åtgärder för att främja högre djurskyddsnivåer och initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens också stimuleras.

| (27) | Genomförandemodellen bör inte leda till en situation där det finns 27 olika nationella typer av jordbrukspolitik som riskerar att skada den gemensamma jordbrukspolitikens och den inre marknadens gemensamma karaktär. Medlemsstaterna bör dock ges viss flexibilitet inom ramen för ett starkt gemensamt regelverk. Denna förordning bör därför fastställa unionens mål och fastställa såväl interventionstyperna som de gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, för att på så sätt säkerställa den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma karaktär. Medlemsstaterna bör ansvara för att med utnyttjande av en högre grad av flexibilitet omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för stödmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och säkerställa att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till stödmottagare grundar sig på deras strategiska GJP-planer och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (8). De bör också genomföra sina strategiska GJP-planer i den form de godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(27)

Genomförandemodellen bör inte leda till en situation där det finns 27 olika nationella typer av jordbrukspolitik som riskerar att skada den gemensamma jordbrukspolitikens och den inre marknadens gemensamma karaktär. Medlemsstaterna bör dock ges viss flexibilitet inom ramen för ett starkt gemensamt regelverk. Denna förordning bör därför fastställa unionens mål och fastställa såväl interventionstyperna som de gemensamma unionskrav som är tillämpliga på medlemsstaterna, för att på så sätt säkerställa den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma karaktär. Medlemsstaterna bör ansvara för att med utnyttjande av en högre grad av flexibilitet omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för stödmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och säkerställa att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till stödmottagare grundar sig på deras strategiska GJP-planer och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (8). De bör också genomföra sina strategiska GJP-planer i den form de godkänts av kommissionen.

| (28) | I syfte att främja en smart och motståndskraftig jordbrukssektor kommer direktstöd även fortsättningsvis att ha en viktig roll i att garantera ett rimligt inkomststöd till jordbrukare. Även investeringar i omstrukturering av jordbruket, modernisering, diversifiering, innovation och införande av nya metoder och ny teknik är nödvändiga för att förbättra jordbrukarnas ersättning på marknaden. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att främja en smart och motståndskraftig jordbrukssektor kommer direktstöd även fortsättningsvis att ha en viktig roll i att garantera ett rimligt inkomststöd till jordbrukare. Även investeringar i omstrukturering av jordbruket, modernisering, diversifiering, innovation och införande av nya metoder och ny teknik är nödvändiga för att förbättra jordbrukarnas ersättning på marknaden.

| (29) | Inom ramen för den ökade marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken som nämns i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponeringen, klimatförändringarna och de allt vanligare och allt kraftigare extrema väderhändelser som dessa medför, samt sanitära och fytosanitära kriser, leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna, framför allt för primärproducenter. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier och för att förbättra motståndskraften i sina jordbruksföretag, bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering. |
| --- | --- |

(29)

Inom ramen för den ökade marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken som nämns i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponeringen, klimatförändringarna och de allt vanligare och allt kraftigare extrema väderhändelser som dessa medför, samt sanitära och fytosanitära kriser, leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna, framför allt för primärproducenter. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier och för att förbättra motståndskraften i sina jordbruksföretag, bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering.

| (30) | Att stödja och förbättra miljöskyddet och klimatåtgärderna och bidra till uppnåendet av unionens miljö- och klimatrelaterade mål har framöver en mycket hög prioritet inom unionens jordbruk och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör ha en uppgift när det gäller att minska den negativa inverkan på miljön och klimatet, inbegripet den biologiska mångfalden, samt när det gäller att öka tillhandahållandet av miljömässiga kollektiva nyttigheter – på alla typer av jordbruksmark och skogsbruksmark (inbegripet områden med högt naturvärde) och i landsbygdsområden i allmänhet. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller de målen. Den bör innehålla delar som stöder eller på annat sätt leder till en stor uppsättning åtgärder till stöd för målen, inom jordbruk, livsmedelsproduktion, skogsbruk och landsbygdsområden i allmänhet. |
| --- | --- |

(30)

Att stödja och förbättra miljöskyddet och klimatåtgärderna och bidra till uppnåendet av unionens miljö- och klimatrelaterade mål har framöver en mycket hög prioritet inom unionens jordbruk och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör ha en uppgift när det gäller att minska den negativa inverkan på miljön och klimatet, inbegripet den biologiska mångfalden, samt när det gäller att öka tillhandahållandet av miljömässiga kollektiva nyttigheter – på alla typer av jordbruksmark och skogsbruksmark (inbegripet områden med högt naturvärde) och i landsbygdsområden i allmänhet. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller de målen. Den bör innehålla delar som stöder eller på annat sätt leder till en stor uppsättning åtgärder till stöd för målen, inom jordbruk, livsmedelsproduktion, skogsbruk och landsbygdsområden i allmänhet.

| (31) | Den bästa kombinationen av olika typer av åtgärder som ska bidra till uppnåendet av de målen kommer att variera mellan medlemsstaterna. Vid sidan av behovet av att öka ansträngningarna för anpassningen till klimatförändringarna, är minskadeväxthusgasutsläpp och ökad koldioxidbindning två viktiga åtgärder när det gäller att begränsa klimatförändringarna. Energiproduktion och energianvändning som stöds genom den gemensamma jordbrukspolitiken bör avse energi som visar tydliga hållbarhetsegenskaper, bland annat när det gäller växthusgaser. Med tanke på förvaltningen av naturresurser kan det vara särskilt betydelsefullt att minska beroendet av kemikalier som konstgödsel och bekämpningsmedel, bland annat för att skydda den biologiska mångfalden; i många delar av unionen krävs det att man snabbt minskar beroendet av bekämpningsmedel och vidtar åtgärder för att stoppa och vända minskningen av populationer av pollinatörer. |
| --- | --- |

(31)

Den bästa kombinationen av olika typer av åtgärder som ska bidra till uppnåendet av de målen kommer att variera mellan medlemsstaterna. Vid sidan av behovet av att öka ansträngningarna för anpassningen till klimatförändringarna, är minskadeväxthusgasutsläpp och ökad koldioxidbindning två viktiga åtgärder när det gäller att begränsa klimatförändringarna. Energiproduktion och energianvändning som stöds genom den gemensamma jordbrukspolitiken bör avse energi som visar tydliga hållbarhetsegenskaper, bland annat när det gäller växthusgaser. Med tanke på förvaltningen av naturresurser kan det vara särskilt betydelsefullt att minska beroendet av kemikalier som konstgödsel och bekämpningsmedel, bland annat för att skydda den biologiska mångfalden; i många delar av unionen krävs det att man snabbt minskar beroendet av bekämpningsmedel och vidtar åtgärder för att stoppa och vända minskningen av populationer av pollinatörer.

| (32) | Eftersom många landsbygdsområden i unionen lider av strukturella problem, t.ex. brist på attraktiva arbetstillfällen, kompetensbrist, brist på investeringar i bredband och konnektivitet, digital och annan infrastruktur och grundläggande tjänster, liksom ungdomsflykt, är det viktigt att förstärka den socioekonomiska strukturen i dessa områden, i linje med Cork 2.0-deklarationen Ett bättre liv i landsbygdsområden, framför allt genom sysselsättningsskapande åtgärder och generationsförnyelse, genom att bringa kommissionens tillväxt- och sysselsättningspakt till landsbygden, och genom främjande av social integration, stöd till unga, generationsförnyelse och upprättande av smarta byar över hela Europas landsbygd, och genom att bidra till att minska avfolkningen. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom många landsbygdsområden i unionen lider av strukturella problem, t.ex. brist på attraktiva arbetstillfällen, kompetensbrist, brist på investeringar i bredband och konnektivitet, digital och annan infrastruktur och grundläggande tjänster, liksom ungdomsflykt, är det viktigt att förstärka den socioekonomiska strukturen i dessa områden, i linje med Cork 2.0-deklarationen Ett bättre liv i landsbygdsområden, framför allt genom sysselsättningsskapande åtgärder och generationsförnyelse, genom att bringa kommissionens tillväxt- och sysselsättningspakt till landsbygden, och genom främjande av social integration, stöd till unga, generationsförnyelse och upprättande av smarta byar över hela Europas landsbygd, och genom att bidra till att minska avfolkningen.

| (33) | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för unionen, och jämställdhetsintegrering är ett viktigt verktyg för att integrera den principen i den gemensamma jordbrukspolitiken. Man bör därför särskilt fokusera på att främja kvinnors deltagande i den socioekonomiska utvecklingen i landsbygdsområden, med särskild uppmärksamhet på jordbruket, och stödja kvinnorna i deras viktiga roll. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att i sina strategiska GJP-planer bedöma kvinnornas situation i jordbruket och ta itu med utmaningar härvidlag. Jämställdhet bör ingå som en grundläggande del i utformningen, genomförandet och utvärderingen av interventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna bör även stärka sin kapacitet när det gäller jämställdhetsintegrering och insamling av data uppdelad efter kön. |
| --- | --- |

(33)

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för unionen, och jämställdhetsintegrering är ett viktigt verktyg för att integrera den principen i den gemensamma jordbrukspolitiken. Man bör därför särskilt fokusera på att främja kvinnors deltagande i den socioekonomiska utvecklingen i landsbygdsområden, med särskild uppmärksamhet på jordbruket, och stödja kvinnorna i deras viktiga roll. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att i sina strategiska GJP-planer bedöma kvinnornas situation i jordbruket och ta itu med utmaningar härvidlag. Jämställdhet bör ingå som en grundläggande del i utformningen, genomförandet och utvärderingen av interventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna bör även stärka sin kapacitet när det gäller jämställdhetsintegrering och insamling av data uppdelad efter kön.

| (34) | För att stabilisera och diversifiera ekonomin på landsbygden bör stöd ges till företagsutveckling, grundande av nya företag och företags fortlevnad även när det gäller andra företag än jordbruksföretag. Som framgår av meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk kan nya värdekedjor på landsbygden, till exempel förnybar energi, den nya bioekonomin, den cirkulära ekonomin och ekoturism ge tillväxt- och sysselsättningspotential i landsbygdsområden, samtidigt som naturresurserna bevaras. I detta sammanhang kan finansieringsinstrument och användningen av EU-garantin inom ramen för InvestEU, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (9), spela en avgörande roll för att garantera tillgången till finansiering och stärka odlingsanläggningars och andra företags tillväxtpotential. Det finns potential för sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden för tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, vilket främjar deras sociala och ekonomiska integration, särskilt inom ramen för lokalt ledda utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

(34)

För att stabilisera och diversifiera ekonomin på landsbygden bör stöd ges till företagsutveckling, grundande av nya företag och företags fortlevnad även när det gäller andra företag än jordbruksföretag. Som framgår av meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk kan nya värdekedjor på landsbygden, till exempel förnybar energi, den nya bioekonomin, den cirkulära ekonomin och ekoturism ge tillväxt- och sysselsättningspotential i landsbygdsområden, samtidigt som naturresurserna bevaras. I detta sammanhang kan finansieringsinstrument och användningen av EU-garantin inom ramen för InvestEU, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (9), spela en avgörande roll för att garantera tillgången till finansiering och stärka odlingsanläggningars och andra företags tillväxtpotential. Det finns potential för sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden för tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, vilket främjar deras sociala och ekonomiska integration, särskilt inom ramen för lokalt ledda utvecklingsstrategier.

| (35) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis säkerställa tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, djurskydd och minskning av livsmedelsavfall. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan. |
| --- | --- |

(35)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis säkerställa tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, djurskydd och minskning av livsmedelsavfall. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan.

| (36) | Med tanke på omfattningen av de reformer som krävs för att uppnå målen och hantera problem är det lämpligt att föreskriva en ny rättslig ram i en enda förordning som omfattar unionsstöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och som ersätter de arrangemang som för närvarande fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (11). |
| --- | --- |

(36)

Med tanke på omfattningen av de reformer som krävs för att uppnå målen och hantera problem är det lämpligt att föreskriva en ny rättslig ram i en enda förordning som omfattar unionsstöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och som ersätter de arrangemang som för närvarande fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (11).

| (37) | Denna förordning bör fastställa reglerna för unionsstöd som finansieras genom EGFJ och Ejflu och som tillhandahålls i form av de interventionstyper som anges i strategiska GJP-planer som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen. |
| --- | --- |

(37)

Denna förordning bör fastställa reglerna för unionsstöd som finansieras genom EGFJ och Ejflu och som tillhandahålls i form av de interventionstyper som anges i strategiska GJP-planer som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen.

| (38) | I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser i fråga om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, bör vissa interventionstyper som omfattas av denna förordning fortsätta att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, eller att anmälas som stöd enligt blå boxen inom ramen för produktionsbegränsande program, och därför undantas från minskningsåtaganden. Även om bestämmelserna i denna förordning för sådana interventionstyper redan är i överensstämmelse med de gröna boxen-krav som fastställs i bilaga 2 till WTO-avtalet om jordbruk eller de blå boxen-krav som fastställs i artikel 6.5, bör det säkerställas att de interventioner som medlemsstaterna planerar i sina strategiska GJP-planer även fortsättningsvis uppfyller dessa krav. I synnerhet bör det grödspecifika stödet för bomull enligt denna förordning även i fortsättningen utformas så att det är förenligt med bestämmelserna i blå boxen. |
| --- | --- |

(38)

I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser i fråga om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, bör vissa interventionstyper som omfattas av denna förordning fortsätta att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, eller att anmälas som stöd enligt blå boxen inom ramen för produktionsbegränsande program, och därför undantas från minskningsåtaganden. Även om bestämmelserna i denna förordning för sådana interventionstyper redan är i överensstämmelse med de gröna boxen-krav som fastställs i bilaga 2 till WTO-avtalet om jordbruk eller de blå boxen-krav som fastställs i artikel 6.5, bör det säkerställas att de interventioner som medlemsstaterna planerar i sina strategiska GJP-planer även fortsättningsvis uppfyller dessa krav. I synnerhet bör det grödspecifika stödet för bomull enligt denna förordning även i fortsättningen utformas så att det är förenligt med bestämmelserna i blå boxen.

| (39) | Det bör säkerställas att interventioner, inklusive kopplat inkomststöd, är förenliga med unionens internationella åtaganden. Detta omfattar kraven i samförståndsförklaringen mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för GATT om vissa oljeväxtfrön (12), beroende på vad som är tillämpligt efter ändringar av unionens separata basareal för oljeväxter till följd av ändringar av unionens sammansättning. |
| --- | --- |

(39)

Det bör säkerställas att interventioner, inklusive kopplat inkomststöd, är förenliga med unionens internationella åtaganden. Detta omfattar kraven i samförståndsförklaringen mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för GATT om vissa oljeväxtfrön (12), beroende på vad som är tillämpligt efter ändringar av unionens separata basareal för oljeväxter till följd av ändringar av unionens sammansättning.

| (40) | Den information om och bedömning av den gemensamma jordbrukspolitikens prestation som är grundad på genomförandet av de strategiska GJP-planerna kommer att beaktas i kommissionens regelbundna bedömningar av konsekvensen i politiken för hållbar utveckling, som fastställs på grundval av Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(40)

Den information om och bedömning av den gemensamma jordbrukspolitikens prestation som är grundad på genomförandet av de strategiska GJP-planerna kommer att beaktas i kommissionens regelbundna bedömningar av konsekvensen i politiken för hållbar utveckling, som fastställs på grundval av Agenda 2030 för hållbar utveckling.

| (41) | Det nya systemet med grundvillkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpats till år 2022, innebär att en förutsättning för att jordbrukare och andra stödmottagare ska kunna få hela GJP-stödet är att de lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC-normerna). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat enligt vad som anges i kommissionens meddelande om Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen 2021–2027, fastställd genom rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (13). |
| --- | --- |

(41)

Det nya systemet med grundvillkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpats till år 2022, innebär att en förutsättning för att jordbrukare och andra stödmottagare ska kunna få hela GJP-stödet är att de lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC-normerna). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat enligt vad som anges i kommissionens meddelande om Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen 2021–2027, fastställd genom rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (13).

| (42) | Grundvillkoren har som syfte att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra stödmottagarna mer medvetna om behovet av att följa dessa grundläggande normer. De har också som syfte att bättre harmonisera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och målen för miljö, folkhälsa, växtskydd och djurskydd. Grundvillkor bör utgöra en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitikens miljörelaterade struktur, som en del av utgångspunkten för mer ambitiösa miljö- och klimatrelaterade åtaganden, och grundvillkoren bör tillämpas i hela unionen. Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för de jordbrukare och andra stödmottagare som inte uppfyller dessa krav, i enlighet med förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(42)

Grundvillkoren har som syfte att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra stödmottagarna mer medvetna om behovet av att följa dessa grundläggande normer. De har också som syfte att bättre harmonisera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och målen för miljö, folkhälsa, växtskydd och djurskydd. Grundvillkor bör utgöra en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitikens miljörelaterade struktur, som en del av utgångspunkten för mer ambitiösa miljö- och klimatrelaterade åtaganden, och grundvillkoren bör tillämpas i hela unionen. Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för de jordbrukare och andra stödmottagare som inte uppfyller dessa krav, i enlighet med förordning (EU) 2021/2116.

| (43) | Ramverket med GAEC-normer syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt skydd för och kvalitet i fråga om den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till år 2022 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet och deras bidrag till den biologiska mångfalden. Det noteras att varje GAEC-norm bidrar till uppnåendet av flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell norm för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland jordmån och klimatförhållanden, befintliga jordbrukssystem, jordbruksmetoder, jordbrukets storlek och jordbrukets struktur, markanvändning samt de yttersta randområdenas särdrag. Medlemsstaterna bör även kunna fastställa andra nationella normer avseende de huvudsakliga målen för GAEC-normerna i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för GAEC-normerna. Med tanke på befintliga metoder inom ramen för system för ekologiskt jordbruk bör inga ytterligare krav införas för ekologiska jordbrukare vad gäller växelbruk. När det gäller normerna för växelbruk och minimiandel åkermark för biologisk mångfald bör medlemsstaterna dessutom kunna överväga vissa undantag för att undvika en alltför stor börda för mindre jordbruk eller för att utesluta vissa gårdar som redan uppfyller GAEC-normernas mål eftersom de i betydande omfattning täcks av gräsmark, mark i träda eller baljväxter. Ett undantag bör även göras för kravet på minimiandel åkermark för biologisk mångfald för medlemsstater som huvudsakligen är täckta av skog. |
| --- | --- |

(43)

Ramverket med GAEC-normer syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt skydd för och kvalitet i fråga om den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till år 2022 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet och deras bidrag till den biologiska mångfalden. Det noteras att varje GAEC-norm bidrar till uppnåendet av flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell norm för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland jordmån och klimatförhållanden, befintliga jordbrukssystem, jordbruksmetoder, jordbrukets storlek och jordbrukets struktur, markanvändning samt de yttersta randområdenas särdrag. Medlemsstaterna bör även kunna fastställa andra nationella normer avseende de huvudsakliga målen för GAEC-normerna i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för GAEC-normerna. Med tanke på befintliga metoder inom ramen för system för ekologiskt jordbruk bör inga ytterligare krav införas för ekologiska jordbrukare vad gäller växelbruk. När det gäller normerna för växelbruk och minimiandel åkermark för biologisk mångfald bör medlemsstaterna dessutom kunna överväga vissa undantag för att undvika en alltför stor börda för mindre jordbruk eller för att utesluta vissa gårdar som redan uppfyller GAEC-normernas mål eftersom de i betydande omfattning täcks av gräsmark, mark i träda eller baljväxter. Ett undantag bör även göras för kravet på minimiandel åkermark för biologisk mångfald för medlemsstater som huvudsakligen är täckta av skog.

| (44) | Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras på gårdsnivå och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om grundvillkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare och andra stödmottagare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (15) eller rådets direktiv 91/676/EEG (16). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) bör de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (18) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (19) ingå som föreskrivna verksamhetskrav i grundvillkoren, och förteckningen över GAEC-normer bör anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(44)

Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras på gårdsnivå och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om grundvillkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare och andra stödmottagare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (15) eller rådets direktiv 91/676/EEG (16). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) bör de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (18) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (19) ingå som föreskrivna verksamhetskrav i grundvillkoren, och förteckningen över GAEC-normer bör anpassas i enlighet med detta.

| (45) | Som bidrag till utvecklingen av ett socialt hållbart jordbruk genom ökad medvetenhet om normer för sysselsättning och sociala villkor hos mottagarna av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, bör en ny mekanism för integrering av sociala frågor införas. |
| --- | --- |

(45)

Som bidrag till utvecklingen av ett socialt hållbart jordbruk genom ökad medvetenhet om normer för sysselsättning och sociala villkor hos mottagarna av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, bör en ny mekanism för integrering av sociala frågor införas.

| (46) | Genom en sådan mekanism bör fullt mottagande av direktstöd och stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken för miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden, stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar och stöd för områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav kopplas till jordbrukares och andra stödmottagares efterlevnad av grundläggande normer avseende arbets- och sysselsättningsvillkor för jordbruksarbetare samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, i synnerhet vissa normer enligt rådets direktiv 89/391/EEG (20) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG (21) och (EU) 2019/1152 (22). Senast 2025 bör kommissionen bedöma om det är möjligt att inkludera artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 (23) och bör, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta. |
| --- | --- |

(46)

Genom en sådan mekanism bör fullt mottagande av direktstöd och stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken för miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden, stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar och stöd för områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav kopplas till jordbrukares och andra stödmottagares efterlevnad av grundläggande normer avseende arbets- och sysselsättningsvillkor för jordbruksarbetare samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, i synnerhet vissa normer enligt rådets direktiv 89/391/EEG (20) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG (21) och (EU) 2019/1152 (22). Senast 2025 bör kommissionen bedöma om det är möjligt att inkludera artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 (23) och bör, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta.

| (47) | Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för de jordbrukare och andra stödmottagare som inte uppfyller dessa normer, i enlighet med förordning (EU) 2021/2116. På grund av principen om rättsväsendets oberoende är det inte möjligt att ålägga rättssystemen specifika krav på hur beslut fattas och domar utfärdas utöver vad som föreskrivs i den lagstiftning som beslut och domar grundar sig på. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för de jordbrukare och andra stödmottagare som inte uppfyller dessa normer, i enlighet med förordning (EU) 2021/2116. På grund av principen om rättsväsendets oberoende är det inte möjligt att ålägga rättssystemen specifika krav på hur beslut fattas och domar utfärdas utöver vad som föreskrivs i den lagstiftning som beslut och domar grundar sig på.

| (48) | Vid fastställandet av mekanismen för sociala grundvillkor bör vederbörlig hänsyn tas till de olika nationella ramarna, så att medlemsstaternas rätt att fastställa de grundläggande principerna för sina sociala system och arbetsmarknadssystem respekteras. Därför bör medlemsstaternas val av verkställighetsmetoder, kollektivförhandling och arbetsmarknadsparternas roll beaktas, i förekommande fall även vid genomförandet av direktiv på det sociala området och sysselsättningsområdet. Nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadsparternas autonomi bör respekteras. Denna förordning bör inte medföra några skyldigheter för arbetsmarknadens parter eller medlemsstaterna vad gäller verkställighet eller kontroller på områden som enligt de nationella arbetsmarknadsmodellerna omfattas av arbetsmarknadsparternas ansvar. |
| --- | --- |

(48)

Vid fastställandet av mekanismen för sociala grundvillkor bör vederbörlig hänsyn tas till de olika nationella ramarna, så att medlemsstaternas rätt att fastställa de grundläggande principerna för sina sociala system och arbetsmarknadssystem respekteras. Därför bör medlemsstaternas val av verkställighetsmetoder, kollektivförhandling och arbetsmarknadsparternas roll beaktas, i förekommande fall även vid genomförandet av direktiv på det sociala området och sysselsättningsområdet. Nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadsparternas autonomi bör respekteras. Denna förordning bör inte medföra några skyldigheter för arbetsmarknadens parter eller medlemsstaterna vad gäller verkställighet eller kontroller på områden som enligt de nationella arbetsmarknadsmodellerna omfattas av arbetsmarknadsparternas ansvar.

| (49) | På grund av komplexiteten i inrättandet av system på nationell nivå med bibehållen respekt för de nationella systemens autonomi och särdrag bör medlemsstaterna kunna välja att införa sociala villkor vid en senare tidpunkt, dock senast från och med den 1 januari 2025. |
| --- | --- |

(49)

På grund av komplexiteten i inrättandet av system på nationell nivå med bibehållen respekt för de nationella systemens autonomi och särdrag bör medlemsstaterna kunna välja att införa sociala villkor vid en senare tidpunkt, dock senast från och med den 1 januari 2025.

| (50) | Medlemsstaterna bör säkerställa att det finns jordbruksrådgivningstjänster som är särskilt utformade efter de olika produktionstyperna för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska GJP-planerna, inbegripet digitalisering. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-stödmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-stödmottagare, även kooperativ, och som fastställs i den strategiska GJP-planen, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel och hantering av näringsämnen, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens. Rådgivning bör också vara tillgänglig avseende hanteringen av risker och innovationsstöd för utarbetande och genomförande av nya projekt i de operativa grupperna inom EIP, samtidigt som innovativa gräsrotsidéer fångas upp och används. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera alla privata och offentliga rådgivare och rådgivande nätverk i kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterna bör säkerställa att det finns jordbruksrådgivningstjänster som är särskilt utformade efter de olika produktionstyperna för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska GJP-planerna, inbegripet digitalisering. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-stödmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-stödmottagare, även kooperativ, och som fastställs i den strategiska GJP-planen, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel och hantering av näringsämnen, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens. Rådgivning bör också vara tillgänglig avseende hanteringen av risker och innovationsstöd för utarbetande och genomförande av nya projekt i de operativa grupperna inom EIP, samtidigt som innovativa gräsrotsidéer fångas upp och används. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera alla privata och offentliga rådgivare och rådgivande nätverk i kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation.

| (51) | I syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer bör information om hantering av näringsämnen med fokus på kväve och fosfat, som är de näringsämnen som ur ett miljöperspektiv kan innebära särskilda utmaningar och därför förtjänar särskild uppmärksamhet, tillhandahållas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som medlemsstaterna tillhandahåller enskilda jordbrukare. Verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget. I syfte att säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan jordbrukare och över hela unionen bör kommissionen kunna ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av det verktyget. |
| --- | --- |

(51)

I syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer bör information om hantering av näringsämnen med fokus på kväve och fosfat, som är de näringsämnen som ur ett miljöperspektiv kan innebära särskilda utmaningar och därför förtjänar särskild uppmärksamhet, tillhandahållas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som medlemsstaterna tillhandahåller enskilda jordbrukare. Verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget. I syfte att säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan jordbrukare och över hela unionen bör kommissionen kunna ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av det verktyget.

| (52) | För att bättre informera och ge råd till jordbrukarna om vilka skyldigheter de har gentemot sina arbetstagare vad gäller den gemensamma jordbrukspolitikens sociala dimension, bör jordbruksrådgivningstjänsterna ge skriftlig information om kraven när det gäller tillhandahållandet av den information som avses i artikel 4 i direktiv (EU) 2019/1152, och om de normer för hälsa och säkerhet som är tillämpliga på jordbruk. |
| --- | --- |

(52)

För att bättre informera och ge råd till jordbrukarna om vilka skyldigheter de har gentemot sina arbetstagare vad gäller den gemensamma jordbrukspolitikens sociala dimension, bör jordbruksrådgivningstjänsterna ge skriftlig information om kraven när det gäller tillhandahållandet av den information som avses i artikel 4 i direktiv (EU) 2019/1152, och om de normer för hälsa och säkerhet som är tillämpliga på jordbruk.

| (53) | För att säkerställa en rättvisare fördelning av inkomststöd bör medlemsstaterna kunna fastställa tak för eller minska direktstödsbeloppen över ett visst tak och produkten av denna minskning antingen användas för frikopplat direktstöd, främst för kompletterande omfördelande inkomststöd för hållbarhet, eller överföras till Ejflu. För att undvika negativa effekter på sysselsättningen bör medlemsstaterna ha möjlighet att beakta arbetskraften vid tillämpningen av denna mekanism. |
| --- | --- |

(53)

För att säkerställa en rättvisare fördelning av inkomststöd bör medlemsstaterna kunna fastställa tak för eller minska direktstödsbeloppen över ett visst tak och produkten av denna minskning antingen användas för frikopplat direktstöd, främst för kompletterande omfördelande inkomststöd för hållbarhet, eller överföras till Ejflu. För att undvika negativa effekter på sysselsättningen bör medlemsstaterna ha möjlighet att beakta arbetskraften vid tillämpningen av denna mekanism.

| (54) | För att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp och säkerställa att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till att uppnå de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som direktstödet bidrar till, bör medlemsstaterna fastställa krav i fråga om minsta areal eller stödrelaterat minimibelopp för direktstöd i sina strategiska GJP-planer. När medlemsstaterna beviljar djurrelaterat inkomststöd som ska betalas per djur, bör de alltid fastställa en tröskel för minimibelopp, så att jordbrukare som är berättigade till detta stöd men vilkas areal ligger under tröskeln inte missgynnas. På grund av den mycket speciella jordbruksstrukturen på de mindre Egeiska öarna bör Grekland kunna besluta om huruvida en tröskel ska tillämpas inom det området eller inte. |
| --- | --- |

(54)

För att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp och säkerställa att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till att uppnå de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som direktstödet bidrar till, bör medlemsstaterna fastställa krav i fråga om minsta areal eller stödrelaterat minimibelopp för direktstöd i sina strategiska GJP-planer. När medlemsstaterna beviljar djurrelaterat inkomststöd som ska betalas per djur, bör de alltid fastställa en tröskel för minimibelopp, så att jordbrukare som är berättigade till detta stöd men vilkas areal ligger under tröskeln inte missgynnas. På grund av den mycket speciella jordbruksstrukturen på de mindre Egeiska öarna bör Grekland kunna besluta om huruvida en tröskel ska tillämpas inom det området eller inte.

| (55) | Med tanke på betydelsen av jordbrukarnas deltagande i riskhanteringsverktyg bör medlemsstaterna tillåtas att avsätta en viss procentandel av direktstödet för att stödja jordbrukarnas bidrag till sådana verktyg. |
| --- | --- |

(55)

Med tanke på betydelsen av jordbrukarnas deltagande i riskhanteringsverktyg bör medlemsstaterna tillåtas att avsätta en viss procentandel av direktstödet för att stödja jordbrukarnas bidrag till sådana verktyg.

| (56) | I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla aktiva jordbrukare, samt att efterleva målet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen som fastställs i artikel 39.1 b i EUF-fördraget, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen grundläggande inkomststöd för hållbarhet. För att bättre rikta detta stöd bör det vara möjligt att differentiera stödbeloppen efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska förhållanden eller odlingsförhållanden, eller att minska dem med beaktande av övriga interventioner. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster bör medlemsstaterna kunna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätter. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att fortsätta att gradvis fjärma sig från historiska värden. |
| --- | --- |

(56)

I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla aktiva jordbrukare, samt att efterleva målet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen som fastställs i artikel 39.1 b i EUF-fördraget, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen grundläggande inkomststöd för hållbarhet. För att bättre rikta detta stöd bör det vara möjligt att differentiera stödbeloppen efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska förhållanden eller odlingsförhållanden, eller att minska dem med beaktande av övriga interventioner. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster bör medlemsstaterna kunna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätter. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att fortsätta att gradvis fjärma sig från historiska värden.

| (57) | När frikopplat direktstöd tillhandahålls på grundval av systemet med stödrätter bör medlemsstaterna fortsätta att förvalta en nationell reserv eller reserver per grupp av territorier. Sådana reserver bör i första hand användas för unga jordbrukare och nya jordbrukare. Det behövs också regler om användning och överföring av stödrätter för att säkerställa ett välfungerande system. |
| --- | --- |

(57)

När frikopplat direktstöd tillhandahålls på grundval av systemet med stödrätter bör medlemsstaterna fortsätta att förvalta en nationell reserv eller reserver per grupp av territorier. Sådana reserver bör i första hand användas för unga jordbrukare och nya jordbrukare. Det behövs också regler om användning och överföring av stödrätter för att säkerställa ett välfungerande system.

| (58) | Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att utforma en särskild intervention för små jordbrukare som ersätter de andra direktstödsinterventionerna. För att säkerställa att det stödet riktas bättre bör en differentiering av stödet vara möjlig. För att små jordbrukare ska kunna välja det system som bäst passar deras behov bör jordbrukarnas deltagande i interventionen vara frivilligt. |
| --- | --- |

(58)

Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att utforma en särskild intervention för små jordbrukare som ersätter de andra direktstödsinterventionerna. För att säkerställa att det stödet riktas bättre bör en differentiering av stödet vara möjlig. För att små jordbrukare ska kunna välja det system som bäst passar deras behov bör jordbrukarnas deltagande i interventionen vara frivilligt.

| (59) | Med tanke på det erkända behovet att främja en mer balanserad fördelning av stödet för små och medelstora jordbruksföretag på ett synligt och mätbart sätt bör medlemsstaterna genomföra ett kompletterande omfördelningsinriktat inkomststöd för hållbar utveckling och avsätta minst 10 % av anslaget för direktstöd till sådant stöd. För att göra det enklare att rikta detta kompletterande stöd och ta hänsyn till skillnaderna i fråga om jordbrukens struktur i unionen, bör medlemsstaterna ha möjlighet att föreskriva olika stort kompletterande stöd till olika intervall av hektar och att differentiera stödet efter regional nivå eller efter de grupper av territorier som anges i deras strategiska GJP-planer för det grundläggande inkomststödet för hållbarhet. |
| --- | --- |

(59)

Med tanke på det erkända behovet att främja en mer balanserad fördelning av stödet för små och medelstora jordbruksföretag på ett synligt och mätbart sätt bör medlemsstaterna genomföra ett kompletterande omfördelningsinriktat inkomststöd för hållbar utveckling och avsätta minst 10 % av anslaget för direktstöd till sådant stöd. För att göra det enklare att rikta detta kompletterande stöd och ta hänsyn till skillnaderna i fråga om jordbrukens struktur i unionen, bör medlemsstaterna ha möjlighet att föreskriva olika stort kompletterande stöd till olika intervall av hektar och att differentiera stödet efter regional nivå eller efter de grupper av territorier som anges i deras strategiska GJP-planer för det grundläggande inkomststödet för hållbarhet.

| (60) | Det ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde att sörja för en riktad fördelning av direktstödet och att stärka inkomststödet till dem som behöver det mest. Olika instrument som är tillgängliga för medlemsstaterna kan på ett effektivt sätt bidra till att det målet uppnås, inbegripet tak och nedtrappning, samt interventioner såsom kompletterande omfördelningsinriktat inkomststöd för hållbar utveckling och stöd till små jordbrukare. En översikt över medlemsstaternas insatser i detta avseende bör finnas med i deras strategiska GJP-planer. På grundval av behoven när det gäller en rättvisare fördelning av direktstöd, inbegripet behov som grundar sig på en särskild jordbruksstruktur, bör medlemsstaterna ha möjlighet att välja att antingen tillämpa ett obligatoriskt omfördelningsstöd och motsvarande minimiprocentsats eller vidta andra lämpliga åtgärder, inbegripet omfördelningsstödet till en lägre procentsats. |
| --- | --- |

(60)

Det ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde att sörja för en riktad fördelning av direktstödet och att stärka inkomststödet till dem som behöver det mest. Olika instrument som är tillgängliga för medlemsstaterna kan på ett effektivt sätt bidra till att det målet uppnås, inbegripet tak och nedtrappning, samt interventioner såsom kompletterande omfördelningsinriktat inkomststöd för hållbar utveckling och stöd till små jordbrukare. En översikt över medlemsstaternas insatser i detta avseende bör finnas med i deras strategiska GJP-planer. På grundval av behoven när det gäller en rättvisare fördelning av direktstöd, inbegripet behov som grundar sig på en särskild jordbruksstruktur, bör medlemsstaterna ha möjlighet att välja att antingen tillämpa ett obligatoriskt omfördelningsstöd och motsvarande minimiprocentsats eller vidta andra lämpliga åtgärder, inbegripet omfördelningsstödet till en lägre procentsats.

| (61) | Unga jordbrukares etablering och utveckling av ny ekonomisk verksamhet inom jordbrukssektorn innebär en ekonomisk utmaning och är en aspekt som bör beaktas vid utformningen av interventionsstrategin vad avser fördelning och riktande av direktstöd. Denna utveckling är väsentlig för unionens jordbrukssektors konkurrenskraft, och därför bör medlemsstaterna kunna fastställa ett kompletterande inkomststöd till unga jordbrukare. Denna interventionstyp bör ge unga jordbrukare extra inkomststöd efter den inledande etableringsperioden. På grundval av behovsbedömningen bör medlemsstaterna kunna besluta om en beräkningsmetod för stödet, antingen per hektar eller som en klumpsumma, och eventuellt begränsat till ett högsta antal hektar. Eftersom det endast bör omfatta den inledande perioden av företagets livstid bör sådant stöd beviljas endast under en viss period efter det att ansökan om stöd har lämnats in, och kort efter den inledande etableringsperioden. Om stödets varaktighet fortsätter efter år 2027 bör medlemsstaterna säkerställa att inga rättsligt grundade förväntningar skapas hos stödmottagare för perioden efter det året. |
| --- | --- |

(61)

Unga jordbrukares etablering och utveckling av ny ekonomisk verksamhet inom jordbrukssektorn innebär en ekonomisk utmaning och är en aspekt som bör beaktas vid utformningen av interventionsstrategin vad avser fördelning och riktande av direktstöd. Denna utveckling är väsentlig för unionens jordbrukssektors konkurrenskraft, och därför bör medlemsstaterna kunna fastställa ett kompletterande inkomststöd till unga jordbrukare. Denna interventionstyp bör ge unga jordbrukare extra inkomststöd efter den inledande etableringsperioden. På grundval av behovsbedömningen bör medlemsstaterna kunna besluta om en beräkningsmetod för stödet, antingen per hektar eller som en klumpsumma, och eventuellt begränsat till ett högsta antal hektar. Eftersom det endast bör omfatta den inledande perioden av företagets livstid bör sådant stöd beviljas endast under en viss period efter det att ansökan om stöd har lämnats in, och kort efter den inledande etableringsperioden. Om stödets varaktighet fortsätter efter år 2027 bör medlemsstaterna säkerställa att inga rättsligt grundade förväntningar skapas hos stödmottagare för perioden efter det året.

| (62) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska GJP-planen inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna bör fastställa dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och ge ersättning för tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet, eller som en kompensation för genomförandet av sådana metoder. I båda fallen bör systemen syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med grundvillkor. |
| --- | --- |

(62)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska GJP-planen inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna bör fastställa dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och ge ersättning för tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet, eller som en kompensation för genomförandet av sådana metoder. I båda fallen bör systemen syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med grundvillkor.

| (63) | För att säkerställa effektivitet bör varje miljösystem i allmänhet täcka minst två åtgärdsområden för klimatet, miljön, djurskyddet och för att bekämpa antimikrobiell resistens. I samma syfte, och även om ersättningen bör baseras på kostnader, inkomstbortfall och transaktionskostnader som härrör från de jordbruksmetoder för vilka åtaganden har gjorts, med beaktande av de mål som fastställts inom ramen för miljösystem, måste stödet utöver det grundläggande inkomststödet återspegla ambitionsnivån för de metoder för vilka åtaganden har gjorts, Medlemsstaterna bör kunna besluta att inrätta miljösystem för jordbruksmetoder som jordbrukare genomför på jordbruksarealer, i synnerhet jordbruksverksamhet men även viss verksamhet som går utöver jordbruksverksamhet. Denna verksamhet kan inbegripa förbättrad förvaltning av permanent betesmark och landskapselement, restaurering av torvmarker, paludikultur samt ekologisk odling. |
| --- | --- |

(63)

För att säkerställa effektivitet bör varje miljösystem i allmänhet täcka minst två åtgärdsområden för klimatet, miljön, djurskyddet och för att bekämpa antimikrobiell resistens. I samma syfte, och även om ersättningen bör baseras på kostnader, inkomstbortfall och transaktionskostnader som härrör från de jordbruksmetoder för vilka åtaganden har gjorts, med beaktande av de mål som fastställts inom ramen för miljösystem, måste stödet utöver det grundläggande inkomststödet återspegla ambitionsnivån för de metoder för vilka åtaganden har gjorts, Medlemsstaterna bör kunna besluta att inrätta miljösystem för jordbruksmetoder som jordbrukare genomför på jordbruksarealer, i synnerhet jordbruksverksamhet men även viss verksamhet som går utöver jordbruksverksamhet. Denna verksamhet kan inbegripa förbättrad förvaltning av permanent betesmark och landskapselement, restaurering av torvmarker, paludikultur samt ekologisk odling.

| (64) | Ekologisk odling, reglerad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (24), är ett jordbrukssystem som har potential att i väsentlig omfattning bidra till uppnåendet av ett flertal av de specifika målen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och i synnerhet till dess specifika miljö- och klimatmål. Med tanke på det ekologiska jordbrukets positiva effekter på miljön och klimatet bör medlemsstaterna särskilt kunna överväga ekologiskt jordbruk när de inrättar miljösystem för jordbruksmetoder, och i detta sammanhang bedöma den stödnivå som krävs för jordbruksmark som förvaltas inom ramen för systemet för ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

(64)

Ekologisk odling, reglerad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (24), är ett jordbrukssystem som har potential att i väsentlig omfattning bidra till uppnåendet av ett flertal av de specifika målen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och i synnerhet till dess specifika miljö- och klimatmål. Med tanke på det ekologiska jordbrukets positiva effekter på miljön och klimatet bör medlemsstaterna särskilt kunna överväga ekologiskt jordbruk när de inrättar miljösystem för jordbruksmetoder, och i detta sammanhang bedöma den stödnivå som krävs för jordbruksmark som förvaltas inom ramen för systemet för ekologiskt jordbruk.

| (65) | Det bör vara möjligt för medlemsstater att inrätta miljösystem som stödordningar på basnivå, som ett villkor för jordbrukare som inleder mer ambitiösa åtaganden för miljön, klimatet och djurskyddet inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa förenkling bör medlemsstaterna kunna inrätta förstärkta miljösystem. Medlemsstaterna bör också kunna planera miljösystem till stöd för metoder för djurskydd och för att bekämpa antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

(65)

Det bör vara möjligt för medlemsstater att inrätta miljösystem som stödordningar på basnivå, som ett villkor för jordbrukare som inleder mer ambitiösa åtaganden för miljön, klimatet och djurskyddet inom ramen för landsbygdsutveckling. För att säkerställa förenkling bör medlemsstaterna kunna inrätta förstärkta miljösystem. Medlemsstaterna bör också kunna planera miljösystem till stöd för metoder för djurskydd och för att bekämpa antimikrobiell resistens.

| (66) | För att säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan jordbrukare bör ett maximalt anslag fastställas för kopplat inkomststöd inom ramen för direktstöd som medlemsstaterna har rätt att bevilja för att förbättra konkurrenskraften, hållbarheten eller kvaliteten i vissa sektorer och produktionsgrenar som är särskilt viktiga av samhälleliga, ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl och som möter vissa svårigheter. Vid utformningen av dessa interventioner bör medlemsstaterna beakta deras potentiella konsekvenser för den inre marknaden. |
| --- | --- |

(66)

För att säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan jordbrukare bör ett maximalt anslag fastställas för kopplat inkomststöd inom ramen för direktstöd som medlemsstaterna har rätt att bevilja för att förbättra konkurrenskraften, hållbarheten eller kvaliteten i vissa sektorer och produktionsgrenar som är särskilt viktiga av samhälleliga, ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl och som möter vissa svårigheter. Vid utformningen av dessa interventioner bör medlemsstaterna beakta deras potentiella konsekvenser för den inre marknaden.

| (67) | Eftersom det är allmänt erkänt att produktionen av proteingrödor i unionen är förenad med stora svårigheter, finns det inget behov av att påvisa dessa svårigheter när det gäller interventioner för kopplat inkomststöd som är inriktat på dessa grödor. Medlemsstaterna bör tillåtas att använda en ytterligare del av sina tak för direktstöd till att bevilja kopplat inkomststöd specifikt till att stödja produktion av proteingrödor, för att minska unionens underskott på detta område. Vidare bör medlemsstaterna kunna stödja en blandning av baljväxter och gräs inom ramen för kopplat inkomststöd så länge som baljväxterna fortfarande utgör den dominerande grödan i blandningen. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom det är allmänt erkänt att produktionen av proteingrödor i unionen är förenad med stora svårigheter, finns det inget behov av att påvisa dessa svårigheter när det gäller interventioner för kopplat inkomststöd som är inriktat på dessa grödor. Medlemsstaterna bör tillåtas att använda en ytterligare del av sina tak för direktstöd till att bevilja kopplat inkomststöd specifikt till att stödja produktion av proteingrödor, för att minska unionens underskott på detta område. Vidare bör medlemsstaterna kunna stödja en blandning av baljväxter och gräs inom ramen för kopplat inkomststöd så länge som baljväxterna fortfarande utgör den dominerande grödan i blandningen.

| (68) | I enlighet med målen i protokoll nr 4 om bomull, som är fogat till 1979 års anslutningsakt, är det nödvändigt att fortsätta ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar i samband med odling av bomull, liksom stöd till branschorganisationer i de bomullsproducerande regionerna. Eftersom budgetmedlen för bomull är fasta och inte kan användas för andra ändamål, och eftersom genomförandet av det grödspecifika stödet har en rättslig grund i fördragen, bör stöd för bomull emellertid inte ingå i de interventioner som godkänns i den strategiska GJP-planen, och bör inte vara föremål för prestationsavslut eller prestationsöversyn. Särskilda regler samt undantag från denna förordning och förordning (EU) 2021/2116 bör därför fastställas. För konsekvensens skull är det lämpligt att de anges i den här förordningen. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med målen i protokoll nr 4 om bomull, som är fogat till 1979 års anslutningsakt, är det nödvändigt att fortsätta ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar i samband med odling av bomull, liksom stöd till branschorganisationer i de bomullsproducerande regionerna. Eftersom budgetmedlen för bomull är fasta och inte kan användas för andra ändamål, och eftersom genomförandet av det grödspecifika stödet har en rättslig grund i fördragen, bör stöd för bomull emellertid inte ingå i de interventioner som godkänns i den strategiska GJP-planen, och bör inte vara föremål för prestationsavslut eller prestationsöversyn. Särskilda regler samt undantag från denna förordning och förordning (EU) 2021/2116 bör därför fastställas. För konsekvensens skull är det lämpligt att de anges i den här förordningen.

| (69) | I vissa sektorer behövs interventionstyper som bidrar till att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärker synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå fastställas minimikrav för innehållet i och målen för sådana interventioner inom vissa sektorer för att säkerställa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska GJP-planer och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör fastställas för sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver och humle, liksom för andra sektorer bland dem som avses i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (25) och produkter som förtecknas i en bilaga till den här förordningen, för vilka inrättandet av specifika interventioner anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och specifika mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom den här förordningen. Framför allt bör baljväxter, med tanke på unionens underskott på vegetabiliskt protein och de miljömässiga fördelar som produktionen av sådana ger, ingå bland de produkter som är förtecknade i den bilagan, samtidigt som EU:s bindningslista för oljeväxter inom ramen för WTO respekteras, och dessa fördelar bör framhållas för jordbrukarna bland annat genom jordbruksrådgivningstjänsten. |
| --- | --- |

(69)

I vissa sektorer behövs interventionstyper som bidrar till att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärker synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå fastställas minimikrav för innehållet i och målen för sådana interventioner inom vissa sektorer för att säkerställa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska GJP-planer och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör fastställas för sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver och humle, liksom för andra sektorer bland dem som avses i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (25) och produkter som förtecknas i en bilaga till den här förordningen, för vilka inrättandet av specifika interventioner anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och specifika mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom den här förordningen. Framför allt bör baljväxter, med tanke på unionens underskott på vegetabiliskt protein och de miljömässiga fördelar som produktionen av sådana ger, ingå bland de produkter som är förtecknade i den bilagan, samtidigt som EU:s bindningslista för oljeväxter inom ramen för WTO respekteras, och dessa fördelar bör framhållas för jordbrukarna bland annat genom jordbruksrådgivningstjänsten.

| (70) | Nationella finansieringsramar eller andra begränsningar i form av tak är nödvändiga för att upprätthålla åtgärdernas specifika inriktning och underlätta programplaneringen för interventioner för biodlingsprodukter, vin, olivolja och bordsoliver, humle och andra sektorer som definieras i denna förordning. För att inte undergräva uppnåendet av de mål som gäller för interventionstyperna inom sektorn för frukt och grönsaker bör inga finansiella begränsningar tillämpas i linje med den nuvarande strategin. Om medlemsstaterna skulle införa stöd för interventionstyper i andra sektorer i sina strategiska GJP-planer bör motsvarande finansiella anslag dras av från tilldelningarna för direktstöd i den berörda medlemsstaten, så att ekonomisk neutralitet bibehålls. Om en medlemsstat väljer att inte införa specifika interventioner för sektorerna för humle eller olivolja och bordsoliver bör denna medlemsstats berörda anslag göras tillgängliga som ytterligare anslag för interventionstyper i form av direktstöd. |
| --- | --- |

(70)

Nationella finansieringsramar eller andra begränsningar i form av tak är nödvändiga för att upprätthålla åtgärdernas specifika inriktning och underlätta programplaneringen för interventioner för biodlingsprodukter, vin, olivolja och bordsoliver, humle och andra sektorer som definieras i denna förordning. För att inte undergräva uppnåendet av de mål som gäller för interventionstyperna inom sektorn för frukt och grönsaker bör inga finansiella begränsningar tillämpas i linje med den nuvarande strategin. Om medlemsstaterna skulle införa stöd för interventionstyper i andra sektorer i sina strategiska GJP-planer bör motsvarande finansiella anslag dras av från tilldelningarna för direktstöd i den berörda medlemsstaten, så att ekonomisk neutralitet bibehålls. Om en medlemsstat väljer att inte införa specifika interventioner för sektorerna för humle eller olivolja och bordsoliver bör denna medlemsstats berörda anslag göras tillgängliga som ytterligare anslag för interventionstyper i form av direktstöd.

| (71) | När det gäller interventioner för landsbygdsutveckling fastställs principerna på unionsnivå, särskilt vad avser de grundläggande kraven på medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör emellertid ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan fastställa specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper stöd för miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och stöd för den genetiska mångfalden. Stöd i form av utbetalningar för förvaltningsåtaganden får också beviljas när det gäller lokala eller integrerade strategier, samarbetsstrategier och resultatbaserade interventioner. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller interventioner för landsbygdsutveckling fastställs principerna på unionsnivå, särskilt vad avser de grundläggande kraven på medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör emellertid ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan fastställa specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper stöd för miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och stöd för den genetiska mångfalden. Stöd i form av utbetalningar för förvaltningsåtaganden får också beviljas när det gäller lokala eller integrerade strategier, samarbetsstrategier och resultatbaserade interventioner.

| (72) | Stöd för förvaltningsåtaganden kan särskilt inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för underhåll av och omställning till ekologisk mark. Medlemsstaterna bör på grundval av sina ingående analyser av den ekologiska sektorn och med beaktande av de mål som de avser att uppnå med avseende på ekologisk produktion överväga ekologiskt jordbruk för förvaltningsåtaganden i enlighet med det egna landets specifika territoriella behov, tilldela stöd i syfte att öka andelen jordbruksmark som förvaltas inom ramen för systemet för ekologiskt jordbruk och säkerställa att budgetanslagen motsvarar den förväntade tillväxten i ekologisk produktion. Stöd för förvaltningsåtaganden kan också inbegripa betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi, bevarande jordbruk och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk, djurskydd, bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser, särskilt genom traditionella förädlingsmetoder. Medlemsstaterna bör kunna utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader och inkomstbortfall som följer av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionsrätten och nationell rätt samt den villkorlighet som fastställs i den strategiska GJP-planen. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp bör kunna ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

(72)

Stöd för förvaltningsåtaganden kan särskilt inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för underhåll av och omställning till ekologisk mark. Medlemsstaterna bör på grundval av sina ingående analyser av den ekologiska sektorn och med beaktande av de mål som de avser att uppnå med avseende på ekologisk produktion överväga ekologiskt jordbruk för förvaltningsåtaganden i enlighet med det egna landets specifika territoriella behov, tilldela stöd i syfte att öka andelen jordbruksmark som förvaltas inom ramen för systemet för ekologiskt jordbruk och säkerställa att budgetanslagen motsvarar den förväntade tillväxten i ekologisk produktion. Stöd för förvaltningsåtaganden kan också inbegripa betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi, bevarande jordbruk och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk, djurskydd, bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser, särskilt genom traditionella förädlingsmetoder. Medlemsstaterna bör kunna utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader och inkomstbortfall som följer av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionsrätten och nationell rätt samt den villkorlighet som fastställs i den strategiska GJP-planen. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp bör kunna ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall.

| (73) | Skogsbruksinterventioner bör bidra till genomförandet av kommissionens meddelande av den 16 juli 2021 med titeln En ny EU-skogsstrategi för 2030 och, när så är lämpligt, till en ökad tillämpning av system för trädjordbruk. De bör baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (26) och på dem som gjorts av ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventionerna bör grunda sig på hållbara skogsbruksplaner eller motsvarande instrument som vederbörligen beaktar verklig lagring och bindning av koldioxid från atmosfären och samtidigt stimulerar skyddet av den biologiska mångfalden och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark, förebyggande av bränder och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogsskyddet och skogens motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin. |
| --- | --- |

(73)

Skogsbruksinterventioner bör bidra till genomförandet av kommissionens meddelande av den 16 juli 2021 med titeln En ny EU-skogsstrategi för 2030 och, när så är lämpligt, till en ökad tillämpning av system för trädjordbruk. De bör baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (26) och på dem som gjorts av ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventionerna bör grunda sig på hållbara skogsbruksplaner eller motsvarande instrument som vederbörligen beaktar verklig lagring och bindning av koldioxid från atmosfären och samtidigt stimulerar skyddet av den biologiska mångfalden och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark, förebyggande av bränder och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogsskyddet och skogens motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin.

| (74) | I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor inom hela unionens territorium bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar, inklusive bergsområden och öregioner. När det gäller stöd till områden med naturliga begränsningar och andra specifika begränsningar bör angivandet i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013 fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(74)

I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor inom hela unionens territorium bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar, inklusive bergsområden och öregioner. När det gäller stöd till områden med naturliga begränsningar och andra specifika begränsningar bör angivandet i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013 fortsätta att gälla.

| (75) | För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat unionsmervärde i fråga om miljön och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000, som upprättades genom direktiv 92/43/EEG och direktiv 2000/60/EG. Därför bör det även i fortsättningen beviljas stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att komma till rätta med särskilda nackdelar till följd av genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG och för att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att hjälpa dem att komma till rätta med nackdelar i avrinningsområden till följd av genomförandet av direktiv 2000/60/EG. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska GJP-planerna och som går utöver tillämpliga obligatoriska normer och krav. Medlemsstaterna bör också säkerställa att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem, samtidigt som tillräcklig flexibilitet medges i de strategiska GJP-planerna i syfte att underlätta komplementaritet mellan olika interventioner. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska GJP-planerna. |
| --- | --- |

(75)

För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat unionsmervärde i fråga om miljön och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000, som upprättades genom direktiv 92/43/EEG och direktiv 2000/60/EG. Därför bör det även i fortsättningen beviljas stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att komma till rätta med särskilda nackdelar till följd av genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG och för att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att hjälpa dem att komma till rätta med nackdelar i avrinningsområden till följd av genomförandet av direktiv 2000/60/EG. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska GJP-planerna och som går utöver tillämpliga obligatoriska normer och krav. Medlemsstaterna bör också säkerställa att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem, samtidigt som tillräcklig flexibilitet medges i de strategiska GJP-planerna i syfte att underlätta komplementaritet mellan olika interventioner. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska GJP-planerna.

| (76) | Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd för såväl produktiva som icke-produktiva investeringar på eller utanför gårdarna. Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. Detta kan även omfatta investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer, inbegripet bränder, stormar, översvämningar, skadegörare och sjukdomar. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska GJP-planerna och unionens mål, samt för att skapa likvärdiga förutsättningar mellan medlemsstaterna, bör en negativ förteckning över investeringsområden ingå i denna förordning. Medlemsstaterna bör på bästa sätt utnyttja de tillgängliga medlen för investeringar genom att anpassa investeringsstödet till de relevanta unionsreglerna på områdena miljö och djurskydd. |
| --- | --- |

(76)

Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd för såväl produktiva som icke-produktiva investeringar på eller utanför gårdarna. Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. Detta kan även omfatta investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer, inbegripet bränder, stormar, översvämningar, skadegörare och sjukdomar. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska GJP-planerna och unionens mål, samt för att skapa likvärdiga förutsättningar mellan medlemsstaterna, bör en negativ förteckning över investeringsområden ingå i denna förordning. Medlemsstaterna bör på bästa sätt utnyttja de tillgängliga medlen för investeringar genom att anpassa investeringsstödet till de relevanta unionsreglerna på områdena miljö och djurskydd.

| (77) | I synnerhet unga jordbrukare måste modernisera sina jordbruk för att göra dem livskraftiga på lång sikt. Samtidigt har de dock ofta en låg omsättning under de första verksamhetsåren. Det är därför viktigt att medlemsstaterna underlättar och prioriterar investeringsinterventioner som genomförs av unga jordbrukare. I detta syfte bör medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer tillåtas att fastställa högre stödnivåer och andra förmånliga villkor för investeringar i unga jordbrukares jordbruksföretag. Medlemsstaterna bör också tillåtas att ge ökat investeringsstöd till småbruk. |
| --- | --- |

(77)

I synnerhet unga jordbrukare måste modernisera sina jordbruk för att göra dem livskraftiga på lång sikt. Samtidigt har de dock ofta en låg omsättning under de första verksamhetsåren. Det är därför viktigt att medlemsstaterna underlättar och prioriterar investeringsinterventioner som genomförs av unga jordbrukare. I detta syfte bör medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer tillåtas att fastställa högre stödnivåer och andra förmånliga villkor för investeringar i unga jordbrukares jordbruksföretag. Medlemsstaterna bör också tillåtas att ge ökat investeringsstöd till småbruk.

| (78) | När medlemsstaterna tillhandahåller stöd för investeringar bör de särskilt beakta det övergripande målet att modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering inom jordbruket och i landsbygdsområden, samt uppmuntra sektorn att värdesätta dessa aspekter. Stöd för investeringar i installation av digital teknik inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, t.ex. investeringar i precisionsjordbruk, smarta byar, landsbygdsföretag och -infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik, bör ingå i beskrivningen i de strategiska GJP-planerna av hur dessa planer bidrar till det övergripande målet. |
| --- | --- |

(78)

När medlemsstaterna tillhandahåller stöd för investeringar bör de särskilt beakta det övergripande målet att modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering inom jordbruket och i landsbygdsområden, samt uppmuntra sektorn att värdesätta dessa aspekter. Stöd för investeringar i installation av digital teknik inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, t.ex. investeringar i precisionsjordbruk, smarta byar, landsbygdsföretag och -infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik, bör ingå i beskrivningen i de strategiska GJP-planerna av hur dessa planer bidrar till det övergripande målet.

| (79) | Med beaktande av unionens mål om god status i vattenförekomster, och mot bakgrund av att investeringarna måste ligga i linje med detta mål, är det viktigt att fastställa regler om stöd för modernisering och utveckling av bevattningsinfrastruktur så att vattenanvändningen inom jordbruket inte äventyrar detta mål. |
| --- | --- |

(79)

Med beaktande av unionens mål om god status i vattenförekomster, och mot bakgrund av att investeringarna måste ligga i linje med detta mål, är det viktigt att fastställa regler om stöd för modernisering och utveckling av bevattningsinfrastruktur så att vattenanvändningen inom jordbruket inte äventyrar detta mål.

| (80) | Mot bakgrund av behovet att åtgärda investeringsgap i unionens jordbrukssektor och öka tillgången till finansiering för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya jordbrukare med högre riskprofil, bör användning av EU-garantin inom ramen för InvestEU och en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansieringsinstrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om såväl tillgång till finansiering som banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer fastställa lämpliga målsättningar, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande. |
| --- | --- |

(80)

Mot bakgrund av behovet att åtgärda investeringsgap i unionens jordbrukssektor och öka tillgången till finansiering för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya jordbrukare med högre riskprofil, bör användning av EU-garantin inom ramen för InvestEU och en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansieringsinstrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om såväl tillgång till finansiering som banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer fastställa lämpliga målsättningar, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande.

| (81) | Unga jordbrukare, nya jordbrukare och andra nya aktörer möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser eller tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten för både insatsvaror och produkter, och de har stora behov i fråga om utbildning i entreprenörskap, riskförebyggande och riskhanteringskompetens. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya jordbruk. Medlemsstaterna bör också i sina strategiska GJP-planer tillåtas att fastställa förmånliga villkor för finansieringsinstrument för unga jordbrukare, nya jordbrukare och andra nya aktörer. Det maximala beloppet för stöd för etablering av unga jordbrukare och nyetablerade jordbruksföretag bör därför ökas upp till 100 000 EUR, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(81)

Unga jordbrukare, nya jordbrukare och andra nya aktörer möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser eller tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten för både insatsvaror och produkter, och de har stora behov i fråga om utbildning i entreprenörskap, riskförebyggande och riskhanteringskompetens. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya jordbruk. Medlemsstaterna bör också i sina strategiska GJP-planer tillåtas att fastställa förmånliga villkor för finansieringsinstrument för unga jordbrukare, nya jordbrukare och andra nya aktörer. Det maximala beloppet för stöd för etablering av unga jordbrukare och nyetablerade jordbruksföretag bör därför ökas upp till 100 000 EUR, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansieringsinstrument.

| (82) | Med hänsyn till behovet av att säkerställa lämpliga riskhanteringsverktyg bör stöd för att hjälpa jordbrukare att hantera sina produktions- och inkomstrisker bibehållas och utvidgas inom ramen för Ejflu. I synnerhet bör försäkringspremier och gemensamma fonder, inbegripet inkomststabiliseringsverktyg, vara möjliga även i fortsättningen, men stöd bör också göras tillgängligt för andra riskhanteringsverktyg. Dessutom bör alla typer av riskhanteringsverktyg ge möjlighet att täcka produktions- eller inkomstrisker samt vid behov kunna inriktas på jordbrukssektorer eller territoriella områden. Medlemsstaterna bör ha rätt att utnyttja förenklade förfaranden, till exempel använda index för att beräkna jordbrukarens produktion och inkomst, samtidigt som det säkerställs att verktygen på ett lämpligt sätt reagerar på jordbrukarens individuella prestation och att överkompensation av förluster undviks. |
| --- | --- |

(82)

Med hänsyn till behovet av att säkerställa lämpliga riskhanteringsverktyg bör stöd för att hjälpa jordbrukare att hantera sina produktions- och inkomstrisker bibehållas och utvidgas inom ramen för Ejflu. I synnerhet bör försäkringspremier och gemensamma fonder, inbegripet inkomststabiliseringsverktyg, vara möjliga även i fortsättningen, men stöd bör också göras tillgängligt för andra riskhanteringsverktyg. Dessutom bör alla typer av riskhanteringsverktyg ge möjlighet att täcka produktions- eller inkomstrisker samt vid behov kunna inriktas på jordbrukssektorer eller territoriella områden. Medlemsstaterna bör ha rätt att utnyttja förenklade förfaranden, till exempel använda index för att beräkna jordbrukarens produktion och inkomst, samtidigt som det säkerställs att verktygen på ett lämpligt sätt reagerar på jordbrukarens individuella prestation och att överkompensation av förluster undviks.

| (83) | Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet bör kunna omfatta alla aspekter av ett sådant samarbete, till exempel inrättande av kvalitetssystem samt informationsåtgärder och främjande åtgärder för dessa, kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, projekt i de operativa grupperna inom EIP, lokala utvecklingsprojekt, smarta byar, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner, nätverk och kluster, socialt jordbruk, andelsjordbruk, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de specifika GJP-målen. |
| --- | --- |

(83)

Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet bör kunna omfatta alla aspekter av ett sådant samarbete, till exempel inrättande av kvalitetssystem samt informationsåtgärder och främjande åtgärder för dessa, kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, projekt i de operativa grupperna inom EIP, lokala utvecklingsprojekt, smarta byar, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner, nätverk och kluster, socialt jordbruk, andelsjordbruk, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de specifika GJP-målen.

| (84) | Det är viktigt att stödja utformningen av vissa typer av samarbete, särskilt för operativa grupper inom EIP, Leader-grupper och strategier för smarta byar. |
| --- | --- |

(84)

Det är viktigt att stödja utformningen av vissa typer av samarbete, särskilt för operativa grupper inom EIP, Leader-grupper och strategier för smarta byar.

| (85) | I meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk hänvisas till kunskapsdelning och inriktning på innovation som övergripande mål för den nya gemensamma jordbrukspolitiken. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis främja den interaktiva innovationsmodellen, som stärker det samarbete mellan aktörerna som syftar till ett optimerat utnyttjande av kompletterande kunskap och därmed till en spridning av lösningar som kan omsättas i praktiken. Rådgivningstjänsterna bör stärkas inom Akis. Den strategiska GJP-planen bör innehålla information om hur rådgivare, forskare och det nationella GJP-nätverket ska fungera tillsammans. Beroende på vad som är lämpligt bör varje medlemsstat eller region, för att stärka Akis och i linje med sin strategi för Akis, kunna finansiera ett antal åtgärder som syftar till utbyte av kunskap och innovation samt till att göra det lättare för jordbrukare att utarbeta strategier på gårdsnivå med målet att öka motståndskraften i de egna jordbruksföretagen, med hjälp av de interventionstyper som anges i denna förordning. Varje medlemsstat bör dessutom utarbeta en strategi för utveckling av digital teknik och för användning av denna teknik i syfte att visa hur digitaliseringen inom jordbruket och i landsbygdsområden kommer att främjas. |
| --- | --- |

(85)

I meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk hänvisas till kunskapsdelning och inriktning på innovation som övergripande mål för den nya gemensamma jordbrukspolitiken. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis främja den interaktiva innovationsmodellen, som stärker det samarbete mellan aktörerna som syftar till ett optimerat utnyttjande av kompletterande kunskap och därmed till en spridning av lösningar som kan omsättas i praktiken. Rådgivningstjänsterna bör stärkas inom Akis. Den strategiska GJP-planen bör innehålla information om hur rådgivare, forskare och det nationella GJP-nätverket ska fungera tillsammans. Beroende på vad som är lämpligt bör varje medlemsstat eller region, för att stärka Akis och i linje med sin strategi för Akis, kunna finansiera ett antal åtgärder som syftar till utbyte av kunskap och innovation samt till att göra det lättare för jordbrukare att utarbeta strategier på gårdsnivå med målet att öka motståndskraften i de egna jordbruksföretagen, med hjälp av de interventionstyper som anges i denna förordning. Varje medlemsstat bör dessutom utarbeta en strategi för utveckling av digital teknik och för användning av denna teknik i syfte att visa hur digitaliseringen inom jordbruket och i landsbygdsområden kommer att främjas.

| (86) | EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och interventionstyper inom vissa sektorer, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Reglerna för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2027. |
| --- | --- |

(86)

EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och interventionstyper inom vissa sektorer, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling. Reglerna för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2027.

| (87) | Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska GJP-planerna bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen till de medlemsstater som har den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas, så att gapet i förhållande till 90 % av genomsnittet för unionen minskas med 50 %. För att beakta den reducerade betalningsmekanismen och användningen av dessa belopp i den berörda medlemsstaten, bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska GJP-plan tillåtas att överskrida det nationella anslaget. |
| --- | --- |

(87)

Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska GJP-planerna bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen till de medlemsstater som har den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas, så att gapet i förhållande till 90 % av genomsnittet för unionen minskas med 50 %. För att beakta den reducerade betalningsmekanismen och användningen av dessa belopp i den berörda medlemsstaten, bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska GJP-plan tillåtas att överskrida det nationella anslaget.

| (88) | För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en enda bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser. När det gäller mindre utvecklade regioner, de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna, samt övergångsregioner, bör en lämplig Ejflu-bidragsnivå fastställas i syfte att mildra effekterna av de särskilda hinder som uppstår till följd av utvecklingsnivån, den avlägsna belägenheten eller ökaraktären. |
| --- | --- |

(88)

För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en enda bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser. När det gäller mindre utvecklade regioner, de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna, samt övergångsregioner, bör en lämplig Ejflu-bidragsnivå fastställas i syfte att mildra effekterna av de särskilda hinder som uppstår till följd av utvecklingsnivån, den avlägsna belägenheten eller ökaraktären.

| (89) | Objektiva kriterier bör fastställas för att klassificera regioner och områden på unionsnivå för stöd från Ejflu. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (27). De senaste klassificeringarna och uppgifterna bör användas för att säkerställa lämpligt stöd, särskilt för att åtgärda eftersläpande regioner och skillnader mellan regioner inom en medlemsstat. |
| --- | --- |

(89)

Objektiva kriterier bör fastställas för att klassificera regioner och områden på unionsnivå för stöd från Ejflu. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (27). De senaste klassificeringarna och uppgifterna bör användas för att säkerställa lämpligt stöd, särskilt för att åtgärda eftersläpande regioner och skillnader mellan regioner inom en medlemsstat.

| (90) | Ejflu bör inte ge stöd till investeringar som kan skada miljön. Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal regler för uteslutning. Ejflu bör framför allt inte finansiera investeringar i bevattning som inte bidrar till att uppnå eller bevara en god status för det eller de berörda vattenförekomsterna, och bör inte finansiera investeringar i beskogning som inte är förenliga med miljö- och klimatmålen enligt principerna om hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

(90)

Ejflu bör inte ge stöd till investeringar som kan skada miljön. Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal regler för uteslutning. Ejflu bör framför allt inte finansiera investeringar i bevattning som inte bidrar till att uppnå eller bevara en god status för det eller de berörda vattenförekomsterna, och bör inte finansiera investeringar i beskogning som inte är förenliga med miljö- och klimatmålen enligt principerna om hållbar skogsförvaltning.

| (91) | För att säkerställa tillräcklig finansiering för vissa prioriteringar bör det fastställas regler om lägsta och högsta nivå på finansiella anslag för dessa prioriteringar. Medlemsstaterna bör avsätta ett belopp motsvarande minst 3 % av sina årliga anslag för direktstöd innan någon överföring görs för interventioner som syftar till generationsskifte. Sådana interventioner får inbegripa förbättrat inkomststöd och etableringsstöd. Med tanke på vikten av investeringsstöd för unga jordbrukare som syftar till att göra sina jordbruk livskraftiga på lång sikt och stärka sektorns dragningskraft, bör en andel av utgifterna för investeringsinterventioner med högre stödnivåer för unga jordbrukare också räknas in i det minimibelopp som ska avsättas som bidrag till uppnåendet av det specifika målet att locka och understödja unga jordbrukare och nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

(91)

För att säkerställa tillräcklig finansiering för vissa prioriteringar bör det fastställas regler om lägsta och högsta nivå på finansiella anslag för dessa prioriteringar. Medlemsstaterna bör avsätta ett belopp motsvarande minst 3 % av sina årliga anslag för direktstöd innan någon överföring görs för interventioner som syftar till generationsskifte. Sådana interventioner får inbegripa förbättrat inkomststöd och etableringsstöd. Med tanke på vikten av investeringsstöd för unga jordbrukare som syftar till att göra sina jordbruk livskraftiga på lång sikt och stärka sektorns dragningskraft, bör en andel av utgifterna för investeringsinterventioner med högre stödnivåer för unga jordbrukare också räknas in i det minimibelopp som ska avsättas som bidrag till uppnåendet av det specifika målet att locka och understödja unga jordbrukare och nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden.

| (92) | I syfte att säkerställa att tillräcklig finansiering tillhandahålls inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att uppnå de miljö- och klimatrelaterade målen och djurskyddsmålen i enlighet med unionens prioriteringar, bör en viss andel av både Ejflu-stödet, inklusive investeringar, och direktstödet avsättas för dessa ändamål. Eftersom system för klimatet, miljön och djurskydd införs för första gången inom ramen för direktstöd bör viss flexibilitet medges i fråga om planering och genomförande, särskilt under de två första åren, så att medlemsstaterna och jordbrukarna kan vinna erfarenheter och säkerställa ett smidigt och framgångsrikt genomförande, samtidigt som ambitionsnivån i fråga om miljö och klimat inom ramen för Ejflu även beaktas. Med tanke på iakttagandet av de övergripande ambitionerna för miljö och klimat bör denna flexibilitet vara villkorad och omfattas av ersättning inom vissa gränser. |
| --- | --- |

(92)

I syfte att säkerställa att tillräcklig finansiering tillhandahålls inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att uppnå de miljö- och klimatrelaterade målen och djurskyddsmålen i enlighet med unionens prioriteringar, bör en viss andel av både Ejflu-stödet, inklusive investeringar, och direktstödet avsättas för dessa ändamål. Eftersom system för klimatet, miljön och djurskydd införs för första gången inom ramen för direktstöd bör viss flexibilitet medges i fråga om planering och genomförande, särskilt under de två första åren, så att medlemsstaterna och jordbrukarna kan vinna erfarenheter och säkerställa ett smidigt och framgångsrikt genomförande, samtidigt som ambitionsnivån i fråga om miljö och klimat inom ramen för Ejflu även beaktas. Med tanke på iakttagandet av de övergripande ambitionerna för miljö och klimat bör denna flexibilitet vara villkorad och omfattas av ersättning inom vissa gränser.

| (93) | Leader-modellen för lokal utveckling har visat sig vara ändamålsenlig när det gäller att främja utvecklingen på landsbygden, eftersom den genom sin bottom-up-strategi fullt ut tar hänsyn till det sektorsövergripande behovet av en lokalt förankrad landsbygdsutveckling. Framöver bör Leader-modellen därför fortsätta att tillämpas, och dess användning bör förbli obligatorisk med ett minimianslag inom ramen för Ejflu. |
| --- | --- |

(93)

Leader-modellen för lokal utveckling har visat sig vara ändamålsenlig när det gäller att främja utvecklingen på landsbygden, eftersom den genom sin bottom-up-strategi fullt ut tar hänsyn till det sektorsövergripande behovet av en lokalt förankrad landsbygdsutveckling. Framöver bör Leader-modellen därför fortsätta att tillämpas, och dess användning bör förbli obligatorisk med ett minimianslag inom ramen för Ejflu.

| (94) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör den gemensamma jordbrukspolitiken bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas bidra med 40 % av den gemensamma jordbrukspolitikens totala finansieringsram till uppnåendet av klimatmål. Relevanta åtgärder bör identifieras under de strategiska GJP-planernas utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(94)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör den gemensamma jordbrukspolitiken bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas bidra med 40 % av den gemensamma jordbrukspolitikens totala finansieringsram till uppnåendet av klimatmål. Relevanta åtgärder bör identifieras under de strategiska GJP-planernas utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (95) | Om enhetsbeloppen inte grundar sig på faktiska kostnader eller inkomstbortfall, bör medlemsstaterna fastställa en lämplig nivå på stödet på grundval av en behovsbedömning. Det lämpliga enhetsbeloppet kan vara ett intervall av lämpliga enhetsbelopp snarare än ett enda enhetligt enhetsbelopp eller ett genomsnittligt enhetsbelopp. Medlemsstaterna bör därför också tillåtas att i sina strategiska GJP-planer fastställa ett motiverat maximienhetsbelopp eller minimienhetsbelopp för vissa interventioner utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om stödnivån för de relevanta interventionerna. |
| --- | --- |

(95)

Om enhetsbeloppen inte grundar sig på faktiska kostnader eller inkomstbortfall, bör medlemsstaterna fastställa en lämplig nivå på stödet på grundval av en behovsbedömning. Det lämpliga enhetsbeloppet kan vara ett intervall av lämpliga enhetsbelopp snarare än ett enda enhetligt enhetsbelopp eller ett genomsnittligt enhetsbelopp. Medlemsstaterna bör därför också tillåtas att i sina strategiska GJP-planer fastställa ett motiverat maximienhetsbelopp eller minimienhetsbelopp för vissa interventioner utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om stödnivån för de relevanta interventionerna.

| (96) | Överföring av ansvar till medlemsstaterna för att bedöma behov och uppnå målsättningar går hand i hand med ökad flexibilitet när det gäller att inrätta en kombination av interventionstyper i form av direktstöd, interventionstyper inom vissa sektorer och interventionstyper för landsbygdsutveckling. Detta bör underbyggas av en viss flexibilitet för att anpassa de relevanta nationella anslagen. När medlemsstaterna anser att det redan avsatta beloppet är alltför lågt för att rymma alla planerade åtgärder, är en viss grad av flexibilitet motiverad, samtidigt som stora fluktuationer i nivåerna för det årliga direkta inkomststödet i förhållande till de tillgängliga beloppen för fleråriga interventioner inom Ejflu måste undvikas. |
| --- | --- |

(96)

Överföring av ansvar till medlemsstaterna för att bedöma behov och uppnå målsättningar går hand i hand med ökad flexibilitet när det gäller att inrätta en kombination av interventionstyper i form av direktstöd, interventionstyper inom vissa sektorer och interventionstyper för landsbygdsutveckling. Detta bör underbyggas av en viss flexibilitet för att anpassa de relevanta nationella anslagen. När medlemsstaterna anser att det redan avsatta beloppet är alltför lågt för att rymma alla planerade åtgärder, är en viss grad av flexibilitet motiverad, samtidigt som stora fluktuationer i nivåerna för det årliga direkta inkomststödet i förhållande till de tillgängliga beloppen för fleråriga interventioner inom Ejflu måste undvikas.

| (97) | För att öka unionsmervärdet och bevara en fungerande inre marknad för jordbruksprodukter samt för att uppnå allmänna och specifika mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, bör medlemsstaterna inte fatta beslut enbart utifrån denna förordning, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk GJP-plan. Bestämmelserna på unionsnivå bör fastställa specifika unionsomfattande mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan de ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås. |
| --- | --- |

(97)

För att öka unionsmervärdet och bevara en fungerande inre marknad för jordbruksprodukter samt för att uppnå allmänna och specifika mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, bör medlemsstaterna inte fatta beslut enbart utifrån denna förordning, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk GJP-plan. Bestämmelserna på unionsnivå bör fastställa specifika unionsomfattande mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan de ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås.

| (98) | För att säkerställa att dessa strategiska GJP-planer får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och i synnerhet till etablerade långsiktiga nationella målsättningar som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal, t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten, är det lämpligt att varje medlemsstat har endast en strategisk GJP-plan, med beaktande av dess konstitutionella och institutionella bestämmelser. Vid behov får den strategiska GJP-planen inkludera regionaliserade interventioner. |
| --- | --- |

(98)

För att säkerställa att dessa strategiska GJP-planer får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och i synnerhet till etablerade långsiktiga nationella målsättningar som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal, t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten, är det lämpligt att varje medlemsstat har endast en strategisk GJP-plan, med beaktande av dess konstitutionella och institutionella bestämmelser. Vid behov får den strategiska GJP-planen inkludera regionaliserade interventioner.

| (99) | Medlemsstaterna bör, när de utarbetar sina strategiska GJP-planer, analysera sin specifika situation och sina behov, ange målsättningar som är kopplade till uppnåendet av GJP-målen och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa målsättningar, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena. En sådan process bör stödja ökad subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och GJP-målen säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om de strategiska GJP-planernas struktur och innehåll. |
| --- | --- |

(99)

Medlemsstaterna bör, när de utarbetar sina strategiska GJP-planer, analysera sin specifika situation och sina behov, ange målsättningar som är kopplade till uppnåendet av GJP-målen och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa målsättningar, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena. En sådan process bör stödja ökad subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och GJP-målen säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om de strategiska GJP-planernas struktur och innehåll.

| (100) | För att säkerställa att medlemsstaternas målsättningar och deras utformning av interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till uppnåendet av GJP-målen, är det nödvändigt att basera strategin i de strategiska GJP-planerna på en förhandsanalys av de lokala förhållandena och att göra en bedömning av behoven i samband med GJP-målen. Det är också viktigt att säkerställa att de strategiska GJP-planerna på ett tillfredsställande kan återspegla förändringar i medlemsstaternas förhållanden, strukturer (både interna och externa) och marknadssituationer, och att de därför fortlöpande kan justeras för att avspegla dessa förändringar. |
| --- | --- |

(100)

För att säkerställa att medlemsstaternas målsättningar och deras utformning av interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till uppnåendet av GJP-målen, är det nödvändigt att basera strategin i de strategiska GJP-planerna på en förhandsanalys av de lokala förhållandena och att göra en bedömning av behoven i samband med GJP-målen. Det är också viktigt att säkerställa att de strategiska GJP-planerna på ett tillfredsställande kan återspegla förändringar i medlemsstaternas förhållanden, strukturer (både interna och externa) och marknadssituationer, och att de därför fortlöpande kan justeras för att avspegla dessa förändringar.

| (101) | De strategiska GJP-planerna bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika GJP-verktygen, eftersom de bör omfatta interventionstyper i form av direktstöd, interventionstyper inom vissa sektorer och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också säkerställa och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Mot denna bakgrund bör de strategiska GJP-planerna omfatta en översikt av och en redogörelse för de verktyg som säkerställer en rättvisare fördelning och en mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av inkomststödet. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de specifika GJP-målen, inklusive kvantifierade målsättningar i förhållande till dessa mål. För att göra det möjligt att övervaka målsättningarna på årsbasis är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(101)

De strategiska GJP-planerna bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika GJP-verktygen, eftersom de bör omfatta interventionstyper i form av direktstöd, interventionstyper inom vissa sektorer och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också säkerställa och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Mot denna bakgrund bör de strategiska GJP-planerna omfatta en översikt av och en redogörelse för de verktyg som säkerställer en rättvisare fördelning och en mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av inkomststödet. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de specifika GJP-målen, inklusive kvantifierade målsättningar i förhållande till dessa mål. För att göra det möjligt att övervaka målsättningarna på årsbasis är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer.

| (102) | Interventionsstrategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan GJP-verktyg och med unionens övriga politik. I synnerhet bör varje enskild strategisk GJP-plan beakta den relevanta miljö- och klimatlagstiftningen, och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de lagstiftningsinstrument som uttryckligen bör beaktas i den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

(102)

Interventionsstrategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan GJP-verktyg och med unionens övriga politik. I synnerhet bör varje enskild strategisk GJP-plan beakta den relevanta miljö- och klimatlagstiftningen, och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de lagstiftningsinstrument som uttryckligen bör beaktas i den strategiska GJP-planen.

| (103) | Det är lämpligt att de strategiska GJP-planerna innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av utformningen och genomförandet av sina strategiska GJP-planer på regional nivå, på grundval av en nationell ram, för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar. |
| --- | --- |

(103)

Det är lämpligt att de strategiska GJP-planerna innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av utformningen och genomförandet av sina strategiska GJP-planer på regional nivå, på grundval av en nationell ram, för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar.

| (104) | Eftersom de strategiska GJP-planerna bör ge kommissionen möjlighet att axla sitt ansvar för förvaltningen av unionens budget, och medlemsstaterna rättslig säkerhet om vissa delar av den strategiska GJP-planen, bör de strategiska GJP-planerna innehålla en specifik beskrivning av enskilda interventioner, inbegripet villkoren för stödberättigande, budgetanslag, förväntad output och kostnader per enhet. Det krävs en finansieringsplan som ger en överblick över alla budgetära aspekter för varje intervention, samt en målplan. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom de strategiska GJP-planerna bör ge kommissionen möjlighet att axla sitt ansvar för förvaltningen av unionens budget, och medlemsstaterna rättslig säkerhet om vissa delar av den strategiska GJP-planen, bör de strategiska GJP-planerna innehålla en specifik beskrivning av enskilda interventioner, inbegripet villkoren för stödberättigande, budgetanslag, förväntad output och kostnader per enhet. Det krävs en finansieringsplan som ger en överblick över alla budgetära aspekter för varje intervention, samt en målplan.

| (105) | För att säkerställa att de strategiska GJP-planerna startar omgående och genomförs på ett effektivt sätt, bör stöd från EGFJ och Ejflu endast beviljas om det finns en sund administrativ infrastruktur. Varje strategisk GJP-plan bör därför omfatta uppgifter om den strategiska GJP-planens samtliga förvaltnings- och samordningsstrukturer, inbegripet kontrollsystem, sanktioner och övervaknings- och rapporteringssystem. |
| --- | --- |

(105)

För att säkerställa att de strategiska GJP-planerna startar omgående och genomförs på ett effektivt sätt, bör stöd från EGFJ och Ejflu endast beviljas om det finns en sund administrativ infrastruktur. Varje strategisk GJP-plan bör därför omfatta uppgifter om den strategiska GJP-planens samtliga förvaltnings- och samordningsstrukturer, inbegripet kontrollsystem, sanktioner och övervaknings- och rapporteringssystem.

| (106) | Med tanke på vikten av det specifika målet att modernisera jordbruket och landsbygdsområden, och med tanke på dess övergripande karaktär är det lämpligt att medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer tar med en särskild beskrivning som visar hur dessa strategiska GJP-planer kommer att bidra till att uppnå detta mål liksom till den digitala omställningen. |
| --- | --- |

(106)

Med tanke på vikten av det specifika målet att modernisera jordbruket och landsbygdsområden, och med tanke på dess övergripande karaktär är det lämpligt att medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer tar med en särskild beskrivning som visar hur dessa strategiska GJP-planer kommer att bidra till att uppnå detta mål liksom till den digitala omställningen.

| (107) | Med tanke på de problem som beror på den administrativa bördan vid delad förvaltning bör förenkling också vara något som särskilt eftersträvas i den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

(107)

Med tanke på de problem som beror på den administrativa bördan vid delad förvaltning bör förenkling också vara något som särskilt eftersträvas i den strategiska GJP-planen.

| (108) | Eftersom det inte är lämpligt att kommissionen godkänner uppgifter som kan betraktas som bakgrund, eller som historisk information, eller som omfattas av medlemsstaternas ansvar, bör viss information tillhandahållas som bilagor till den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom det inte är lämpligt att kommissionen godkänner uppgifter som kan betraktas som bakgrund, eller som historisk information, eller som omfattas av medlemsstaternas ansvar, bör viss information tillhandahållas som bilagor till den strategiska GJP-planen.

| (109) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det inter institutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (28) bör unionsfonderna utvärderas på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för en utvärdering av fondernas faktiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(109)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det inter institutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (28) bör unionsfonderna utvärderas på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för en utvärdering av fondernas faktiska konsekvenser.

| (110) | Kommissionens godkännande av den strategiska GJP-planen är ett viktigt steg för att säkerställa att strategin genomförs i enlighet med de gemensamma målen. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen förse medlemsstaterna med lämplig vägledning för att lägga fram sammanhängande och ambitiösa interventionsplaner. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionens godkännande av den strategiska GJP-planen är ett viktigt steg för att säkerställa att strategin genomförs i enlighet med de gemensamma målen. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen förse medlemsstaterna med lämplig vägledning för att lägga fram sammanhängande och ambitiösa interventionsplaner.

| (111) | Det är nödvändigt att införa möjligheter för programplanering och för revideringar av de strategiska GJP-planerna, i enlighet med de villkor som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(111)

Det är nödvändigt att införa möjligheter för programplanering och för revideringar av de strategiska GJP-planerna, i enlighet med de villkor som fastställs i denna förordning.

| (112) | En nationell förvaltande myndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk GJP-plan och bör fungera som första kontaktpunkt för kommissionen. Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltande myndigheter. De förvaltande myndigheterna bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som de har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt och säkerställer samstämmigheten och konsekvensen i den strategiska GJP-planen samt samordningen mellan den nationella förvaltande myndigheten och de regionala förvaltande myndigheterna. Medlemsstaterna bör säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid förvaltning och genomförande av sina strategiska GJP-planer, i enlighet med budgetförordningen och förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(112)

En nationell förvaltande myndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk GJP-plan och bör fungera som första kontaktpunkt för kommissionen. Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltande myndigheter. De förvaltande myndigheterna bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som de har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt och säkerställer samstämmigheten och konsekvensen i den strategiska GJP-planen samt samordningen mellan den nationella förvaltande myndigheten och de regionala förvaltande myndigheterna. Medlemsstaterna bör säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid förvaltning och genomförande av sina strategiska GJP-planer, i enlighet med budgetförordningen och förordning (EU) 2021/2116.

| (113) | Ansvaret för att övervaka de strategiska GJP-planerna bör delas mellan den nationella förvaltande myndigheten och en nationell övervakningskommitté som inrättats för detta ändamål. Den nationella övervakningskommittén bör ansvara för att övervaka att den strategiska GJP-planen genomförs på ett ändamålsenligt sätt. I detta syfte bör kommitténs ansvar fastställas. Om den strategiska GJP-planen innehåller delar som inrättas av regionerna bör medlemsstaterna och de berörda regionerna kunna inrätta och sätta samman regionala övervakningskommittéer. I detta fall bör bestämmelserna om samordning med den nationella övervakningskommittén klargöras. |
| --- | --- |

(113)

Ansvaret för att övervaka de strategiska GJP-planerna bör delas mellan den nationella förvaltande myndigheten och en nationell övervakningskommitté som inrättats för detta ändamål. Den nationella övervakningskommittén bör ansvara för att övervaka att den strategiska GJP-planen genomförs på ett ändamålsenligt sätt. I detta syfte bör kommitténs ansvar fastställas. Om den strategiska GJP-planen innehåller delar som inrättas av regionerna bör medlemsstaterna och de berörda regionerna kunna inrätta och sätta samman regionala övervakningskommittéer. I detta fall bör bestämmelserna om samordning med den nationella övervakningskommittén klargöras.

| (114) | Ejflu bör via tekniskt bistånd, på kommissionens initiativ, främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i artikel 7 i förordning (EU) 2021/2116. Tekniskt bistånd kan också, på medlemsstaternas initiativ, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och ett effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska GJP-planen. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna kan endast göras i de medlemsstater vars Ejflu-anslag inte är högre än 1,1 miljarder EUR. Ejflu-stödet för tekniskt bistånd bör beakta den ökade uppbyggnaden av administrativ kapacitet vad gäller de nya förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(114)

Ejflu bör via tekniskt bistånd, på kommissionens initiativ, främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i artikel 7 i förordning (EU) 2021/2116. Tekniskt bistånd kan också, på medlemsstaternas initiativ, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och ett effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska GJP-planen. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna kan endast göras i de medlemsstater vars Ejflu-anslag inte är högre än 1,1 miljarder EUR. Ejflu-stödet för tekniskt bistånd bör beakta den ökade uppbyggnaden av administrativ kapacitet vad gäller de nya förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna.

| (115) | I ett sammanhang där medlemsstaterna kommer att få mycket större flexibilitet och subsidiaritet vid utformningen av interventioner i syfte att uppnå gemensamma mål, är nätverk ett viktigt verktyg när det gäller att driva och styra politiken samt främja involvering av berörda parter, kunskapsdelning och kapacitetsuppbyggnad för medlemsstaterna och andra aktörer. Nätverksinsatsernas räckvidd kommer att utvidgas så att de inte bara omfattar landsbygdsutveckling utan båda pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett enda gemensamt GJP-nätverk på unionsnivå bör säkerställa en bättre samordning mellan nätverksinsatser på unionsnivå och på nationell och regional nivå. De europeiska och nationella GJP-nätverken bör ersätta det nuvarande europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och EIP-Agri-nätverket på unionsnivå respektive de nationella landsbygdsnätverken. Det europeiska GJP-nätverket bör i möjligaste mån bidra till den verksamhet som bedrivs i de nationella GJP-nätverken. Nätverken kommer att tillhandahålla en plattform för främjande av ökat utbyte av kunskap i syfte att förbättra de strategiska GJP-planernas genomförande och fånga upp resultaten och mervärdet av politiken på unionsnivå, inbegripet av Horisont Europa och dess projekt med flera aktörer. I syfte att uppnå ett förbättrat utbyte av kunskap och innovation bör EIP med bistånd av europeiska och nationella GJP-nätverk stödja genomförandet av den interaktiva innovationsmodellen i enlighet med den metod som beskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(115)

I ett sammanhang där medlemsstaterna kommer att få mycket större flexibilitet och subsidiaritet vid utformningen av interventioner i syfte att uppnå gemensamma mål, är nätverk ett viktigt verktyg när det gäller att driva och styra politiken samt främja involvering av berörda parter, kunskapsdelning och kapacitetsuppbyggnad för medlemsstaterna och andra aktörer. Nätverksinsatsernas räckvidd kommer att utvidgas så att de inte bara omfattar landsbygdsutveckling utan båda pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett enda gemensamt GJP-nätverk på unionsnivå bör säkerställa en bättre samordning mellan nätverksinsatser på unionsnivå och på nationell och regional nivå. De europeiska och nationella GJP-nätverken bör ersätta det nuvarande europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och EIP-Agri-nätverket på unionsnivå respektive de nationella landsbygdsnätverken. Det europeiska GJP-nätverket bör i möjligaste mån bidra till den verksamhet som bedrivs i de nationella GJP-nätverken. Nätverken kommer att tillhandahålla en plattform för främjande av ökat utbyte av kunskap i syfte att förbättra de strategiska GJP-planernas genomförande och fånga upp resultaten och mervärdet av politiken på unionsnivå, inbegripet av Horisont Europa och dess projekt med flera aktörer. I syfte att uppnå ett förbättrat utbyte av kunskap och innovation bör EIP med bistånd av europeiska och nationella GJP-nätverk stödja genomförandet av den interaktiva innovationsmodellen i enlighet med den metod som beskrivs i denna förordning.

| (116) | Varje strategisk GJP-plan bör vara föremål för regelbunden övervakning av genomförandet och framstegen mot de fastställda målen. En sådan ram för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör inrättas i syfte att påvisa framsteg och bedöma effekter och ändamålsenlighet av politikens genomförande. |
| --- | --- |

(116)

Varje strategisk GJP-plan bör vara föremål för regelbunden övervakning av genomförandet och framstegen mot de fastställda målen. En sådan ram för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör inrättas i syfte att påvisa framsteg och bedöma effekter och ändamålsenlighet av politikens genomförande.

| (117) | Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska GJP-planerna skulle bidra till uppnåendet av allmänna mål för andra strategier med delad förvaltning. En prestationsbaserad politik förutsätter årliga och fleråriga bedömningar på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i prestations-, övervaknings- och utvärderingsramen. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. De indikatorer som rör specifika miljö- och klimatmål bör kunna omfatta interventioner som bidrar till att fullgöra de åtaganden som härrör ur relevanta unionslagstiftningsakter. |
| --- | --- |

(117)

Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska GJP-planerna skulle bidra till uppnåendet av allmänna mål för andra strategier med delad förvaltning. En prestationsbaserad politik förutsätter årliga och fleråriga bedömningar på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i prestations-, övervaknings- och utvärderingsramen. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. De indikatorer som rör specifika miljö- och klimatmål bör kunna omfatta interventioner som bidrar till att fullgöra de åtaganden som härrör ur relevanta unionslagstiftningsakter.

| (118) | Som en del av prestations-, övervaknings- och utvärderingsramen bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts, och årligen rapportera till kommissionen om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapportering om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela perioden för den strategiska GJP-planen med användning av en uppsättning centrala indikatorer. |
| --- | --- |

(118)

Som en del av prestations-, övervaknings- och utvärderingsramen bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts, och årligen rapportera till kommissionen om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapportering om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela perioden för den strategiska GJP-planen med användning av en uppsättning centrala indikatorer.

| (119) | Mekanismer bör inrättas i syfte att vidta åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen om genomförandet av den strategiska GJP-planen avviker väsentligt från de mål som satts upp. Det bör därför vara möjligt för kommissionen att uppmana medlemsstaterna att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverade underprestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i sista hand, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås. |
| --- | --- |

(119)

Mekanismer bör inrättas i syfte att vidta åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen om genomförandet av den strategiska GJP-planen avviker väsentligt från de mål som satts upp. Det bör därför vara möjligt för kommissionen att uppmana medlemsstaterna att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverade underprestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i sista hand, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås.

| (120) | I enlighet med principen om delad förvaltning bör medlemsstaterna, samtidigt som de i förekommande fall säkerställer att regionerna är involverade i utformningen av utvärderingsplanen och i övervakningen och utvärderingen av den strategiska GJP-planens regionala interventioner, ansvara för utvärderingen av de strategiska GJP-planerna, medan kommissionen bör ansvara för sammanfattningar på unionsnivå av medlemsstaternas förhandsutvärderingar och för de interimsutvärderingar och efterhandsutvärderingar som görs på unionsnivå. |
| --- | --- |

(120)

I enlighet med principen om delad förvaltning bör medlemsstaterna, samtidigt som de i förekommande fall säkerställer att regionerna är involverade i utformningen av utvärderingsplanen och i övervakningen och utvärderingen av den strategiska GJP-planens regionala interventioner, ansvara för utvärderingen av de strategiska GJP-planerna, medan kommissionen bör ansvara för sammanfattningar på unionsnivå av medlemsstaternas förhandsutvärderingar och för de interimsutvärderingar och efterhandsutvärderingar som görs på unionsnivå.

| (121) | I syfte att säkerställa en heltäckande och meningsfull utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken på unionsnivå bör kommissionen använda sig av kontext- och effektindikatorer. Dessa indikatorer bör främst grundas på etablerade informationskällor. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa och ytterligare förbättra robustheten hos de data som behövs för kontext- och effektindikatorerna. |
| --- | --- |

(121)

I syfte att säkerställa en heltäckande och meningsfull utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken på unionsnivå bör kommissionen använda sig av kontext- och effektindikatorer. Dessa indikatorer bör främst grundas på etablerade informationskällor. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa och ytterligare förbättra robustheten hos de data som behövs för kontext- och effektindikatorerna.

| (122) | Vid bedömningen av förslagen till strategiska GJP-planer bör kommissionen bedöma i vilken utsträckning förslagen till strategiska GJP-planer är konsekventa med och bidrar till unionens miljö- och klimatlagstiftning och miljö- och klimatåtaganden och, i synnerhet, till unionens mål för 2030 som anges i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 med titeln Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (från jord till bord-strategin) och kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 med titeln EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (EU:s strategi för biologisk mångfald). |
| --- | --- |

(122)

Vid bedömningen av förslagen till strategiska GJP-planer bör kommissionen bedöma i vilken utsträckning förslagen till strategiska GJP-planer är konsekventa med och bidrar till unionens miljö- och klimatlagstiftning och miljö- och klimatåtaganden och, i synnerhet, till unionens mål för 2030 som anges i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 med titeln Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (från jord till bord-strategin) och kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 med titeln EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (EU:s strategi för biologisk mångfald).

| (123) | Medlemsstaterna bör vara skyldiga att genom sina strategiska GJP-planer lägga sig på en generellt högre ambitionsnivå jämfört med tidigare vad gäller den gemensamma jordbrukspolitikens specifika miljö- och klimatmål. En sådan ambitionsnivå bör anses bestå i ett antal delar som bland annat rör effektindikatorer, målsättningar i relation till resultatindikatorer, utformning av interventioner, planerat genomförande av systemet med grundvillkor samt finansiell planering. Medlemsstaterna bör åläggas att i sina strategiska GJP-planer förklara på vilket sätt de ger prov på den generellt högre ambitionsnivå som krävs med avseende på de olika relevanta delarna. Denna förklaring bör inbegripa uppgifter om nationella bidrag till att uppnå unionens mål för 2030 enligt från jord till bord-strategin och EU:s strategi för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(123)

Medlemsstaterna bör vara skyldiga att genom sina strategiska GJP-planer lägga sig på en generellt högre ambitionsnivå jämfört med tidigare vad gäller den gemensamma jordbrukspolitikens specifika miljö- och klimatmål. En sådan ambitionsnivå bör anses bestå i ett antal delar som bland annat rör effektindikatorer, målsättningar i relation till resultatindikatorer, utformning av interventioner, planerat genomförande av systemet med grundvillkor samt finansiell planering. Medlemsstaterna bör åläggas att i sina strategiska GJP-planer förklara på vilket sätt de ger prov på den generellt högre ambitionsnivå som krävs med avseende på de olika relevanta delarna. Denna förklaring bör inbegripa uppgifter om nationella bidrag till att uppnå unionens mål för 2030 enligt från jord till bord-strategin och EU:s strategi för biologisk mångfald.

| (124) | Kommissionen bör utarbeta en sammanfattande rapport om medlemsstaternas strategiska GJP-planer i syfte att bedöma medlemsstaternas gemensamma insatser och gemensamma ambition när det gäller att uppnå de specifika målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i början av genomförandeperioden, med beaktande av unionens mål för 2030 enligt från jord till bord-strategin och EU:s strategi för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen bör utarbeta en sammanfattande rapport om medlemsstaternas strategiska GJP-planer i syfte att bedöma medlemsstaternas gemensamma insatser och gemensamma ambition när det gäller att uppnå de specifika målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i början av genomförandeperioden, med beaktande av unionens mål för 2030 enligt från jord till bord-strategin och EU:s strategi för biologisk mångfald.

| (125) | Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i syfte att göra en bedömning dels av medlemsstaternas tillämpning av den nya genomförandemodellen, dels av interventionerna i medlemsstaternas strategiska GJP-planer, med avseende på interventionernas samlade bidrag till uppnåendet av unionens miljö- och klimatåtaganden, i synnerhet de som härrör från den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i syfte att göra en bedömning dels av medlemsstaternas tillämpning av den nya genomförandemodellen, dels av interventionerna i medlemsstaternas strategiska GJP-planer, med avseende på interventionernas samlade bidrag till uppnåendet av unionens miljö- och klimatåtaganden, i synnerhet de som härrör från den europeiska gröna given.

| (126) | Artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget bör vara tillämpliga på stöd till de interventionstyper som omfattas av denna förordning. Dock bör, med tanke på de särdrag som kännetecknar jordbrukssektorn, dessa bestämmelser i EUF-fördraget inte tillämpas på interventionstyper i form av direktstöd eller interventionstyper för landsbygdsutveckling som avser verksamhet som omfattas av artikel 42 i EUF-fördraget och som genomförs inom ramen för och i överensstämmelse med denna förordning eller de utbetalningar som görs av medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla ytterligare nationell finansiering till interventionstyper för landsbygdsutveckling som får unionsstöd och som omfattas av artikel 42 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(126)

Artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget bör vara tillämpliga på stöd till de interventionstyper som omfattas av denna förordning. Dock bör, med tanke på de särdrag som kännetecknar jordbrukssektorn, dessa bestämmelser i EUF-fördraget inte tillämpas på interventionstyper i form av direktstöd eller interventionstyper för landsbygdsutveckling som avser verksamhet som omfattas av artikel 42 i EUF-fördraget och som genomförs inom ramen för och i överensstämmelse med denna förordning eller de utbetalningar som görs av medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla ytterligare nationell finansiering till interventionstyper för landsbygdsutveckling som får unionsstöd och som omfattas av artikel 42 i EUF-fördraget.

| (127) | För att undvika en plötslig och avsevärd minskning av stödet i vissa sektorer i medlemsstater som under perioden 2015–2022 har beviljat nationellt övergångsstöd bör de medlemsstaterna få fortsätta att bevilja sådant stöd enligt vissa villkor och med vissa begränsningar. Med beaktande av att det rör sig om stöd av övergående karaktär bör dess utfasning lämpligen fortsätta genom en årlig gradvis minskning av de sektorsspecifika finansieringsramar som fastställts för stödet. |
| --- | --- |

(127)

För att undvika en plötslig och avsevärd minskning av stödet i vissa sektorer i medlemsstater som under perioden 2015–2022 har beviljat nationellt övergångsstöd bör de medlemsstaterna få fortsätta att bevilja sådant stöd enligt vissa villkor och med vissa begränsningar. Med beaktande av att det rör sig om stöd av övergående karaktär bör dess utfasning lämpligen fortsätta genom en årlig gradvis minskning av de sektorsspecifika finansieringsramar som fastställts för stödet.

| (128) | Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras när de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (29) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (30). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller dataskydd. |
| --- | --- |

(128)

Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras när de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (29) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (30). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller dataskydd.

| (129) | För tillämpning av denna förordning samt för övervakning, analys och förvaltning av ekonomiska rättigheter krävs anmälningar från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(129)

För tillämpning av denna förordning samt för övervakning, analys och förvaltning av ekonomiska rättigheter krävs anmälningar från medlemsstaterna.

| (130) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(130)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (131) | I syfte att säkerställa rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera likvärdiga förutsättningar mellan medlemsstaterna vad gäller gemensamma krav och indikatorer bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen i syfte att ändra gemensamma indikatorer gällande output, resultat, effekt och kontext för att åtgärda tekniska problem, och regler vad gäller andelen för GAEC-norm 1. |
| --- | --- |

(131)

I syfte att säkerställa rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera likvärdiga förutsättningar mellan medlemsstaterna vad gäller gemensamma krav och indikatorer bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen i syfte att ändra gemensamma indikatorer gällande output, resultat, effekt och kontext för att åtgärda tekniska problem, och regler vad gäller andelen för GAEC-norm 1.

| (132) | I syfte att säkerställa rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler som fastställer en enhetlig grund för beräkningen av minskning av betalningar inom ramen för tak och nedtrappningar, åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod, regler och villkor för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull och regler om villkoren för beviljandet av detta stöd, och om behörighetskrav och jordbruksmetoder i detta sammanhang, regler om kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för konsekvenserna av att godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter. |
| --- | --- |

(132)

I syfte att säkerställa rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler som fastställer en enhetlig grund för beräkningen av minskning av betalningar inom ramen för tak och nedtrappningar, åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod, regler och villkor för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull och regler om villkoren för beviljandet av detta stöd, och om behörighetskrav och jordbruksmetoder i detta sammanhang, regler om kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för konsekvenserna av att godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter.

| (133) | I syfte att säkerställa att interventionstyperna i vissa sektorer bidrar till att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärker synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och för att säkerställa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden och undvika ojämlik eller illojal konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på regler för välfungerande interventionstyper inom vissa sektorer, vilka typer av utgifter som bör omfattas och framför allt kostnader som rör administration och personal, grunderna för hur det ekonomiska stödet från unionen beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion och av andelen organiserade producenter i vissa regioner, samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till vissa interventioner som syftar till att förebygga marknadskriser och hantera risker i vissa sektorer, regler för fastställande av utgiftstak för återplantering av fruktträdgårdar, olivlundar eller vinodlingar, regler för producenters återtag av biprodukter från vintillverkning och för undantag från den skyldigheten i syfte att undvika extra administrativa bördor samt regler för frivillig certifiering av destillatörer, och regler om olika former av stöd och minsta hållbarhet för understödda investeringar i vissa sektorer samt om kombinationer av finansiering för vissa interventioner i vinsektorn. För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper. |
| --- | --- |

(133)

I syfte att säkerställa att interventionstyperna i vissa sektorer bidrar till att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärker synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och för att säkerställa likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden och undvika ojämlik eller illojal konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på regler för välfungerande interventionstyper inom vissa sektorer, vilka typer av utgifter som bör omfattas och framför allt kostnader som rör administration och personal, grunderna för hur det ekonomiska stödet från unionen beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion och av andelen organiserade producenter i vissa regioner, samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till vissa interventioner som syftar till att förebygga marknadskriser och hantera risker i vissa sektorer, regler för fastställande av utgiftstak för återplantering av fruktträdgårdar, olivlundar eller vinodlingar, regler för producenters återtag av biprodukter från vintillverkning och för undantag från den skyldigheten i syfte att undvika extra administrativa bördor samt regler för frivillig certifiering av destillatörer, och regler om olika former av stöd och minsta hållbarhet för understödda investeringar i vissa sektorer samt om kombinationer av finansiering för vissa interventioner i vinsektorn. För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper.

| (134) | I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på stöd för förvaltningsåtaganden rörande genetiska resurser och djurskydd samt för kvalitetssystem. |
| --- | --- |

(134)

I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på stöd för förvaltningsåtaganden rörande genetiska resurser och djurskydd samt för kvalitetssystem.

| (135) | I syfte att beakta framtida ändringar av medlemsstaternas finansiella anslag eller att åtgärda problem som medlemsstaterna stöter på vid genomförandet av sina strategiska GJP-planer bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd, ändring av viktningar som tillämpas på stöd på grundval av hur det bidrar till uppnåendet av klimatförändringsmålen och regler om innehållet i den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

(135)

I syfte att beakta framtida ändringar av medlemsstaternas finansiella anslag eller att åtgärda problem som medlemsstaterna stöter på vid genomförandet av sina strategiska GJP-planer bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd, ändring av viktningar som tillämpas på stöd på grundval av hur det bidrar till uppnåendet av klimatförändringsmålen och regler om innehållet i den strategiska GJP-planen.

| (136) | I syfte att underlätta övergången från de system som föreskrivs i förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 till dem som fastställs i den här förordningen bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på åtgärder för att skydda stödmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(136)

I syfte att underlätta övergången från de system som föreskrivs i förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 till dem som fastställs i den här förordningen bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på åtgärder för att skydda stödmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar.

| (137) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxter, regler för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, regler om presentationen av de delar som ska ingå i den strategiska GJP-planen, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven när det gäller de möjligheter som erbjuds genom de strategiska GJP-planerna, fastställande av den organisatoriska strukturen och driften av det europeiska GJP-nätverket, regler för prestation, övervakning och utvärdering, regler för presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten, regler om de uppgifter som medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen för prestationsbedömningen, regler om databehoven och synergier mellan potentiella datakällor samt regler för driften av ett system för ett säkert utbyte av data av gemensamt intresse mellan kommissionen och medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(137)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxter, regler för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, regler om presentationen av de delar som ska ingå i den strategiska GJP-planen, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven när det gäller de möjligheter som erbjuds genom de strategiska GJP-planerna, fastställande av den organisatoriska strukturen och driften av det europeiska GJP-nätverket, regler för prestation, övervakning och utvärdering, regler för presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten, regler om de uppgifter som medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen för prestationsbedömningen, regler om databehoven och synergier mellan potentiella datakällor samt regler för driften av ett system för ett säkert utbyte av data av gemensamt intresse mellan kommissionen och medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31).

| (138) | Med tanke på att indikatorer redan fastställs i bilaga I för övervakning, utvärdering och årlig prestationsrapportering, bör antagandet av ytterligare indikatorer för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken underkastas ytterligare kontroll av medlemsstaterna. På motsvarande sätt bör den ytterligare information som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken vara föremål för ett positivt yttrande från kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen bör därför inte ha möjlighet att fastställa någon skyldighet för medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare indikatorer eller information om genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken om kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken inte uppnår kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag och därför inte kan avge något yttrande. |
| --- | --- |

(138)

Med tanke på att indikatorer redan fastställs i bilaga I för övervakning, utvärdering och årlig prestationsrapportering, bör antagandet av ytterligare indikatorer för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken underkastas ytterligare kontroll av medlemsstaterna. På motsvarande sätt bör den ytterligare information som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken vara föremål för ett positivt yttrande från kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen bör därför inte ha möjlighet att fastställa någon skyldighet för medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare indikatorer eller information om genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken om kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken inte uppnår kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag och därför inte kan avge något yttrande.

| (139) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter utan att tillämpa förordning (EU) nr 182/2011 för att godkänna de strategiska GJP-planerna och ändringar av dessa. |
| --- | --- |

(139)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter utan att tillämpa förordning (EU) nr 182/2011 för att godkänna de strategiska GJP-planerna och ändringar av dessa.

| (140) | I vederbörligen motiverade fall med avseende på lösning av särskilda problem och samtidigt säkerställande av kontinuitet i systemet för direktstöd under extraordinära omständigheter bör kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet. I syfte att lösa akuta problem i en eller flera medlemsstater och samtidigt säkerställa kontinuitet i systemet för direktstöd, bör kommissionen dessutom anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall, föreligger extraordinära omständigheter som påverkar beviljandet av stöd och äventyrar det effektiva genomförandet av utbetalningarna inom ramen för de stödordningar som förtecknas i denna förordning. |
| --- | --- |

(140)

I vederbörligen motiverade fall med avseende på lösning av särskilda problem och samtidigt säkerställande av kontinuitet i systemet för direktstöd under extraordinära omständigheter bör kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet. I syfte att lösa akuta problem i en eller flera medlemsstater och samtidigt säkerställa kontinuitet i systemet för direktstöd, bör kommissionen dessutom anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall, föreligger extraordinära omständigheter som påverkar beviljandet av stöd och äventyrar det effektiva genomförandet av utbetalningarna inom ramen för de stödordningar som förtecknas i denna förordning.

| (141) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (32) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (33) bör inte omfattas av den här förordningens tillämpningsområde, såvida inte en uttrycklig hänvisning görs till någon av bestämmelserna i dem. |
| --- | --- |

(141)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (32) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (33) bör inte omfattas av den här förordningens tillämpningsområde, såvida inte en uttrycklig hänvisning görs till någon av bestämmelserna i dem.

| (142) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av skillnaderna mellan de olika landsbygdsområdena och medlemsstaternas begränsade ekonomiska resurser, kan uppnås bättre på unionsnivå genom en flerårig garanterad unionsfinansiering och genom en fokusering på tydligt identifierade prioriteringar, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(142)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av skillnaderna mellan de olika landsbygdsområdena och medlemsstaternas begränsade ekonomiska resurser, kan uppnås bättre på unionsnivå genom en flerårig garanterad unionsfinansiering och genom en fokusering på tydligt identifierade prioriteringar, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (143) | Förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(143)

Förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 bör därför upphöra att gälla.

| (144) | För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av skyndsamhetsskäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(144)

För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av skyndsamhetsskäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

INNEHÅLL OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE, TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler om

| a) | allmänna och specifika mål som ska uppnås genom unionsstöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt de relaterade indikatorerna, |
| --- | --- |

a)

allmänna och specifika mål som ska uppnås genom unionsstöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt de relaterade indikatorerna,

| b) | interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål samt de relaterade finansiella arrangemangen, |
| --- | --- |

b)

interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål samt de relaterade finansiella arrangemangen,

| c) | strategiska GJP-planer som medlemsstaterna ska upprätta, där mål fastställs, villkor för interventioner anges och finansiella medel tilldelas enligt de specifika målen och identifierade behoven, |
| --- | --- |

c)

strategiska GJP-planer som medlemsstaterna ska upprätta, där mål fastställs, villkor för interventioner anges och finansiella medel tilldelas enligt de specifika målen och identifierade behoven,

| d) | samordning och styrning samt övervakning, rapportering och utvärdering. |
| --- | --- |

d)

samordning och styrning samt övervakning, rapportering och utvärdering.

2.   Denna förordning är tillämplig på unionsstöd som finansieras av EGFJ och Ejflu för interventioner som anges i en strategisk GJP-plan som upprättas av en medlemsstat och godkänns av kommissionen och som omfattar perioden från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2027 (nedan kallad perioden för den strategiska GJP-planen).

Artikel 2

Tillämpliga bestämmelser

1.   Förordning (EU) 2021/2116 och de bestämmelser som antagits på grundval av den förordningen är tillämpliga på stöd som tillhandahålls enligt den här förordningen.

2.   Artikel 19, avdelning III kapitel II, med undantag för artikel 28 första stycket c och artiklarna 46 och 48 i förordning (EU) 2021/1060 är tillämpliga på stöd som finansieras av Ejflu enligt den här förordningen.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell rätt, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och som bedriver sådan jordbruksverksamhet som fastställs av medlemsstaterna i överensstämmelse med artikel 4.2 i denna förordning. |
| --- | --- |

1.

jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell rätt, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och som bedriver sådan jordbruksverksamhet som fastställs av medlemsstaterna i överensstämmelse med artikel 4.2 i denna förordning.

jordbrukare

| 2. | jordbruksföretag: samtliga enheter som används för jordbruksverksamhet och drivs av en jordbrukare och som är belägna i en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

jordbruksföretag: samtliga enheter som används för jordbruksverksamhet och drivs av en jordbrukare och som är belägna i en och samma medlemsstat.

jordbruksföretag

| 3. | intervention: stödinstrument som har ett antal villkor för stödberättigande som fastställs av en medlemsstat i dess strategiska GJP-plan på grundval av en interventionstyp som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

3.

intervention: stödinstrument som har ett antal villkor för stödberättigande som fastställs av en medlemsstat i dess strategiska GJP-plan på grundval av en interventionstyp som anges i denna förordning.

intervention

| 4. | insats:






  a) | ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt eller åtgärder som valts ut inom den strategiska GJP-planen, |
| --- | --- | --- |

4.

insats:

insats

a)

ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt eller åtgärder som valts ut inom den strategiska GJP-planen,

| b) | när det gäller finansieringsinstrument: de totala stödberättigande offentliga utgifter som beviljats till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan tillhandahåller slutmottagarna. |
| --- | --- |

b)

när det gäller finansieringsinstrument: de totala stödberättigande offentliga utgifter som beviljats till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan tillhandahåller slutmottagarna.

| 5. | offentliga utgifter: bidrag till finansiering av insatser från nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för EGFJ och Ejflu, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ. |
| --- | --- |

5.

offentliga utgifter: bidrag till finansiering av insatser från nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för EGFJ och Ejflu, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ.

offentliga utgifter

| 6. | delmål: mellanliggande på förhand fastställda värden som ska fastställas av medlemsstaterna inom ramen för deras interventionsstrategier enligt artikel 107.1 b för ett givet räkenskapsår och som ska nås vid en viss tidpunkt under perioden för den strategiska GJP-planen i syfte att säkerställa framsteg i rätt tid i förhållande till resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

6.

delmål: mellanliggande på förhand fastställda värden som ska fastställas av medlemsstaterna inom ramen för deras interventionsstrategier enligt artikel 107.1 b för ett givet räkenskapsår och som ska nås vid en viss tidpunkt under perioden för den strategiska GJP-planen i syfte att säkerställa framsteg i rätt tid i förhållande till resultatindikatorerna.

delmål

| 7. | mål: på förhand fastställda värden som ska fastställas av medlemsstaterna inom ramen för deras interventionsstrategier enligt artikel 107.1 b och som ska uppnås i slutet av perioden för den strategiska GJP-planen i förhållande till resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

7.

mål: på förhand fastställda värden som ska fastställas av medlemsstaterna inom ramen för deras interventionsstrategier enligt artikel 107.1 b och som ska uppnås i slutet av perioden för den strategiska GJP-planen i förhållande till resultatindikatorerna.

mål

| 8. | yttersta randområden: de yttersta randområdena som avses i artikel 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

8.

yttersta randområden: de yttersta randområdena som avses i artikel 349 i EUF-fördraget.

yttersta randområden

| 9. | Akis: de kombinerade organisations- och kunskapsflödena mellan personer, organisationer och institutioner som använder och producerar kunskap för jordbruket och därmed sammanhängande områden (kunskaps- och innovationssystemet inom jordbruket). |
| --- | --- |

9.

Akis: de kombinerade organisations- och kunskapsflödena mellan personer, organisationer och institutioner som använder och producerar kunskap för jordbruket och därmed sammanhängande områden (kunskaps- och innovationssystemet inom jordbruket).

Akis

| 10. | mindre Egeiska öarna: de mindre Egeiska öarna som definieras i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013. |
| --- | --- |

10.

mindre Egeiska öarna: de mindre Egeiska öarna som definieras i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013.

mindre Egeiska öarna

| 11. | gemensam fond: system som ackrediteras av en medlemsstat i enlighet med dess nationella rätt varigenom anslutna jordbrukare är försäkrade och ersättning betalas ut till anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

11.

gemensam fond: system som ackrediteras av en medlemsstat i enlighet med dess nationella rätt varigenom anslutna jordbrukare är försäkrade och ersättning betalas ut till anslutna jordbrukare som drabbas av ekonomiska förluster.

gemensam fond

| 12. | mindre utvecklade regioner: mindre utvecklade regioner i den mening som avses i artikel 108.2 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

12.

mindre utvecklade regioner: mindre utvecklade regioner i den mening som avses i artikel 108.2 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060.

mindre utvecklade regioner

| 13. | stödmottagare: vad gäller interventionstyper för landsbygdsutveckling som avses i artikel 69






  a) | ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en enhet med eller utan status som juridisk person, en fysisk person eller en grupp fysiska eller juridiska personer med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser, |
| --- | --- | --- |

13.

stödmottagare: vad gäller interventionstyper för landsbygdsutveckling som avses i artikel 69

stödmottagare

a)

ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en enhet med eller utan status som juridisk person, en fysisk person eller en grupp fysiska eller juridiska personer med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser,

| b) | när det gäller statliga stödordningar, det företag som tar emot stödet, |
| --- | --- |

b)

när det gäller statliga stödordningar, det företag som tar emot stödet,

| c) | när det gäller finansieringsinstrument, det organ som genomför holdingfonden eller, när det inte finns någon holdingfondstruktur, det organ som genomför den specifika fonden eller, när den förvaltande myndighet som avses i artikel 123 (den förvaltande myndigheten) förvaltar finansieringsinstrumentet, den förvaltande myndigheten. |
| --- | --- |

c)

när det gäller finansieringsinstrument, det organ som genomför holdingfonden eller, när det inte finns någon holdingfondstruktur, det organ som genomför den specifika fonden eller, när den förvaltande myndighet som avses i artikel 123 (den förvaltande myndigheten) förvaltar finansieringsinstrumentet, den förvaltande myndigheten.

den förvaltande myndigheten

| 14. | stödnivå: nivån på de offentliga utgifterna för en insats; när det gäller finansieringsinstrument avses stödets bruttobidragsekvivalent enligt definitionen i artikel 2.20 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (34). |
| --- | --- |

14.

stödnivå: nivån på de offentliga utgifterna för en insats; när det gäller finansieringsinstrument avses stödets bruttobidragsekvivalent enligt definitionen i artikel 2.20 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (34).

stödnivå

34

| 15. | Leader: lokalt ledda utvecklingsstrategier som avses i artikel 31 i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

15.

Leader: lokalt ledda utvecklingsstrategier som avses i artikel 31 i förordning (EU) 2021/1060.

Leader

| 16. | förmedlande organ: ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, till exempel ett regionalt eller lokalt organ, ett regionalt utvecklingsorgan eller en icke-statlig organisation, som en nationell eller regional förvaltande myndighet ansvarar för, eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning. |
| --- | --- |

16.

förmedlande organ: ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, till exempel ett regionalt eller lokalt organ, ett regionalt utvecklingsorgan eller en icke-statlig organisation, som en nationell eller regional förvaltande myndighet ansvarar för, eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning.

förmedlande organ

| 17. | räkenskapsår: budgetåret för jordbruket i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

17.

räkenskapsår: budgetåret för jordbruket i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/2116.

räkenskapsår

Artikel 4

Definitioner och villkor som ska fastställas i de strategiska GJP-planerna

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar, aktiva jordbrukare, unga jordbrukare och nya jordbrukare samt relevanta villkor i enlighet med denna artikel.

2.   
  Jordbruksverksamhet ska definieras så att det tillåts bidra till tillhandahållandet av både privata och kollektiva nyttigheter genom en eller båda av följande:

| a) | Produktionen av jordbruksprodukter, vilket inkluderar verksamhet såsom djuruppfödning eller odling, inbegripet genom paludikultur, där jordbruksprodukter avser produkter som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget, med undantag för fiskeriprodukter, liksom bomull och skottskog med kort omloppstid. |
| --- | --- |

a)

Produktionen av jordbruksprodukter, vilket inkluderar verksamhet såsom djuruppfödning eller odling, inbegripet genom paludikultur, där jordbruksprodukter avser produkter som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget, med undantag för fiskeriprodukter, liksom bomull och skottskog med kort omloppstid.

| b) | Underhållet av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver användning av sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. |
| --- | --- |

b)

Underhållet av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver användning av sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner.

3.   
  Jordbruksareal ska definieras så att det omfattar åkermark, permanenta grödor och permanent gräsmark, inbegripet när de bildar system för trädjordbruk på arealen i fråga. Termerna åkermark, permanenta grödor och permanent gräsmark ska specificeras närmare av medlemsstaterna inom följande ram:

| a) | åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda. Dessutom ska det under hela åtagandeperioden vara mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda och som är areal uttagen i enlighet med artikel 31 eller 70 eller GAEC-norm 8, som anges i bilaga III till den här förordningen, eller med artikel 22, 23 eller 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (35) eller med artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (36) eller med artikel 28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (37). |
| --- | --- |

a)

åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda. Dessutom ska det under hela åtagandeperioden vara mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda och som är areal uttagen i enlighet med artikel 31 eller 70 eller GAEC-norm 8, som anges i bilaga III till den här förordningen, eller med artikel 22, 23 eller 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (35) eller med artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (36) eller med artikel 28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (37).

| b) | permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid. |
| --- | --- |

b)

permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid.

| c) | permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som används för att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under fem år eller mer samt, om medlemsstaterna så beslutar, som inte har plöjts eller bearbetats eller såtts om med olika typer av gräs eller annat örtartat foder under fem år eller mer. Andra arter, t.ex. buskar eller träd som kan betas får ingå och, om medlemsstaterna så beslutar, andra arter såsom buskar eller träd som ger djurfoder, under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder.
  Som permanent gräsmark får medlemsstaterna även betrakta följande typer av mark:






  i) | Mark som täcks av någon av de arter som avses i detta led, och där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten eller inte finns på betesmarken. |
| --- | --- | --- |

c)

permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som används för att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under fem år eller mer samt, om medlemsstaterna så beslutar, som inte har plöjts eller bearbetats eller såtts om med olika typer av gräs eller annat örtartat foder under fem år eller mer. Andra arter, t.ex. buskar eller träd som kan betas får ingå och, om medlemsstaterna så beslutar, andra arter såsom buskar eller träd som ger djurfoder, under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder.

Som permanent gräsmark får medlemsstaterna även betrakta följande typer av mark:

i)

Mark som täcks av någon av de arter som avses i detta led, och där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten eller inte finns på betesmarken.

| ii) | Mark som täcks av någon av de arter som avses i detta led, och där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller inte finns på betesmarken. |
| --- | --- |

ii)

Mark som täcks av någon av de arter som avses i detta led, och där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller inte finns på betesmarken.

4.   
  Stödberättigande hektar ska när det gäller interventionstyper med direktstöd fastställas så att det omfattar områden som står till jordbrukarens förfogande och vilka består av

| a) | all jordbruksareal i jordbruksföretaget som, under det år för vilket stödet begärs, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, huvudsakligen används för jordbruksverksamhet; medlemsstaterna får även besluta att stödberättigande hektar, om detta är vederbörligen motiverat av skäl som rör miljö, biologisk mångfald eller klimat även ska inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet endast vartannat år, |
| --- | --- |

a)

all jordbruksareal i jordbruksföretaget som, under det år för vilket stödet begärs, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, huvudsakligen används för jordbruksverksamhet; medlemsstaterna får även besluta att stödberättigande hektar, om detta är vederbörligen motiverat av skäl som rör miljö, biologisk mångfald eller klimat även ska inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet endast vartannat år,

| b) | all areal i jordbruksföretaget som






  i) | täcks av landskapselement som omfattas av skyldigheten till bibehållande inom ramen för GAEC-norm 8, som anges i bilaga III, |
| --- | --- | --- |

b)

all areal i jordbruksföretaget som

i)

täcks av landskapselement som omfattas av skyldigheten till bibehållande inom ramen för GAEC-norm 8, som anges i bilaga III,

| ii) | används för att uppnå minsta åkermark som avsatts för icke-produktiva arealer och element, inbegripet mark i träda, inom ramen för GAEC-norm 8, som förtecknas i bilaga III, eller |
| --- | --- |

ii)

används för att uppnå minsta åkermark som avsatts för icke-produktiva arealer och element, inbegripet mark i träda, inom ramen för GAEC-norm 8, som förtecknas i bilaga III, eller

| iii) | under den tid då jordbrukarens åtagande varar, etablerats eller behållits som ett resultat av ett miljösystem som avses i artikel 31. |
| --- | --- |

iii)

under den tid då jordbrukarens åtagande varar, etablerats eller behållits som ett resultat av ett miljösystem som avses i artikel 31.

Om medlemsstaterna beslutar det får stödberättigande hektar innehålla andra landskapselement, förutsatt att de inte utgör en övervägande andel och inte i betydande grad hämmar jordbruksverksamhetens prestation på grund av den areal de upptar inom jordbruksskiftet. Vid genomförandet av denna princip får medlemsstaterna fastställa en maximal andel av det jordbruksskifte som täcks av dessa andra landskapselement.

När det gäller permanent gräsmark med utspridda icke stödberättigande element, får medlemsstaterna tillämpa fasta minskningskoefficienter för att fastställa den areal som ska anses vara stödberättigande,

| c) | all areal i jordbruksföretaget som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som av medlemsstaterna har fastställts inte vara en stödberättigande hektar på grundval av leden a och b i denna punkt






  i) | till följd av tillämpning av direktiv 92/43/EEG, 2009/147/EG eller 2000/60/EG på den arealen, |
| --- | --- | --- |

c)

all areal i jordbruksföretaget som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som av medlemsstaterna har fastställts inte vara en stödberättigande hektar på grundval av leden a och b i denna punkt

i)

till följd av tillämpning av direktiv 92/43/EEG, 2009/147/EG eller 2000/60/EG på den arealen,

| ii) | på grundval av sådana arealbaserade interventioner som fastställs i denna förordning och som omfattas av det integrerade system som avses i artikel 65.1 i förordning (EU) 2021/2116 och som tillåter produktion av sådana produkter som inte förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget genom paludikultur, eller enligt nationella ordningar för biologisk mångfald eller minskade växthusgasutsläpp, vilkas villkor överensstämmer med de arealbaserade interventionerna, förutsatt att sådana interventioner och nationella ordningar bidrar till att uppnå ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f i den här förordningen, |
| --- | --- |

ii)

på grundval av sådana arealbaserade interventioner som fastställs i denna förordning och som omfattas av det integrerade system som avses i artikel 65.1 i förordning (EU) 2021/2116 och som tillåter produktion av sådana produkter som inte förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget genom paludikultur, eller enligt nationella ordningar för biologisk mångfald eller minskade växthusgasutsläpp, vilkas villkor överensstämmer med de arealbaserade interventionerna, förutsatt att sådana interventioner och nationella ordningar bidrar till att uppnå ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f i den här förordningen,

| iii) | under tiden för ett beskogningsåtagande som jordbrukaren gjort i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 eller artikel 73 i den här förordningen, eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 eller artikel 73 i den här förordningen, |
| --- | --- |

iii)

under tiden för ett beskogningsåtagande som jordbrukaren gjort i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 eller artikel 73 i den här förordningen, eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 eller artikel 73 i den här förordningen,

| iv) | under tiden för ett åtagande som jordbrukaren gjort och som resulterar i ett uttag av arealen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005, artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 i den här förordningen. |
| --- | --- |

iv)

under tiden för ett åtagande som jordbrukaren gjort och som resulterar i ett uttag av arealen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005, artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 70 i den här förordningen.

Arealer som används för produktion av hampa ska endast vara stödberättigande hektar om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt på högst 0,3 %.

5.   Aktiva jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att stöd beviljas endast till fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som är involverade i jordbruksverksamhet på åtminstone en miniminivå, utan att detta nödvändigtvis innebär att stöd inte kan beviljas jordbrukare med flera verksamheter eller deltidsjordbrukare.

Vid fastställandet av vem som ska räknas som aktiv jordbrukare ska medlemsstaterna tillämpa objektiva och icke-diskriminerande kriterier såsom inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, bolagsändamål och jordbruksverksamhetens förekomst i nationella eller regionala register. Sådana kriterier får införas i en eller flera former som väljs av medlemsstaterna, bland annat genom en negativ förteckning som diskvalificerar en jordbrukare från att betraktas som aktiv jordbrukare. Om en medlemsstat som aktiva jordbrukare betraktar de jordbrukare som inte för det föregående året tagit emot direktstöd som översteg ett visst belopp, får detta belopp inte överstiga 5 000 EUR.

6.   
  Ung jordbrukare ska definieras så att följande innefattas:

| a) | En övre åldersgräns på mellan 35 och 40 år. |
| --- | --- |

a)

En övre åldersgräns på mellan 35 och 40 år.

| b) | Villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget.

| c) | Lämplig utbildning eller lämpliga yrkesfärdigheter enligt vad som fastställs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Lämplig utbildning eller lämpliga yrkesfärdigheter enligt vad som fastställs av medlemsstaterna.

7.   Ny jordbrukare ska definieras så att det avser en annan jordbrukare än en ung jordbrukare och som är ansvarig för jordbruksföretaget för första gången. Medlemsstaterna ska även införa ytterligare objektiva och icke-diskriminerande krav avseende lämplig utbildning och lämpliga yrkesfärdigheter.

8.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler som innebär att stöd endast kan beviljas på villkor av användning av certifierat utsäde av vissa hampsorter och förfarandet för fastställande av hampsorter samt av verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt enligt punkt 4 andra stycket i den här artikeln för att bevara folkhälsan.

AVDELNING II

MÅL OCH INDIKATORER

Artikel 5

Allmänna mål

I enlighet med de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i artikel 39 i EUF-fördraget, målet om att bevara en fungerande inre marknad och likvärdiga förutsättningar mellan jordbrukare i unionen och subsidiaritetsprincipen, ska stöd från EGFJ och Ejflu syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och bidra till uppnåendet av följande allmänna mål på de ekonomiska, miljörelaterade och sociala områdena, vilket bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling:

| a) | Främja en smart, konkurrenskraftig, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor som säkerställer livsmedelstryggheten på lång sikt. |
| --- | --- |

a)

Främja en smart, konkurrenskraftig, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor som säkerställer livsmedelstryggheten på lång sikt.

| b) | Stödja och stärka miljöskyddet, inbegripet biologisk mångfald, och klimatåtgärder och bidra till uppnåendet av unionens miljö- och klimatrelaterade mål, bland annat dess åtaganden inom ramen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

b)

Stödja och stärka miljöskyddet, inbegripet biologisk mångfald, och klimatåtgärder och bidra till uppnåendet av unionens miljö- och klimatrelaterade mål, bland annat dess åtaganden inom ramen för Parisavtalet.

| c) | Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

c)

Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden.

Artikel 6

Specifika mål

1.   De allmänna målen ska uppnås genom följande specifika mål:

| a) | Att stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

a)

Att stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion.

| b) | Att öka marknadsorienteringen och gårdarnas konkurrenskraft, på såväl kort som lång sikt, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering. |
| --- | --- |

b)

Att öka marknadsorienteringen och gårdarnas konkurrenskraft, på såväl kort som lång sikt, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering.

| c) | Att förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan. |
| --- | --- |

c)

Att förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan.

| d) | Att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, inbegripet genom att minska utsläppen av växthusgaser och öka koldioxidbindningen, samt främja hållbar energi. |
| --- | --- |

d)

Att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, inbegripet genom att minska utsläppen av växthusgaser och öka koldioxidbindningen, samt främja hållbar energi.

| e) | Att främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft, bland annat genom att minska beroendet av kemikalier. |
| --- | --- |

e)

Att främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft, bland annat genom att minska beroendet av kemikalier.

| f) | Att bidra till att få stopp på förlusten av biologisk mångfald och vända trenden, stärka ekosystemtjänster samt bevara livsmiljöer och landskap. |
| --- | --- |

f)

Att bidra till att få stopp på förlusten av biologisk mångfald och vända trenden, stärka ekosystemtjänster samt bevara livsmiljöer och landskap.

| g) | Att locka och understödja unga jordbrukare och nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

g)

Att locka och understödja unga jordbrukare och nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden.

| h) | Att främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruket, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden, inbegripet den cirkulära bioekonomin och hållbart skogsbruk. |
| --- | --- |

h)

Att främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruket, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden, inbegripet den cirkulära bioekonomin och hållbart skogsbruk.

| i) | Att se till att unionens jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet högkvalitativa, säkra och näringsrika livsmedel som producerats på ett hållbart sätt, minskning av matavfall samt bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

i)

Att se till att unionens jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet högkvalitativa, säkra och näringsrika livsmedel som producerats på ett hållbart sätt, minskning av matavfall samt bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens.

2.   De mål som anges i punkt 1 ska kompletteras av och vara tätt sammanlänkade med det övergripande målet att modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och i landsbygdsområden samt genom att uppmuntra jordbrukare att ta till sig dessa, genom förbättrad tillgång till forskning, innovation, kunskapsutbyte och utbildning.

3.   Medlemsstaterna ska för att uppnå de specifika mål som avses i punkterna 1 och 2 med stöd av kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att minska den administrativa bördan och säkerställa ett förenklat genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Artikel 7

Indikatorer

1.   Förverkligandet av de mål som anges i artiklarna 5, 6.1 och 6.2 ska utvärderas på grundval av de gemensamma indikatorer för output, resultat, effekt och kontext som anges i bilaga I. Dessa gemensamma indikatorer inbegriper

| a) | outputindikatorer som rör genomförd output av de interventioner som får stöd, |
| --- | --- |

a)

outputindikatorer som rör genomförd output av de interventioner som får stöd,

| b) | resultatindikatorer som rör de berörda specifika mål som avses i artikel 6.1 och 6.2, och som används för att fastställa kvantifierade delmål och mål i förhållande till de specifika målen i de strategiska GJP-planerna samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå de målen; resultatindikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som bidrar till uppfyllandet av de åtaganden som härrör ur de unionsrättsakter som förtecknas i bilaga XIII, |
| --- | --- |

b)

resultatindikatorer som rör de berörda specifika mål som avses i artikel 6.1 och 6.2, och som används för att fastställa kvantifierade delmål och mål i förhållande till de specifika målen i de strategiska GJP-planerna samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå de målen; resultatindikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som bidrar till uppfyllandet av de åtaganden som härrör ur de unionsrättsakter som förtecknas i bilaga XIII,

| c) | effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5, 6.1 och 6.2 och används i samband med de strategiska GJP-planerna och den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

c)

effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5, 6.1 och 6.2 och används i samband med de strategiska GJP-planerna och den gemensamma jordbrukspolitiken,

| d) | kontextindikatorer som avses i artikel 115.2 och förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

d)

kontextindikatorer som avses i artikel 115.2 och förtecknas i bilaga I.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 om ändring av bilaga I för att anpassa de gemensamma indikatorerna för output, resultat, effekt och kontext. Dessa delegerade akter ska vara strikt begränsade till att åtgärda tekniska problem som medlemsstaterna stöter på avseende tillämpningen av dessa indikatorer.

AVDELNING III

GEMENSAMMA KRAV OCH INTERVENTIONSTYPER

KAPITEL I

GEMENSAMMA KRAV

Avsnitt 1

Allmänna principer

Artikel 8

Strategiskt tillvägagångssätt

Medlemsstaterna ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med sin behovsbedömning och de gemensamma krav som anges i detta kapitel.

Artikel 9

Allmänna principer

Medlemsstaterna ska utforma interventionerna i sina strategiska GJP-planer och de GAEC-normer som avses i artikel 13 i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten.

Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna och de GAEC-normer som avses i artikel 13 fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, att de är förenliga med en välfungerande inre marknad och att de inte snedvrider konkurrensen.

Medlemsstaterna ska upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till jordbrukare och andra stödmottagare i enlighet med de strategiska GJP-planerna såsom de godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 118 och 119 i den här förordningen, och de principer och krav som fastställs i den här förordningen och förordning (EU) 2021/2116. De ska genomföra dessa strategiska GJP-planer såsom de godkänts av kommissionen.

Artikel 10

Internt stöd inom ramen för WTO

Medlemsstaterna ska utforma interventionerna på grundval av de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, inbegripet definitionerna och villkoren i artikel 4, så att de uppfyller kriterierna i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal.

I synnerhet ska det grundläggande inkomststödet för hållbarhet, det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet, det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare och systemen för klimatet, miljön och djurskydd uppfylla kriterierna i de punkter i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal som anges i bilaga II till denna förordning avseende dessa interventioner. När det gäller andra interventioner ska de punkter i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal som anges i bilaga II till denna förordning vara vägledande, och dessa interventioner får i stället vara förenliga med en annan punkt i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal, om detta specificeras och förklaras i den strategiska GJP-planen.

Artikel 11

Genomförande av samförståndsförklaringen om oljeväxtfrön

1.   Om medlemsstaterna fastställer arealbaserade interventioner, utöver de som följer bestämmelserna i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal, inbegripet kopplat inkomststöd i enlighet med avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 i denna förordning, och om dessa interventioner avser vissa av eller alla de oljeväxtfrön som avses i bilagan till samförståndsförklaringen mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för GATT om vissa oljeväxtfrön, får summan av de stödområden som grundas på den planerade output som ingår i de berörda medlemsstaternas strategiska GJP-planer inte överstiga det maximala stödområde för hela unionen som fastställts för efterlevnad av unionens internationella åtaganden.

2.   Kommissionen ska senast den 8 juni 2022 anta genomförandeakter som fastställer ett vägledande referensstödområde för varje medlemsstat som beräknas på grundval av varje medlemsstats andel av det genomsnittliga odlingsområdet i unionen under åren 2016–2020. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

3.   Varje medlemsstat som har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska ange motsvarande planerad output i hektar i sitt förslag till strategisk GJP-plan som avses i artikel 118.1.

Om det maximala stödområde för hela unionen som avses i punkt 1 i den här artikeln överskrids efter det att medlemsstaterna meddelat all sin planerade output, ska kommissionen för varje medlemsstat som meddelat ett överskott jämfört med sitt referensområde beräkna en minskningskoefficient som är proportionell i förhållande till den överskjutande delen av medlemsstatens planerade output så att det maximala stödområdet för hela unionen bibehålls. Varje berörd medlemsstat ska informeras om denna minskningskoefficient i kommissionens iakttagelser till den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 118.3. Minskningskoefficienten för varje medlemsstat ska anges i det genomförandebeslut som avses i artikel 118.6 genom vilket kommissionen godkänner den strategiska GJP-planen.

Medlemsstaterna får inte ändra sitt stödområde på eget initiativ efter det datum som avses i artikel 118.1.

4.   Om en medlemsstat avser att öka sin planerade output som avses i punkt 1 i denna artikel såsom fastställs i dess strategiska GJP-plan som godkänts av kommissionen, ska den meddela kommissionen om den ändrade planerade outputen genom en begäran om ändring av dess strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 119 före den 1 januari det år som föregår det berörda ansökningsåret.

5.   För att i tillämpliga fall undvika att det maximala stödområde för hela unionen som avses i punkt 1 överskrids, ska kommissionen ange minskningskoefficienter eller se över de befintliga minskningskoefficienterna om sådana har angetts i enlighet med punkt 3 andra stycket för alla medlemsstater som överskrider sina referensstödområden i sina strategiska GJP-planer.

Kommissionen ska informera de berörda medlemsstaterna om minskningskoefficienterna senast den 31 januari det år som föregår det berörda ansökningsåret.

Varje berörd medlemsstat ska skicka in en motsvarande begäran om ändring av sin strategiska GJP-plan med den minskningskoefficient som avses i andra stycket senast den 31 mars det år som föregår det berörda ansökningsåret. Minskningskoefficienten för den medlemsstaten ska anges i det genomförandebeslut som avses i artikel 119.10 genom vilket kommissionen godkänner ändringen av den strategiska GJP-planen.

6.   Med avseende på de oljeväxtfrön som berörs av den samförståndsförklaring som avses i punkt 1 i denna artikel ska medlemsstaterna informera kommissionen om det totala antal hektar för vilket stöd faktiskt har betalats ut, i de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 134.

7.   Medlemsstaterna ska undanta odling av solrosfrön som är avsedda för direkt konsumtion från sådana arealbaserade interventioner som avses i punkt 1.

Avsnitt 2

Grundvillkor

Artikel 12

Princip och tillämpningsområde

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer inbegripa ett system med grundvillkor, enligt vilket administrativa sanktioner ska åläggas jordbrukare och andra stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II eller årliga utbetalningar i enlighet med artiklarna 70, 71 och 72 och som inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de GAEC-normer som fastställs i den strategiska GJP-planen enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden:

| a) | Klimatet och miljön, däribland vatten, jord och ekosystemens mångfald. |
| --- | --- |

a)

Klimatet och miljön, däribland vatten, jord och ekosystemens mångfald.

| b) | Folkhälsa och växtskydd. |
| --- | --- |

b)

Folkhälsa och växtskydd.

| c) | Djurskydd. |
| --- | --- |

c)

Djurskydd.

2.   Den strategiska GJP-planen ska inbegripa regler för ett effektivt och proportionellt system med administrativa sanktioner. Dessa regler ska särskilt uppfylla de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) 2021/2116.

3.   De rättsakter som anges i bilaga III när det gäller de föreskrivna verksamhetskraven ska tillämpas i gällande version och i fråga om direktiv på det sätt som de har genomförts av medlemsstaterna.

4.   I detta avsnitt avses med föreskrivna verksamhetskrav vart och ett av de föreskrivna verksamhetskrav enligt unionsrätten som anges i bilaga III, i en given rättsakt, och som i sak skiljer sig från alla andra krav i samma akt.

Artikel 13

Medlemsstaternas skyldigheter med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all jordbruksareal, inbegripet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell eller regional nivå fastställa miniminormer för jordbrukare och andra stödmottagare för varje GAEC-norm som anges i bilaga III, i linje med det huvudsakliga målet med dessa normer som anges den bilagan. När medlemsstaterna fastställer sina normer, ska de i relevanta fall beakta de särskilda förhållandena i de områden som berörsinbegripet jordmån och klimatförhållanden, befintliga jordbrukssystem, jordbruksmetoder, jordbrukets storlek och jordbrukets struktur, markanvändning samt de yttersta randområdenas särdrag.

2.   När det gäller de huvudsakliga mål som anges i bilaga III får medlemsstaterna fastställa ytterligare normer utöver dem som fastställs i den bilagan rörande samma huvudsakliga mål. Sådana ytterligare normer ska vara icke-diskriminerande, proportionella och motsvara de behov som identifierats.

Medlemsstaterna får inte fastställa miniminormer för andra huvudsakliga mål än de huvudsakliga mål som anges i bilaga III.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler som ska säkerställa likvärdiga förutsättningar vad gäller andelen för GAEC-norm 1.

Avsnitt 3

Sociala grundvillkor

Artikel 14

Princip och tillämpningsområde

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer ange att jordbrukare och andra stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II eller årliga utbetalningar i enlighet med artiklarna 70, 71 och 72 senast från och med den 1 januari 2025 ska åläggas administrativa sanktioner om de inte uppfyller de krav gällande tillämpliga arbets- och anställningsvillkor eller arbetsgivarskyldigheter som följer av de rättsakter som avses i bilaga IV.

2.   När medlemsstaterna inbegriper ett system med administrativa sanktioner i sina strategiska GJP-planer enligt vad som avses i punkt 1, ska de i enlighet med sina institutionella bestämmelser samråda med relevanta nationella arbetsmarknadsparter som företräder arbetsgivare och arbetstagare inom jordbrukssektorn, och de ska till fullo respektera deras självständighet samt deras rätt att förhandla om och ingå kollektivavtal. Det systemet med administrativa sanktioner ska inte påverka arbetsmarknadsparternas rättigheter och skyldigheter, när dessa i enlighet med nationella rättsliga ramar och nationella ramar för kollektiva förhandlingar ansvarar för genomförandet eller kontrollen av efterlevnaden av de rättsakter som anges i bilaga IV.

3.   Den strategiska GJP-planen ska inbegripa regler för ett ändamålsenligt och proportionellt system med administrativa sanktioner. Dessa regler ska uppfylla de relevanta krav som anges i avdelning IV kapitel V i förordning (EU) 2021/2116.

4.   De rättsakter som anges i bilaga IV och som innehåller de bestämmelser som ska omfattas av det system med administrativa sanktioner som avses i punkt 1 ska tillämpas i gällande version och på det sätt som de har genomförts av medlemsstaterna.

Avsnitt 4

Jordbruksrådgivning

Artikel 15

Jordbruksrådgivning

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer inbegripa tjänster som innebär att jordbrukare och andra stödmottagare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan få råd om förvaltning av mark och jordbruksföretag (nedan kallad jordbruksrådgivning). Medlemsstaterna får bygga på befintliga system.

2.   Jordbruksrådgivningen ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna, med beaktande av befintliga jordbruksmetoder, och tillhandahålla aktuella tekniska och vetenskapliga uppgifter som tagits fram genom forsknings- och innovationsprojekt, inbegripet vad gäller tillhandahållande av kollektiva nyttigheter.

Genom jordbruksrådgivningen ska lämpligt stöd erbjudas under jordbruksföretagets hela utvecklingscykel, inbegripet för etableringen för första gången, omställning av produktionsmönster för att möta konsumentefterfrågan, innovativa metoder, jordbruksteknik för klimatresiliens, inbegripet trädjordbruk och agroekologi, förbättrat djurskydd och vid behov säkerhetsnormer och socialt stöd.

Jordbruksrådgivningen ska integreras i de sammanhängande tjänster med jordbruksrådgivare, forskare, jordbruksorganisationer och andra relevanta berörda parter som utgör Akis.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att rådgivningen är opartisk och att rådgivarna har lämpliga kvalifikationer och lämplig utbildning samt inte har några intressekonflikter.

4.   Jordbruksrådgivningen ska vara anpassad till de olika typerna av produktion och jordbruk och ska åtminstone omfatta

| a) | alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska GJP-planen, inbegripet krav och normer under grundvillkor, villkor för interventioner samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska GJP-planen, |
| --- | --- |

a)

alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska GJP-planen, inbegripet krav och normer under grundvillkor, villkor för interventioner samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska GJP-planen,

| b) | de krav som fastställs av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 92/43/EEG, direktiv 2000/60/EG, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (38), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (39), direktiv 2009/128/EG, direktiv 2009/147/EG, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (40), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (41) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (42), |
| --- | --- |

b)

de krav som fastställs av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 92/43/EEG, direktiv 2000/60/EG, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (38), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (39), direktiv 2009/128/EG, direktiv 2009/147/EG, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (40), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (41) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (42),

| c) | jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens enligt vad som anges i kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 med titeln En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens, |
| --- | --- |

c)

jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens enligt vad som anges i kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 med titeln En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens,

| d) | riskförebyggande och riskhantering, |
| --- | --- |

d)

riskförebyggande och riskhantering,

| e) | innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av projekt i de operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3, |
| --- | --- |

e)

innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av projekt i de operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3,

| f) | digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 114 b, |
| --- | --- |

f)

digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 114 b,

| g) | hållbar hantering av näringsämnen, inbegripet användning senast från och med 2024 av ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, vilket är en digital applikation som åtminstone anger






  i) | en balans mellan de viktigaste näringsämnena på fältnivå, |
| --- | --- | --- |

g)

hållbar hantering av näringsämnen, inbegripet användning senast från och med 2024 av ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, vilket är en digital applikation som åtminstone anger

i)

en balans mellan de viktigaste näringsämnena på fältnivå,

| ii) | de rättsliga kraven i fråga om näringsämnen, |
| --- | --- |

ii)

de rättsliga kraven i fråga om näringsämnen,

| iii) | markuppgifter, på grundval av tillgänglig information och tillgängliga analyser, |
| --- | --- |

iii)

markuppgifter, på grundval av tillgänglig information och tillgängliga analyser,

| iv) | uppgifter från det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) som är relevanta för hantering av näringsämnen, |
| --- | --- |

iv)

uppgifter från det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) som är relevanta för hantering av näringsämnen,

| h) | anställningsvillkor, arbetsgivares skyldigheter och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och socialt stöd i jordbrukssamhällen. |
| --- | --- |

h)

anställningsvillkor, arbetsgivares skyldigheter och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och socialt stöd i jordbrukssamhällen.

KAPITEL II

INTERVENTIONSTYPER I FORM AV DIREKTSTÖD

Avsnitt 1

Interventionstyper, minskning av stöd och minimikrav

Artikel 16

Interventionstyper i form av direktstöd

1.   Interventionstyperna i detta kapitel kan utgöras av frikopplat och kopplat direktstöd.

2.   Frikopplat direktstöd ska vara följande:

| a) | Grundläggande inkomststöd för hållbarhet. |
| --- | --- |

a)

Grundläggande inkomststöd för hållbarhet.

| b) | Kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet. |
| --- | --- |

b)

Kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet.

| c) | Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare. |
| --- | --- |

c)

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare.

| d) | Systemen för klimatet, miljön och djurskydd. |
| --- | --- |

d)

Systemen för klimatet, miljön och djurskydd.

3.   Kopplat direktstöd ska vara följande:

| a) | Kopplat inkomststöd. |
| --- | --- |

a)

Kopplat inkomststöd.

| b) | Grödspecifikt stöd för bomull. |
| --- | --- |

b)

Grödspecifikt stöd för bomull.

Artikel 17

Fastställande av tak och nedtrappning av stöd

1.   Medlemsstaterna får fastställa ett tak för det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som ska beviljas en jordbrukare i under ett visst kalenderår. Medlemsstater som väljer att införa tak ska minska det belopp som överstiger 100 000 EUR med 100 %.

2.   Medlemsstaterna får minska det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som överstiger 60 000 EUR som ska beviljas en jordbrukare under ett visst kalenderår med upp till 85 %.

Medlemsstaterna får fastställa ytterligare delar över 60 000 EUR och ange procentsatserna för minskning för dessa ytterligare delar. De ska säkerställa att minskningen för varje del är densamma som eller högre än för den föregående delen.

3.   Innan medlemsstaterna tillämpar punkt 1 eller 2 får de, från det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som ska beviljas jordbrukaren under ett visst kalenderår, dra av

| a) | alla löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning, |
| --- | --- |

a)

alla löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning,

| b) | den motsvarande kostnad för avlönat och oavlönat arbete som har koppling till jordbruksverksamhet som har utförts av personer som arbetar på det berörda jordbruksföretaget och som inte erhåller lön, eller som erhåller en lön som är lägre än det belopp som vanligtvis betalas ut för de utförda tjänsterna, men som ersätts genom det ekonomiska resultatet från jordbruksverksamheten, |
| --- | --- |

b)

den motsvarande kostnad för avlönat och oavlönat arbete som har koppling till jordbruksverksamhet som har utförts av personer som arbetar på det berörda jordbruksföretaget och som inte erhåller lön, eller som erhåller en lön som är lägre än det belopp som vanligtvis betalas ut för de utförda tjänsterna, men som ersätts genom det ekonomiska resultatet från jordbruksverksamheten,

| c) | arbetskostnadsdelen av de kontrakteringskostnader som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren. |
| --- | --- |

c)

arbetskostnadsdelen av de kontrakteringskostnader som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren.

För att beräkna de belopp som avses i första stycket a ska medlemsstaterna använda jordbrukarens faktiska lönekostnader. I vederbörligen motiverade fall får jordbrukare begära att använda standardkostnader som ska fastställas av den berörda medlemsstaten enligt en metod som ska specificeras närmare i dess strategiska GJP-plan på grundval av de genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren.

För att beräkna de belopp som avses i första stycket b ska medlemsstaterna använda standardkostnader som ska fastställas av den berörda medlemsstaten enligt en metod som ska specificeras närmare i dess strategiska GJP-plan på grundval av de genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren.

4.   I fråga om juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i punkterna 1 och 2 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell rätt föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare med ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.

5.   Det beräknade resultatet av minskningen av stöden ska huvudsakligen användas till att bidra till finansieringen av det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet, om det är inrättat i den relevanta strategiska GJP-planen, och därefter av de övriga interventioner som hör till frikopplat direktstöd.

Medlemsstaterna får också använda hela eller delar av resultatet till att finansiera interventionstyper inom ramen för Ejflu enligt kapitel IV genom en överföring. En sådan överföring till Ejflu ska ingå i finansieringstabellerna i den strategiska GJP-planen och får ses över 2025 i enlighet med artikel 103. Den ska inte omfattas av de maximigränser för överföringar av medel från EGFJ till Ejflu som fastställs enligt den artikeln.

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler som fastställer en enhetlig grund för beräkningen av den minskning av stöd som anges i punkterna 1 och 2 i den här artikeln för att föreskriva detaljerade regler för fördelningen av medel till jordbrukare.

Artikel 18

Minimikrav

1.   Medlemsstaterna ska fastställa en minsta areal och inte bevilja direktstöd till aktiva jordbrukare vars stödberättigande areal inom det jordbruksföretag för vilket direktstöd söks understiger denna minsta areal.

Alternativt får medlemsstaterna fastställa ett minimibelopp för direktstöd som får betalas till en jordbrukare.

2.   Om en medlemsstat har beslutat att fastställa en minsta areal i enlighet med punkt 1 första stycket ska den ändå fastställa ett minimibelopp i enlighet med punkt 1 andra stycket för de jordbrukare som får ett djurrelaterat stöd som ska betalas per djur i form av direktstöd och vilka innehar färre hektar än denna minsta areal.

Vid fastställandet av den minsta arealen eller minimibeloppet ska medlemsstaterna sträva efter att säkerställa att direktstödet endast får beviljas aktiva jordbrukare om

| a) | förvaltningen av det motsvarande stödet inte orsakar en alltför stor administrativ börda, och |
| --- | --- |

a)

förvaltningen av det motsvarande stödet inte orsakar en alltför stor administrativ börda, och

| b) | de motsvarande beloppen utgör ett verkningsfullt bidrag till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 till vilka direktstöd bidrar. |
| --- | --- |

b)

de motsvarande beloppen utgör ett verkningsfullt bidrag till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 till vilka direktstöd bidrar.

3.   Grekland får besluta att inte tillämpa denna artikel på de mindre Egeiska öarna.

Artikel 19

Bidrag till riskhanteringsverktyg

Genom undantag från artikel 44.1 i förordning (EU) 2021/2116 får en medlemsstat besluta att tilldela upp till 3 % av det direktstöd som ska betalas till en jordbrukare för jordbrukarens bidrag till ett riskhanteringsverktyg.

Medlemsstater som beslutar att utnyttja denna bestämmelse ska tillämpa den på alla jordbrukare som får direktstöd ett visst år.

Avsnitt 2

Frikopplat direktstöd

Underavsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 20

Allmänna krav för erhållande av frikopplat direktstöd

Medlemsstaterna ska bevilja frikopplat direktstöd till aktiva jordbrukare enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

Underavsnitt 2

Grundläggande inkomststöd för hållbarhet

Artikel 21

Allmänna regler

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla grundläggande inkomststöd för hållbarhet (nedan kallat grundläggande inkomststöd) i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

2.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla grundläggande inkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 23–27 ska det grundläggande inkomststödet beviljas för varje stödberättigande hektar som deklareras av en aktiv jordbrukare.

Artikel 22

Stödbelopp per hektar

1.   Såvida medlemsstaterna inte beslutar att bevilja det grundläggande inkomststöd på grundval av stödrätter som avses i artikel 23 ska stödet betalas ut som ett enhetligt belopp per hektar.

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar på olika grupper av territorier med liknande socioekonomiska förhållanden eller jordbruksförhållanden, inbegripet traditionella jordbruksmetoder enligt vad som fastställts av medlemsstaterna, såsom traditionell extensiv alpin betesmark. I enlighet med artikel 109.2 d får beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar minskas med beaktande av stöd genom andra interventioner inom ramen för den berörda strategiska GJP-planen.

Artikel 23

Stödrätter

1.   Medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 får besluta att bevilja grundläggande inkomststöd på grundval av stödrätter i enlighet med artiklarna 24–27 i den här förordningen.

2.   Om medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 beslutar att inte längre bevilja grundläggande inkomststöd på grundval av stödrätter, ska de stödrätter som tilldelats enligt den förordningen upphöra att gälla den 31 december det år som föregår det år från vilket beslutet ska tillämpas.

Artikel 24

Värdet av stödrätter och konvergens

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med denna artikel fastställa stödrätternas enhetsvärde innan konvergens uppnås, genom att justera stödrätternas värde proportionellt till det värde som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för ansökningsåret 2022 och det relaterade stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som anges i avdelning III kapitel III i den förordningen för ansökningsåret 2022.

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp stödrätternas värde i enlighet med artikel 22.2.

3.   Varje medlemsstat ska senast ansökningsåret 2026 fastställa en högsta nivå för de enskilda stödrätternas värde för den medlemsstat eller för varje grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

4.   Om stödrätternas värde som fastställs i enlighet med punkt 1 inte är enhetligt i en medlemsstat eller i en grupp av territorier som avses i artikel 22.2 ska den berörda medlemsstaten säkerställa att stödrätternas värde konvergerar mot ett enhetligt enhetsvärde senast ansökningsåret 2026.

5.   Vid tillämpningen av punkt 4 ska varje medlemsstat, senast för ansökningsåret 2026, säkerställa att alla stödrätter har ett värde på minst 85 % av det planerade genomsnittliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt sin strategiska GJP-plan för den medlemsstat eller för den grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

6.   Medlemsstaterna ska finansiera den höjning av stödrätternas värde som krävs för att uppfylla kraven i punkterna 4 och 5 i denna artikel genom att använda eventuella belopp som blir tillgängliga genom tillämpning av punkt 3 i denna artikel och vid behov genom att minska skillnaden mellan det enhetsvärde på stödrätterna som fastställs i enlighet med punkt 1 i denna artikel och det planerade enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska GJP-planen för den medlemsstat eller för den grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa minskningen på alla eller vissa av stödrätterna med ett värde som fastställs i enlighet med punkt 1 i denna artikel och som överstiger det planerade enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska GJP-planen för den medlemsstat eller för den grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

7.   De minskningar som avses i punkt 6 ska grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Utan att det påverkar det minsta värde som fastställs i enlighet med punkt 5 får det i sådana kriterier ingå en fastställd högsta minskning som inte får vara lägre än 30 %.

8.   Medlemsstaterna ska säkerställa att justeringen av stödrätternas värde i enlighet med punkterna 3–7 inleds 2023.

Artikel 25

Aktivering av stödrätter

1.   De medlemsstater som har beslutat att bevilja stöd på grundval av stödrätter ska bevilja grundläggande inkomststöd till aktiva jordbrukare som innehar ägda eller hyrda stödrätter vid aktivering av dessa stödrätter. För aktivering av stödrätter ska medlemsstaterna säkerställa att aktiva jordbrukare deklarerar de stödberättigande hektar som omfattas av varje stödrätt.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätterna, inklusive vid faktiskt eller förtida arv, endast aktiveras i medlemsstaten eller i den grupp av territorier som avses i artikel 22.2 där de tilldelades.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de aktiverade stödrätterna ger rätt till utbetalning av det belopp som anges i dem.

Artikel 26

Reserver för stödrätter

1.   Varje medlemsstat som beslutar att bevilja grundläggande inkomststöd på grundval av stödrätter ska förvalta en nationell reserv.

2.   Genom undantag från punkt 1 i denna artikel får medlemsstaterna, om de beslutar att dela upp det grundläggande inkomststödet i enlighet med artikel 22.2, besluta att ha en reserv för varje grupp av territorier som avses i den artikeln.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätter ur reserven endast tilldelas aktiva jordbrukare.

4.   Medlemsstaterna ska i första hand använda sin reserv för tilldelning av stödrätter till följande jordbrukare:

| a) | Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången. |
| --- | --- |

a)

Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången.

| b) | Nya jordbrukare. |
| --- | --- |

b)

Nya jordbrukare.

5.   En medlemsstat ska tilldela stödrätter till eller öka värdet på befintliga stödrätter som innehas av de aktiva jordbrukare som har rätt att erhålla stöd enligt ett slutligt domstolsavgörande eller ett slutligt administrativt avgörande fattat av den behöriga myndigheten i den medlemsstaten. Den ska säkerställa att dessa aktiva jordbrukare erhåller det antal stödrätter och det värde på stödrätterna som fastställs i domstolsavgörandet eller det administrativa avgörandet vid en tidpunkt som ska fastställas av den medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att reserven fylls på genom linjär minskning av värdet på alla stödrätter när reserven inte räcker till för att täcka tilldelningen av stödrätter enligt punkterna 4 och 5.

7.   Medlemsstaterna får fastställa ytterligare regler för användningen av reserven, inbegripet ytterligare kategorier av jordbrukare som ska få tilldelning ur reserven, förutsatt att de prioriterade grupper som avses i punkterna 4 och 5 har fått tilldelning, och för de fall som skulle föranleda påfyllning av reserven. Om reserven fylls på genom linjär minskning av värdet på stödrätter ska en sådan linjär minskning tillämpas på alla stödrätter på nationell nivå eller, om medlemsstaterna tillämpar det undantag som föreskrivs i punkt 2, på nivån för den relevanta grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

8.   Medlemsstaterna ska fastställa värdet på nya stödrätter som tilldelas ur reserven till stödrätternas nationella genomsnittliga värde under det år tilldelningen sker eller till stödrätternas genomsnittliga värde för varje grupp av territorier som avses i artikel 22.2 under det år tilldelningen sker.

9.   Medlemsstaterna får besluta att öka värdet på befintliga stödrätter upp till det nationella genomsnittliga värdet under det år tilldelningen sker eller upp till det genomsnittliga värdet under det år tilldelningen sker för varje grupp av territorier som avses i artikel 22.2.

Artikel 27

Överlåtelse av stödrätter

1.   Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till en aktiv jordbrukare som är etablerad i samma medlemsstat.

2.   Om medlemsstaterna beslutar att dela upp det grundläggande inkomststödet i enlighet med artikel 22.2 ska stödrätterna endast överlåtas inom den grupp av territorier där de tilldelades.

Artikel 28

Stöd till småbrukare

Medlemsstaterna får bevilja stöd till småbrukare, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna, i form av en klumpsumma eller belopp per hektar, vilket ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel. Medlemsstaterna ska i den strategiska GJP-planen utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna.

Det årliga stödet till varje jordbrukare får inte överstiga 1 250 EUR.

Medlemsstaterna får besluta att fastställa andra klumpsummor eller belopp per hektar med koppling till olika arealtröskelvärden.

Underavsnitt 3

Kompletterande inkomststöd

Artikel 29

Kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet (nedan kallat omfördelningsinkomststöd) i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

Genom undantag från första stycket i denna punkt eller från artikel 98 får medlemsstaterna tillgodose behovet av omfördelning av inkomststöd med hjälp av andra instrument och interventioner som finansieras av EGFJ och som eftersträvar målet om en rättvisare fördelning och mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av inkomststödet, under förutsättning att de i sina strategiska GJP-planer kan visa att ett sådant behov tillgodoses i tillräcklig utsträckning.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa omfördelning av direktstöd från stora till små eller medelstora jordbruksföretag genom att tillhandahålla ett omfördelningsinkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar till jordbrukare som har rätt till stöd enligt det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 21.

3.   Medlemsstaterna ska på nationell eller regional nivå, vilket får utgöras av de grupper av territorier som avses i artikel 22.2, fastställa ett belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar samt det högsta antal hektar per jordbrukare för vilket omfördelningsinkomststödet ska betalas.

4.   Det planerade beloppet per hektar för ett givet ansökningsår får inte överstiga det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar för det ansökningsåret.

5.   Det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar definieras som förhållandet mellan det nationella taket för direktstöd för ett givet ansökningsår enligt bilaga V och total planerad output för det grundläggande inkomststödet för det ansökningsåret, uttryckt i antal hektar.

6.   I fråga om juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa det högsta antal hektar som avses i punkt 3 i denna artikel på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell rätt föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare med ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.

I fråga om jordbrukare som ingår i en grupp anknutna juridiska enheter, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna, får medlemsstaterna tillämpa det högsta antal hektar som avses i punkt 3 för denna grupp på villkor som ska fastställas av dem.

Artikel 30

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare

1.   Medlemsstaterna får tillhandahålla kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare, definierade i enlighet med kriterierna i artikel 4.6, i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

2.   Som en del av skyldigheterna att locka unga jordbrukare i enlighet med det mål som anges i artikel 6.1 g och att till detta mål i enlighet med artikel 95 avsätta minst ett belopp enligt bilaga XII får medlemsstaterna tillhandahålla ett kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som nyligen har startat affärsverksamhet för första gången och som är berättigade till stöd inom ramen för det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 21.

Medlemsstaterna får besluta att bevilja stödet enligt denna artikel till jordbrukare som har tagit emot stöd enligt artikel 50 i förordning (EU) nr 1307/2013 för återstoden av den period som avses i punkt 5 i den artikeln.

3.   Det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare ska beviljas under en period på högst fem år, som inleds det första året som en ansökan om stöd till unga jordbrukare lämnas in, och med förbehåll för de villkor som ska fastställas i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2027 om femårsperioden sträcker sig längre än 2027. Medlemsstaterna ska säkerställa att inga berättigade förväntningar för stödmottagare skapas för perioden efter 2027.

Detta stöd ska tillhandahållas i form av antingen ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar eller en klumpsumma per ung jordbrukare.

Medlemsstaterna får besluta att bevilja stödet enligt denna artikel endast till och med ett högsta antal hektar per ung jordbrukare.

4.   I fråga om juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer, såsom en grupp av jordbrukare, producentorganisationer eller kooperativ, får medlemsstaterna tillämpa det högsta antal hektar som avses i punkt 3 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper

| a) | om de uppfyller definitionen av och villkoren för en ung jordbrukare som fastställts i enlighet med artikel 4.6, och |
| --- | --- |

a)

om de uppfyller definitionen av och villkoren för en ung jordbrukare som fastställts i enlighet med artikel 4.6, och

| b) | i de fall där nationell rätt föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare med ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur. |
| --- | --- |

b)

i de fall där nationell rätt föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare med ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.

Underavsnitt 4

System för klimatet, miljön och djurskydd

Artikel 31

System för klimatet, miljön och djurskydd

1.   Medlemsstaterna ska inrätta och tillhandahålla stöd för frivilliga system för klimatet, miljön och djurskydd (nedan kallat miljösystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

2.   Medlemsstaterna ska enligt denna artikel stödja aktiva jordbrukare eller grupper av aktiva jordbrukare som gör åtaganden om att använda jordbruksmetoder som har en gynnsam inverkan på klimatet, miljön och djurskyddet och som bekämpar antimikrobiell resistens.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning över de jordbruksmetoder som avses i punkt 2 som har en gynnsam inverkan på klimatet, miljön och djurskyddet och som bekämpar antimikrobiell resistens. Dessa metoder ska utformas så att de uppfyller ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, och vad gäller förbättring av djurskyddet och bekämpning av antimikrobiell resistens som anges i artikel 6.1 i.

4.   Varje miljösystem ska i princip täcka minst två av följande åtgärdsområden för klimatet, miljön, djurskyddet och bekämpning av antimikrobiell resistens:

| a) | Begränsning av klimatförändringar, inbegripet minskning av växthusgasutsläppen från jordbruket, samt underhåll av befintliga kolreservoarer och förbättring av koldioxidbindningen. |
| --- | --- |

a)

Begränsning av klimatförändringar, inbegripet minskning av växthusgasutsläppen från jordbruket, samt underhåll av befintliga kolreservoarer och förbättring av koldioxidbindningen.

| b) | Anpassning till klimatförändringar, inbegripet åtgärder för att förbättra livsmedelsproduktionssystemens motståndskraft, samt mångfald bland djur och växter, av omsorg om bättre motståndskraft mot sjukdomar och klimatförändringar. |
| --- | --- |

b)

Anpassning till klimatförändringar, inbegripet åtgärder för att förbättra livsmedelsproduktionssystemens motståndskraft, samt mångfald bland djur och växter, av omsorg om bättre motståndskraft mot sjukdomar och klimatförändringar.

| c) | Skydd och förbättring av vattenkvaliteten och minskad belastning på vattentillgångarna. |
| --- | --- |

c)

Skydd och förbättring av vattenkvaliteten och minskad belastning på vattentillgångarna.

| d) | Förebyggande av markförsämring, markåterställning samt förbättring av markbördigheten och hanteringen av näringsämnen och biota i marken. |
| --- | --- |

d)

Förebyggande av markförsämring, markåterställning samt förbättring av markbördigheten och hanteringen av näringsämnen och biota i marken.

| e) | Skydd av den biologiska mångfalden, bevarande eller återställande av livsmiljöer eller arter, inbegripet underhåll och skapande av landskapselement eller icke-produktiva arealer. |
| --- | --- |

e)

Skydd av den biologiska mångfalden, bevarande eller återställande av livsmiljöer eller arter, inbegripet underhåll och skapande av landskapselement eller icke-produktiva arealer.

| f) | Åtgärder för hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel, särskilt bekämpningsmedel som är en fara för människors hälsa eller för miljön. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel, särskilt bekämpningsmedel som är en fara för människors hälsa eller för miljön.

| g) | Åtgärder för att förbättra djurskyddet eller bekämpa antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att förbättra djurskyddet eller bekämpa antimikrobiell resistens.

5.   Enligt denna artikel ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som

| a) | går utöver de tillämpliga föreskrivna verksamhetskrav och GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2, |
| --- | --- |

a)

går utöver de tillämpliga föreskrivna verksamhetskrav och GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2,

| b) | går utöver de tillämpliga minimikraven för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra tillämpliga obligatoriska krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

går utöver de tillämpliga minimikraven för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra tillämpliga obligatoriska krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten,

| c) | går utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.2 b, |
| --- | --- |

c)

går utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.2 b,

| d) | skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 70. |
| --- | --- |

d)

skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 70.

Om det i nationell rätt åläggs nya krav som går utöver motsvarande minimikrav i unionsrätten, får för åtaganden som avses i första stycket b stöd beviljas för åtaganden som bidrar till uppfyllandet av dessa krav i högst 24 månader från och med den dag då de blev obligatoriska för jordbruksföretaget.

6.   I enlighet med punkt 5 får medlemsstaterna, för beskrivningen av de åtaganden som stödmottagaren ska fullgöra inom ramen för de miljösystem som avses i denna artikel, utgå från ett eller flera av de krav och normer som fastställs enligt kapitel I avsnitt 2, förutsatt att skyldigheterna inom ramen för miljösystemen går utöver de tillämpliga föreskrivna verksamhetskrav och miniminormer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs av medlemsstaterna enligt kapitel I avsnitt 2.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 87.1 i förordning (EU) 2021/2116 ska aktiva jordbrukare eller grupper av aktiva jordbrukare som deltar i miljösystem som inrättats i enlighet med första stycket anses uppfylla de tillämpliga krav och normer som avses i bilaga III, förutsatt att de fullgör åtagandena enligt det berörda miljösystemet.

Medlemsstater som inrättar miljösystem i enlighet med första stycket i denna punkt får säkerställa att deras förvaltnings- och kontrollsystem inte duplicerar kontrollerna när samma krav och normer gäller både enligt dessa miljösystem och enligt de skyldigheter som fastställs i bilaga III.

7.   Stödet för ett specifikt miljösystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd för alla stödberättigande hektar som omfattas av åtagandena. Stödet ska beviljas som antingen

| a) | stöd som tillhandahålls utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2, eller |
| --- | --- |

a)

stöd som tillhandahålls utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2, eller

| b) | stöd som ersätter aktiva jordbrukare eller grupper av aktiva jordbrukare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått till följd av de åtaganden som gjorts, och som ska beräknas i enlighet med artikel 82 med beaktande av målen för miljösystem. Detta stöd får även täcka transaktionskostnader. |
| --- | --- |

b)

stöd som ersätter aktiva jordbrukare eller grupper av aktiva jordbrukare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått till följd av de åtaganden som gjorts, och som ska beräknas i enlighet med artikel 82 med beaktande av målen för miljösystem. Detta stöd får även täcka transaktionskostnader.

Genom undantag från första stycket får stöd som beviljas i enlighet med led b i det stycket för åtaganden om djurskydd, åtaganden om bekämpning av antimikrobiell resistens och, i vederbörligen motiverade fall, åtaganden om jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet, även tillhandahållas i form av ett årligt stöd för djurenheterna.

8.   Medlemsstaterna ska visa hur de jordbruksmetoder om vilka åtaganden har gjorts inom miljösystem tillfredsställer de behov som avses i artikel 108 och hur de bidrar till den miljö- och klimatarkitektur som avses i artikel 109.2 a, samt till djurskyddet och bekämpningen av antimikrobiell resistens. De ska använda ett betygs- eller poängsystem eller någon annan lämplig metod för att säkerställa att miljösystemen på ett ändamålsenligt och effektivt sätt uppnår de fastställda målen. När medlemsstaterna fastställer stödnivån för olika åtaganden inom miljösystemen enligt punkt 7 första stycket a i den här artikeln ska de beakta hållbarhets- och ambitionsnivån i varje miljösystem på grundval av objektiva och transparenta kriterier.

9.   Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är förenliga med dem som grundas på artikel 70.

Avsnitt 3

Kopplat direktstöd

Underavsnitt 1

Kopplat inkomststöd

Artikel 32

Allmänna regler

1.   Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till aktiva jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

2.   Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 33 med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra konkurrenskraften, hållbarheten eller kvaliteten. När det gäller proteingrödor är medlemsstaterna inte skyldiga att visa vilka problem de har.

3.   Det kopplade inkomststödet ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd per hektar eller djur.

Artikel 33

Tillämpningsområde

Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av socioekonomiska eller miljömässiga skäl:

| a) | Spannmål. |
| --- | --- |

a)

Spannmål.

| b) | Oljeväxter utom solrosfrön som är avsedda för direkt konsumtion i enlighet med artikel 11.7. |
| --- | --- |

b)

Oljeväxter utom solrosfrön som är avsedda för direkt konsumtion i enlighet med artikel 11.7.

| c) | Proteingrödor, inbegripet baljväxter och blandningar av baljväxter och gräs, under förutsättning att den övervägande andelen av blandningen utgörs av baljväxter. |
| --- | --- |

c)

Proteingrödor, inbegripet baljväxter och blandningar av baljväxter och gräs, under förutsättning att den övervägande andelen av blandningen utgörs av baljväxter.

| d) | Lin. |
| --- | --- |

d)

Lin.

| e) | Hampa. |
| --- | --- |

e)

Hampa.

| f) | Ris. |
| --- | --- |

f)

Ris.

| g) | Nötter. |
| --- | --- |

g)

Nötter.

| h) | Stärkelsepotatis. |
| --- | --- |

h)

Stärkelsepotatis.

| i) | Mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

i)

Mjölk och mjölkprodukter.

| j) | Utsäde. |
| --- | --- |

j)

Utsäde.

| k) | Får- och getkött. |
| --- | --- |

k)

Får- och getkött.

| l) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

l)

Nöt- och kalvkött.

| m) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

m)

Olivolja och bordsoliver.

| n) | Silkesmaskar. |
| --- | --- |

n)

Silkesmaskar.

| o) | Torkat foder. |
| --- | --- |

o)

Torkat foder.

| p) | Humle. |
| --- | --- |

p)

Humle.

| q) | Sockerbetor, sockerrör och rotcikoria. |
| --- | --- |

q)

Sockerbetor, sockerrör och rotcikoria.

| r) | Frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

r)

Frukt och grönsaker.

| s) | Skottskog med kort omloppstid. |
| --- | --- |

s)

Skottskog med kort omloppstid.

Artikel 34

Stödberättigande

1.   Medlemsstaterna får endast bevilja kopplat inkomststöd i form av ett stöd per hektar för arealer som de har fastställt vara stödberättigande hektar.

2.   Om det kopplade inkomststödet avser nötkreatur eller får och getter ska medlemsstaterna, som villkor för stödberättigande, fastställa krav på identifiering och registrering av djur i enlighet med del IV avdelning I kapitel 2 avsnitt 1 i förordning (EU) 2016/429. Utan att det påverkar andra tillämpliga villkor för stödberättigande ska nötkreatur eller får och getter emellertid betraktas som stödberättigande på villkor att kraven på identifiering och registrering av djur uppfylls före ett visst datum under det gällande ansökningsåret som fastställs av medlemsstaterna.

Artikel 35

Delegerade befogenheter vid strukturella obalanser på marknaden inom en sektor

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 som kompletterar denna förordning med åtgärder för att undvika att stödmottagare som får kopplat inkomststöd drabbas av strukturella obalanser på marknaden inom en sektor. Dessa delegerade akter får tillåta att medlemsstaterna beslutar att sådant kopplat inkomststöd kan fortsätta att betalas fram till och med 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka sådant stöd beviljats under en tidigare referensperiod.

Underavsnitt 2

Grödspecifikt stöd för bomull

Artikel 36

Tillämpningsområde

Bulgarien, Grekland, Spanien och Portugal ska bevilja ett grödspecifikt stöd för bomull till aktiva jordbrukare som producerar bomull enligt KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i detta underavsnitt.

Artikel 37

Allmänna regler

1.   Det grödspecifika stödet för bomull ska beviljas per stödberättigande hektar bomull. Arealen ska vara stödberättigande endast om den ligger på jordbruksmark som medlemsstaten har godkänt för bomullsproduktion, om arealen har besåtts med sorter som är godkända av medlemsstaten och bomullen har skördats under normala odlingsbetingelser.

2.   Det grödspecifika stödet för bomull ska beviljas för bomull av sund och god marknadsmässig kvalitet.

3.   Bulgarien, Grekland, Spanien och Portugal ska godkänna den mark och de sorter som avses i punkt 1 i enlighet med regler och villkor som antas enligt punkt 5.

4.   Följande ska gälla för de interventioner som omfattas av detta underavsnitt:

| a) | Utgifternas stödberättigande ska fastställas på grundval av artikel 37 a i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

a)

Utgifternas stödberättigande ska fastställas på grundval av artikel 37 a i förordning (EU) 2021/2116.

| b) | Vid tillämpning av artikel 12.2 i förordning (EU) 2021/2116 ska yttrandet från de attesterande organen omfatta leden a, b och d samt förvaltningsförklaringen. |
| --- | --- |

b)

Vid tillämpning av artikel 12.2 i förordning (EU) 2021/2116 ska yttrandet från de attesterande organen omfatta leden a, b och d samt förvaltningsförklaringen.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler och villkor för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull.

6.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa förfaranderegler för godkännande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull och för meddelanden till producenterna i samband med godkännandet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 38

Basarealer, fast avkastning och referensbelopp

1.   De nationella basarealerna ska vara följande:

| — | Bulgarien: 3 342 ha. |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 3 342 ha.

| — | Grekland: 250 000 ha. |
| --- | --- |

—

Grekland: 250 000 ha.

| — | Spanien: 48 000 ha. |
| --- | --- |

—

Spanien: 48 000 ha.

| — | Portugal: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 360 ha.

2.   Fast avkastning under referensperioden ska uppgå till följande kvantiteter:

| — | Bulgarien: 1,2 ton/ha. |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 1,2 ton/ha.

| — | Grekland: 3,2 ton/ha. |
| --- | --- |

—

Grekland: 3,2 ton/ha.

| — | Spanien: 3,5 ton/ha. |
| --- | --- |

—

Spanien: 3,5 ton/ha.

| — | Portugal: 2,2 ton/ha. |
| --- | --- |

—

Portugal: 2,2 ton/ha.

3.   Det grödspecifika stödbeloppet per stödberättigande hektar ska beräknas genom att den avkastning som anges i punkt 2 multipliceras med följande referensbelopp:

| — | Bulgarien: 636,13 EUR. |
| --- | --- |

—

Bulgarien: 636,13 EUR.

| — | Grekland: 229,37 EUR. |
| --- | --- |

—

Grekland: 229,37 EUR.

| — | Spanien: 354,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Spanien: 354,73 EUR.

| — | Portugal: 223,32 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugal: 223,32 EUR.

4.   Om den stödberättigande bomullsarealen i en viss medlemsstat ett visst år överskrider den basareal som fastställs i punkt 1 ska det belopp som avses i punkt 3 för denna medlemsstat minskas i proportion till överskridandet av basarealen.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler om villkoren för beviljande av det grödspecifika stödet för bomull, om kraven för stödberättigande och om jordbruksmetoder.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler för beräkningen av den minskning som föreskrivs i punkt 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 39

Godkända branschorganisationer

1.   I detta underavsnitt avses med godkänd branschorganisation en juridisk person som består av jordbrukare som producerar bomull samt åtminstone ett rensningsföretag, vars verksamhet bland annat består av

| a) | åtgärder för bättre samordning av saluföringen av bomull, i synnerhet med hjälp av studier och marknadsundersökningar, |
| --- | --- |

a)

åtgärder för bättre samordning av saluföringen av bomull, i synnerhet med hjälp av studier och marknadsundersökningar,

| b) | utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna, |
| --- | --- |

b)

utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna,

| c) | åtgärder för styrning av produktionen mot produkter som är bättre anpassade till marknadsbehoven och konsumenternas krav, i synnerhet i fråga om kvalitet och konsumentskydd, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för styrning av produktionen mot produkter som är bättre anpassade till marknadsbehoven och konsumenternas krav, i synnerhet i fråga om kvalitet och konsumentskydd,

| d) | uppdatering av metoder och teknik för att förbättra produktkvaliteten, |
| --- | --- |

d)

uppdatering av metoder och teknik för att förbättra produktkvaliteten,

| e) | utarbetande av marknadsföringsstrategier för bomull med hjälp av system för kvalitetscertifiering. |
| --- | --- |

e)

utarbetande av marknadsföringsstrategier för bomull med hjälp av system för kvalitetscertifiering.

2.   De medlemsstater i vilka det finns rensningsföretag ska godkänna de branschorganisationer som uppfyller de kriterier som fastställs enligt punkt 3.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med regler om

| a) | kriterier för godkännande av branschorganisationer, |
| --- | --- |

a)

kriterier för godkännande av branschorganisationer,

| b) | producenters skyldigheter, |
| --- | --- |

b)

producenters skyldigheter,

| c) | konsekvenserna av att de godkända branschorganisationerna inte uppfyller de kriterier som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

konsekvenserna av att de godkända branschorganisationerna inte uppfyller de kriterier som avses i led a.

Artikel 40

Beviljande av stöd

1.   Jordbrukarna ska beviljas det grödspecifika stödet för bomull för hektar som är stödberättigande enligt artikel 38.

2.   För jordbrukare som är medlemmar i en godkänd branschorganisation ska det grödspecifika stödet för bomull för hektar som är stödberättigande inom den basareal som anges i artikel 38.1 ökas med ett belopp på 2 EUR.

Artikel 41

Undantag

1.   Artiklarna 101 och 102 och avdelning VII, med undantag för kapitel III i den avdelningen, ska inte gälla för det grödspecifika stöd för bomull som fastställs i detta underavsnitt.

2.   Det grödspecifika stödet för bomull ska inte ingå i något av de avsnitt i den strategiska GJP-planen som avses i artiklarna 108–114, utom vad gäller artikel 112.2 a avseende finansieringsplanen.

3.   Artikel 55.1 andra och tredje styckena i förordning (EU) 2021/2116 ska inte gälla för de interventioner som avses i detta underavsnitt.

KAPITEL III

INTERVENTIONSTYPER INOM VISSA SEKTORER

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 42

Tillämpningsområde

I detta kapitel anges regler om interventionstyperna

| a) | inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2 i) i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

a)

inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2 i) i förordning (EU) nr 1308/2013,

| b) | inom den sektor för biodlingsprodukter som avses i artikel 1.2 v i förordning (EU) nr 1308/2013 (nedan kallad biodlingssektorn), |
| --- | --- |

b)

inom den sektor för biodlingsprodukter som avses i artikel 1.2 v i förordning (EU) nr 1308/2013 (nedan kallad biodlingssektorn),

biodlingssektorn

| c) | inom den sektor för vin som avses i artikel 1.2 l i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

c)

inom den sektor för vin som avses i artikel 1.2 l i förordning (EU) nr 1308/2013,

| d) | inom den sektor för humle som avses i artikel 1.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

d)

inom den sektor för humle som avses i artikel 1.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013,

| e) | inom den sektor för olivolja och bordsoliver som avses i artikel 1.2 g i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

e)

inom den sektor för olivolja och bordsoliver som avses i artikel 1.2 g i förordning (EU) nr 1308/2013,

| f) | inom övriga sektorer som fastställs i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013 samt sektorer som omfattar produkter som förtecknas i bilaga VI till den här förordningen. |
| --- | --- |

f)

inom övriga sektorer som fastställs i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013 samt sektorer som omfattar produkter som förtecknas i bilaga VI till den här förordningen.

Artikel 43

Obligatoriska och frivilliga interventionstyper

1.   Interventionstyperna inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 42 a ska vara obligatoriska för medlemsstater med producentorganisationer inom denna sektor som erkänns enligt förordning (EU) nr 1308/2013.

Om en medlemsstat som saknar erkända producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker då den lämnar in sin strategiska GJP-plan erkänner en producentorganisation inom den sektorn i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 under perioden för den strategiska GJP-planen, ska denna medlemsstat lämna in en ansökan om ändring av sin strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 119 i syfte att inkludera interventioner inom sektorn för frukt och grönsaker.

2.   Interventionstyperna inom den biodlingssektor som avses i artikel 42 b ska vara obligatoriska för varje medlemsstat.

3.   Interventionstyperna inom den sektor för vin som avses i artikel 42 c ska vara obligatoriska för de medlemsstater som förtecknas i bilaga VII.

4.   Medlemsstaterna får i sina strategiska GJP-planer välja att genomföra de interventionstyper som avses i artikel 42 d, e och f.

5.   Tyskland får genomföra de interventionstyper som avses i artikel 42 f inom humlesektorn endast om den i sin strategiska GJP-plan beslutar att inte genomföra de interventionstyper som avses i artikel 42 d.

6.   Grekland, Frankrike och Italien får genomföra de interventionstyper som avses i artikel 42 f inom sektorn för olivolja och bordsoliver endast om de i sina strategiska GJP-planer beslutar att inte genomföra de interventionstyper som avses i artikel 42 e.

Artikel 44

Stödformer

1.   Inom de sektorer som avses i artikel 42 får stödet utformas på något av följande sätt:

| a) | Ersättning av faktiskt uppkomna stödberättigande kostnader för en stödmottagare. |
| --- | --- |

a)

Ersättning av faktiskt uppkomna stödberättigande kostnader för en stödmottagare.

| b) | Enhetskostnader. |
| --- | --- |

b)

Enhetskostnader.

| c) | Klumpsummor. |
| --- | --- |

c)

Klumpsummor.

| d) | Schablonfinansiering. |
| --- | --- |

d)

Schablonfinansiering.

2.   Beloppen för de former av stöd som avses i punkt 1 b, c och d ska fastställas på ett av följande sätt:

| a) | En rättvis och kontrollerbar beräkningsmetod baserad på






  i) | statistiska uppgifter, annan objektiv information eller en expertbedömning, |
| --- | --- | --- |

a)

En rättvis och kontrollerbar beräkningsmetod baserad på

i)

statistiska uppgifter, annan objektiv information eller en expertbedömning,

| ii) | kontrollerade historiska uppgifter för stödmottagare, eller |
| --- | --- |

ii)

kontrollerade historiska uppgifter för stödmottagare, eller

| iii) | tillämpning av normala rutiner för kostnadsredovisning för stödmottagare. |
| --- | --- |

iii)

tillämpning av normala rutiner för kostnadsredovisning för stödmottagare.

| b) | Budgetförslag som fastställs från fall till fall och som godkänns på förhand av det organ som väljer ut insatsen när det gäller interventioner inom vin- och biodlingssektorerna eller det organ som godkänner de operativa program som avses i artikel 50 när det gäller interventioner inom andra stödberättigade sektorer. |
| --- | --- |

b)

Budgetförslag som fastställs från fall till fall och som godkänns på förhand av det organ som väljer ut insatsen när det gäller interventioner inom vin- och biodlingssektorerna eller det organ som godkänner de operativa program som avses i artikel 50 när det gäller interventioner inom andra stödberättigade sektorer.

| c) | I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom unionens politik för liknande interventionstyper. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom unionens politik för liknande interventionstyper.

| d) | I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom stödordningar som finansieras helt och hållet av medlemsstaten för liknande interventionstyper. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom stödordningar som finansieras helt och hållet av medlemsstaten för liknande interventionstyper.

Artikel 45

Delegerade befogenheter för ytterligare krav för interventionstyper

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i detta kapitel när det gäller

| a) | säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl, i synnerhet för att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, |
| --- | --- |

a)

säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl, i synnerhet för att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden,

| b) | vilka typer av utgifter som omfattas av de interventioner som ingår i detta kapitel, inbegripet, genom undantag från artikel 22 i förordning (EU) 2021/2116, stödberättigandet för kostnader som rör administration och personal för producentorganisationer eller andra stödmottagare när de genomför dessa interventioner, |
| --- | --- |

b)

vilka typer av utgifter som omfattas av de interventioner som ingår i detta kapitel, inbegripet, genom undantag från artikel 22 i förordning (EU) 2021/2116, stödberättigandet för kostnader som rör administration och personal för producentorganisationer eller andra stödmottagare när de genomför dessa interventioner,

| c) | grundvalen för beräkningen av det ekonomiska stöd från unionen som avses i detta kapitel, inbegripet referensperioderna och beräkningen av värdet av den saluförda produktionen, och för beräkningen av andelen organiserade producenter vid tillämpningen av det nationella ekonomiska stöd som avses i artikel 53, |
| --- | --- |

c)

grundvalen för beräkningen av det ekonomiska stöd från unionen som avses i detta kapitel, inbegripet referensperioderna och beräkningen av värdet av den saluförda produktionen, och för beräkningen av andelen organiserade producenter vid tillämpningen av det nationella ekonomiska stöd som avses i artikel 53,

| d) | den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de interventionstyper som avses i artikel 47.2 a, c, f, g, h och i, och för de interventionstyper som avses i artikel 58.1 första stycket c, d och l, inbegripet avgifter för förpackning och transport av den tillbakadragna produkten för gratisutdelning och de kostnader som hänger ihop med bearbetningen av produkten innan den ska delas ut gratis, |
| --- | --- |

d)

den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de interventionstyper som avses i artikel 47.2 a, c, f, g, h och i, och för de interventionstyper som avses i artikel 58.1 första stycket c, d och l, inbegripet avgifter för förpackning och transport av den tillbakadragna produkten för gratisutdelning och de kostnader som hänger ihop med bearbetningen av produkten innan den ska delas ut gratis,

| e) | reglerna för fastställande av ett utgiftstak och för mätning av den stödberättigande arealen när det gäller de interventionstyper som avses i artikel 47.2 d och artikel 58.1 första stycket a, |
| --- | --- |

e)

reglerna för fastställande av ett utgiftstak och för mätning av den stödberättigande arealen när det gäller de interventionstyper som avses i artikel 47.2 d och artikel 58.1 första stycket a,

| f) | reglerna om att producenterna ska dra tillbaka biprodukterna från vinframställning, samt regler för undantag från detta krav för att undvika ytterligare administrativa bördor, och regler om frivillig certifiering av destillatörer, |
| --- | --- |

f)

reglerna om att producenterna ska dra tillbaka biprodukterna från vinframställning, samt regler för undantag från detta krav för att undvika ytterligare administrativa bördor, och regler om frivillig certifiering av destillatörer,

| g) | villkoren för användningen av stödformer som anges i artikel 44.1, |
| --- | --- |

g)

villkoren för användningen av stödformer som anges i artikel 44.1,

| h) | reglerna om kraven på minsta hållbarhet för produktiva och icke-produktiva investeringar som stöds av interventioner som ingår i detta kapitel, |
| --- | --- |

h)

reglerna om kraven på minsta hållbarhet för produktiva och icke-produktiva investeringar som stöds av interventioner som ingår i detta kapitel,

| i) | reglerna om kombinationer av finansiering för investeringar i enlighet med artikel 58.1 första stycket b och främjande i enlighet med artikel 58.1 första stycket k. |
| --- | --- |

i)

reglerna om kombinationer av finansiering för investeringar i enlighet med artikel 58.1 första stycket b och främjande i enlighet med artikel 58.1 första stycket k.

Artikel 46

Mål inom sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för humle, sektorn för olivolja och bordsoliver samt inom övriga sektorer som avses i artikel 42 f

Målen inom de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f ska vara följande:

| a) | Planera och organisera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet och kvantitet, optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringarna samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i. |
| --- | --- |

a)

Planera och organisera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet och kvantitet, optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringarna samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i.

| b) | Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |
| --- | --- |

b)

Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

| c) | Förbättra konkurrenskraften på medellång och lång sikt, särskilt genom modernisering; detta mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 c. |
| --- | --- |

c)

Förbättra konkurrenskraften på medellång och lång sikt, särskilt genom modernisering; detta mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 c.

| d) | Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, motståndskraft mot djursjukdomar och begränsning av och anpassning till klimatförändringar, innovativa metoder och produktionsteknik som stärker den ekonomiska konkurrenskraften och marknadsutvecklingen; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i. |
| --- | --- |

d)

Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, motståndskraft mot djursjukdomar och begränsning av och anpassning till klimatförändringar, innovativa metoder och produktionsteknik som stärker den ekonomiska konkurrenskraften och marknadsutvecklingen; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i.

| e) | Främja, utveckla och genomföra






  i) | produktionsmetoder och produktionsteknik som tar hänsyn till miljön, |
| --- | --- | --- |

e)

Främja, utveckla och genomföra

i)

produktionsmetoder och produktionsteknik som tar hänsyn till miljön,

| ii) | produktionspraxis som är motståndskraftig mot skadegörare och sjukdomar, |
| --- | --- |

ii)

produktionspraxis som är motståndskraftig mot skadegörare och sjukdomar,

| iii) | djurhälso- och djurskyddsstandarder som går utöver minimikraven i unionsrätten och nationell rätt, |
| --- | --- |

iii)

djurhälso- och djurskyddsstandarder som går utöver minimikraven i unionsrätten och nationell rätt,

| iv) | minskning av avfall och miljövänlig användning och hantering av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa, |
| --- | --- |

iv)

minskning av avfall och miljövänlig användning och hantering av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa,

| v) | skydd och förstärkning av den biologiska mångfalden och hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och luft. |
| --- | --- |

v)

skydd och förstärkning av den biologiska mångfalden och hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och luft.

Dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 e, f och i.

| f) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar såsom anges i artikel 6.1 d. |
| --- | --- |

f)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar såsom anges i artikel 6.1 d.

| g) | Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av sådana unionskvalitetssystem eller nationella kvalitetssystem som erkänns av medlemsstaterna; dessa mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 b. |
| --- | --- |

g)

Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av sådana unionskvalitetssystem eller nationella kvalitetssystem som erkänns av medlemsstaterna; dessa mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 b.

| h) | Främja och marknadsföra produkter; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b, c och i. |
| --- | --- |

h)

Främja och marknadsföra produkter; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b, c och i.

| i) | Öka konsumtionen av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; detta mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 i. |
| --- | --- |

i)

Öka konsumtionen av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; detta mål rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 i.

| j) | Krisförebyggande och riskhantering som syftar till att undvika samt hantera störningar på marknaderna inom den relevanta sektorn; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |
| --- | --- |

j)

Krisförebyggande och riskhantering som syftar till att undvika samt hantera störningar på marknaderna inom den relevanta sektorn; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

| k) | Förbättra anställningsvillkoren och genomdriva arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152. |
| --- | --- |

k)

Förbättra anställningsvillkoren och genomdriva arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152.

Artikel 47

Interventionstyper inom sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för humle, sektorn för olivolja och bordsoliver samt inom övriga sektorer som avses i artikel 42 f

1.   För vart och ett av de mål som väljs bland dem som anges i artikel 46 a–i och k ska medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer välja en eller flera av följande interventionstyper inom de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f:

| a) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar, forskning och experimentella och innovativa produktionsmetoder och andra åtgärder, inom områden som






  i) | markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens kolinnehåll och förbättra markstrukturen, och minskning av förorenande ämnen, |
| --- | --- | --- |

a)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar, forskning och experimentella och innovativa produktionsmetoder och andra åtgärder, inom områden som

i)

markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens kolinnehåll och förbättra markstrukturen, och minskning av förorenande ämnen,

| ii) | förbättrad vattenanvändning och sund vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing, skydd av vatten och dränering, |
| --- | --- |

ii)

förbättrad vattenanvändning och sund vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing, skydd av vatten och dränering,

| iii) | förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad utveckling och användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden, |
| --- | --- |

iii)

förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad utveckling och användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden,

| iv) | ökade energibesparingar samt ökad energieffektivitet och användning av förnybar energi, |
| --- | --- |

iv)

ökade energibesparingar samt ökad energieffektivitet och användning av förnybar energi,

| v) | ekologiska förpackningar, endast inom området forskning och experimentell produktion, |
| --- | --- |

v)

ekologiska förpackningar, endast inom området forskning och experimentell produktion,

| vi) | biosäkerhet, djurhälsa och djurskydd, |
| --- | --- |

vi)

biosäkerhet, djurhälsa och djurskydd,

| vii) | minskade utsläpp och avfallsmängder, förbättrad användning av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa, samt avfallshantering, |
| --- | --- |

vii)

minskade utsläpp och avfallsmängder, förbättrad användning av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa, samt avfallshantering,

| viii) | ökad motståndskraft mot skadegörare och minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, inbegripet genomförande av metoder för integrerat växtskydd, |
| --- | --- |

viii)

ökad motståndskraft mot skadegörare och minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, inbegripet genomförande av metoder för integrerat växtskydd,

| ix) | ökad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av veterinärmediciner, inbegripet antibiotika, |
| --- | --- |

ix)

ökad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av veterinärmediciner, inbegripet antibiotika,

| x) | skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden, |
| --- | --- |

x)

skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden,

| xi) | förbättrad produktkvalitet, |
| --- | --- |

xi)

förbättrad produktkvalitet,

| xii) | förbättrade genetiska resurser, |
| --- | --- |

xii)

förbättrade genetiska resurser,

| xiii) | förbättring av anställningsvillkoren och genomdrivande av arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152. |
| --- | --- |

xiii)

förbättring av anställningsvillkoren och genomdrivande av arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152.

| b) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på hållbara metoder för bekämpning av skadegörare och sjukdomar, hållbar användning av växtskyddsmedel och produkter för djurskydd, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, anställningsvillkor, arbetsgivarskyldigheter samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

b)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på hållbara metoder för bekämpning av skadegörare och sjukdomar, hållbar användning av växtskyddsmedel och produkter för djurskydd, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, anställningsvillkor, arbetsgivarskyldigheter samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| c) | Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis, särskilt med avseende på hållbara metoder för bekämpning av skadegörare och sjukdomar, hållbar användning av växtskyddsmedel och produkter för djurskydd, anpassning till och begränsning av klimatförändringar samt användning av organiserade handelsplattformar och råvarubörser på plats och terminsmarknader. |
| --- | --- |

c)

Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis, särskilt med avseende på hållbara metoder för bekämpning av skadegörare och sjukdomar, hållbar användning av växtskyddsmedel och produkter för djurskydd, anpassning till och begränsning av klimatförändringar samt användning av organiserade handelsplattformar och råvarubörser på plats och terminsmarknader.

| d) | Ekologisk eller integrerad produktion. |
| --- | --- |

d)

Ekologisk eller integrerad produktion.

| e) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter.

| f) | Främjande, kommunikation och marknadsföring, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till att höja konsumenternas medvetenhet om unionens kvalitetssystem och vikten av hälsosamma matvanor samt till diversifiering och konsolidering av marknaderna. |
| --- | --- |

f)

Främjande, kommunikation och marknadsföring, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till att höja konsumenternas medvetenhet om unionens kvalitetssystem och vikten av hälsosamma matvanor samt till diversifiering och konsolidering av marknaderna.

| g) | Genomförande av unionens och medlemsstaternas kvalitetssystem. |
| --- | --- |

g)

Genomförande av unionens och medlemsstaternas kvalitetssystem.

| h) | Genomförande av spårbarhet- och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter. |
| --- | --- |

h)

Genomförande av spårbarhet- och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter.

| i) | Åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

2.   När det gäller det mål som anges i artikel 46 j ska medlemsstaterna i sina strategiska GJP-planer välja en eller flera av följande interventionstyper inom de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f:

| a) | Inrättande av, tillförsel och förnyad tillförsel av medel till gemensamma fonder av producentorganisationer och av sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller i enlighet med artikel 67.7 i den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Inrättande av, tillförsel och förnyad tillförsel av medel till gemensamma fonder av producentorganisationer och av sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller i enlighet med artikel 67.7 i den här förordningen.

| b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden, inbegripet för gemensam lagring. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden, inbegripet för gemensam lagring.

| c) | Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av dess medlemmar, inbegripet när så krävs gemensam behandling för att underlätta sådan lagring. |
| --- | --- |

c)

Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av dess medlemmar, inbegripet när så krävs gemensam behandling för att underlätta sådan lagring.

| d) | Återplantering av fruktträdgårdar eller olivlundar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

d)

Återplantering av fruktträdgårdar eller olivlundar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar.

| e) | Återställande av djurbesättningar efter nödslakt som föranletts av hälsoskäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

e)

Återställande av djurbesättningar efter nödslakt som föranletts av hälsoskäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer.

| f) | Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning eller annat ändamål, när så krävs även behandling för att underlätta ett sådant tillbakadragande. |
| --- | --- |

f)

Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning eller annat ändamål, när så krävs även behandling för att underlätta ett sådant tillbakadragande.

| g) | Grön skörd, vilket innebär fullständig skörd i ett visst område av omogna och oavsättbara produkter som inte har skadats före den gröna skörden, vare sig på grund av väderförhållanden eller sjukdom eller på annat sätt. |
| --- | --- |

g)

Grön skörd, vilket innebär fullständig skörd i ett visst område av omogna och oavsättbara produkter som inte har skadats före den gröna skörden, vare sig på grund av väderförhållanden eller sjukdom eller på annat sätt.

| h) | Obärgad skörd, vilket innebär avbrytande av pågående produktionscykel i det berörda området, om produkten är välutvecklad och av sund, god och marknadsmässig kvalitet, undantaget produkter som förstörts genom väderförhållanden eller sjukdom. |
| --- | --- |

h)

Obärgad skörd, vilket innebär avbrytande av pågående produktionscykel i det berörda området, om produkten är välutvecklad och av sund, god och marknadsmässig kvalitet, undantaget produkter som förstörts genom väderförhållanden eller sjukdom.

| i) | Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller angrepp av skadegörare, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

i)

Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller angrepp av skadegörare, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.

| j) | Handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller i enlighet med artikel 67.7 i den här förordningen, eller till enskilda producenter. |
| --- | --- |

j)

Handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller i enlighet med artikel 67.7 i den här förordningen, eller till enskilda producenter.

| k) | Genomförande och förvaltning av tredjeländers sanitära och fytosanitära krav på unionens territorium för att underlätta tillträde till tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

k)

Genomförande och förvaltning av tredjeländers sanitära och fytosanitära krav på unionens territorium för att underlätta tillträde till tredjelandsmarknader.

| l) | Kommunikationsåtgärder i syfte att öka medvetenheten och informera konsumenterna. |
| --- | --- |

l)

Kommunikationsåtgärder i syfte att öka medvetenheten och informera konsumenterna.

Artikel 48

Planering, rapportering och prestationsavslut på nivån för operativa program

Artiklarna 7.1 a, 102, 111 g och h, 112.3 b och 134 ska gälla för interventionstyperna inom de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f på nivån för operativa program i stället för på interventionsnivå. Planeringen, rapporteringen och prestationsavsluten för dessa interventionstyper ska också ske på nivån för operativa program.

Avsnitt 2

Sektorn för frukt och grönsaker

Artikel 49

Mål inom sektorn för frukt och grönsaker

Medlemsstaterna ska eftersträva ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 42 a. Målen i artikel 46 g, h, i och k ska omfatta såväl färska som bearbetade produkter, medan målen i övriga led i den artikeln endast ska omfatta färska produkter.

Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna svarar mot de interventionstyper som valts i enlighet med artikel 47.

Artikel 50

Operativa program

1.   Målen i artikel 46 och de interventioner inom sektorn för frukt och grönsaker som fastställs av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013, eller båda, i enlighet med de villkor som fastställs i den här artikeln.

2.   Operativa program ska ha en kortaste varaktighet på tre år och en längsta varaktighet på sju år.

3.   De operativa programmen ska syfta till uppfyllandet av åtminstone de mål som anges i artikel 46 b, e och f.

4.   För varje mål som valts ska de operativa programmen beskriva de interventioner som valts av dem som fastställs av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer.

5.   Producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ska överlämna operativa program till medlemsstaterna för godkännande och genomföra dem, om de godkänns.

6.   Operativa program för sammanslutningar av producentorganisationer får inte omfatta samma interventioner som medlemsorganisationernas operativa program. Medlemsstaterna ska beakta de operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer tillsammans med medlemsorganisationernas operativa program.

För detta ändamål ska medlemsstaterna säkerställa att

| a) | interventioner inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer som helt och hållet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 51.1 b, finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder, |
| --- | --- |

a)

interventioner inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer som helt och hållet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 51.1 b, finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder,

| b) | interventioner och deras motsvarande finansiella andel anges i det operativa programmet för varje medlemsorganisation, |
| --- | --- |

b)

interventioner och deras motsvarande finansiella andel anges i det operativa programmet för varje medlemsorganisation,

| c) | det inte förekommer någon dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

c)

det inte förekommer någon dubbelfinansiering.

7.   Medlemsstaterna ska för varje operativt program säkerställa att

| a) | minst 15 % av utgifterna omfattar de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 e och f, |
| --- | --- |

a)

minst 15 % av utgifterna omfattar de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 e och f,

| b) | det operativa programmet omfattar tre eller fler åtgärder som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 e och f, |
| --- | --- |

b)

det operativa programmet omfattar tre eller fler åtgärder som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 e och f,

| c) | minst 2 % av utgifterna omfattar de interventioner som är kopplad till det mål som anges i artikel 46 d, och |
| --- | --- |

c)

minst 2 % av utgifterna omfattar de interventioner som är kopplad till det mål som anges i artikel 46 d, och

| d) | utgifterna för interventioner inom de interventionstyper som avses i artikel 47.2, f, g och h inte överstiger en tredjedel av de totala utgifterna. |
| --- | --- |

d)

utgifterna för interventioner inom de interventionstyper som avses i artikel 47.2, f, g och h inte överstiger en tredjedel av de totala utgifterna.

Om minst 80 % av medlemmarna i en producentorganisation omfattas av ett eller flera identiska åtaganden om miljö- och klimatvänligt eller ekologiskt jordbruk som föreskrivs i kapitel IV, ska vart och ett av dessa åtaganden räknas som en åtgärd för att uppnå det minimiantal om tre som anges i första stycket led b.

8.   Operativa program får fastställa de föreslagna åtgärderna för att säkerställa att arbetstagarna inom sektorn åtnjuter rättvisa och säkra arbetsvillkor.

Artikel 51

Driftsfonder

1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker eller sammanslutningar av sådana producentorganisationer får inrätta driftsfonder. Fonderna ska finansieras genom

| a) | ekonomiska bidrag från






  i) | medlemmar i producentorganisationen eller själva producentorganisationen, eller både och, eller |
| --- | --- | --- |

a)

ekonomiska bidrag från

i)

medlemmar i producentorganisationen eller själva producentorganisationen, eller både och, eller

| ii) | sammanslutningar av producentorganisationer genom medlemmarna i dessa sammanslutningar, |
| --- | --- |

ii)

sammanslutningar av producentorganisationer genom medlemmarna i dessa sammanslutningar,

| b) | ekonomiskt stöd från unionen, som får beviljas producentorganisationer och deras sammanslutningar, om dessa organisationer eller sammanslutningar lägger fram ett operativt program. |
| --- | --- |

b)

ekonomiskt stöd från unionen, som får beviljas producentorganisationer och deras sammanslutningar, om dessa organisationer eller sammanslutningar lägger fram ett operativt program.

2.   Driftsfonderna får endast användas för att finansiera operativa program som godkänts av medlemsstaterna.

Artikel 52

Ekonomiskt stöd från unionen till sektorn för frukt och grönsaker

1.   Det ekonomiska stödet från unionen ska motsvara summan av de faktiskt inbetalade ekonomiska bidrag som avses i artikel 51.1 a och som begränsas till 50 % av de faktiskt verkställda utgifterna.

2.   Det ekonomiska stödet från unionen ska begränsas till

| a) | 4,1 % av värdet av den saluförda produktionen för varje producentorganisation, |
| --- | --- |

a)

4,1 % av värdet av den saluförda produktionen för varje producentorganisation,

| b) | 4,5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer, |
| --- | --- |

b)

4,5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer,

| c) | 5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer. |
| --- | --- |

c)

5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer.

Dessa gränser får höjas med 0,5 procentenheter under förutsättning att det belopp som överstiger den relevanta procentsatsen i första stycket används endast för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 d, e, f, h, i och j. När det gäller sammanslutningar av producentorganisationer, inbegripet gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer, får dessa interventioner genomföras av sammanslutningen på medlemmarnas vägnar.

3.   På begäran av en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer ska den procentsats på 50 % som föreskrivs i punkt 1 ökas till 60 % för ett operativt program eller en del av ett operativt program om åtminstone något av följande är tillämpligt:

| a) | Gränsöverskridande producentorganisationer genomför interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 b, e och f i två eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Gränsöverskridande producentorganisationer genomför interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 b, e och f i två eller flera medlemsstater.

| b) | En eller flera producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer är verksamma i interventioner som genomförs över branschgränserna. |
| --- | --- |

b)

En eller flera producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer är verksamma i interventioner som genomförs över branschgränserna.

| c) | Det operativa programmet omfattar endast särskilt stöd för produktion av ekologiska produkter som omfattas av förordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

c)

Det operativa programmet omfattar endast särskilt stöd för produktion av ekologiska produkter som omfattas av förordning (EU) 2018/848.

| d) | Den producentorganisationen eller sammanslutning av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 genomför för första gången ett operativt program. |
| --- | --- |

d)

Den producentorganisationen eller sammanslutning av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 genomför för första gången ett operativt program.

| e) | Producentorganisationer saluför mindre än 20 % av produktionen av frukt och grönsaker i en medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

Producentorganisationer saluför mindre än 20 % av produktionen av frukt och grönsaker i en medlemsstat.

| f) | Producentorganisationen är verksam i ett av unionens yttersta randområden. |
| --- | --- |

f)

Producentorganisationen är verksam i ett av unionens yttersta randområden.

| g) | Det operativa programmet omfattar de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 d, e, f, i och j. |
| --- | --- |

g)

Det operativa programmet omfattar de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 d, e, f, i och j.

| h) | Operativa programmet genomförs för första gången av en erkänd producentorganisation som är resultatet av en sammanslagning av två eller flera erkända producentorganisationer. |
| --- | --- |

h)

Operativa programmet genomförs för första gången av en erkänd producentorganisation som är resultatet av en sammanslagning av två eller flera erkända producentorganisationer.

4.   Den procentsats på 50 % som föreskrivs i punkt 1 ska höjas till 80 % för utgifter kopplade till det mål som anges i artikel 46 d, om dessa utgifter omfattar minst 5 % av utgifterna inom ramen för det operativa programmet.

5.   Den procentsats på 50 % som föreskrivs i punkt 1 ska höjas till 80 % för utgifter kopplade till de mål som anges i artikel 46 e och f, om dessa utgifter omfattar minst 20 % av utgifterna inom ramen för det operativa programmet.

6.   Den procentsats på 50 % som föreskrivs i punkt 1 ska ökas till 100 % i följande fall:

| a) | Tillbakadraganden från marknaden av frukt och grönsaker som inte överstiger 5 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation och som avyttras






  i) | genom gratis utdelning till välgörenhetsorganisationer och välgörenhetsstiftelser, som har godkänts för detta ändamål av medlemsstaterna, för användning i deras arbete med att hjälpa personer som enligt nationell rätt har rätt till offentligt understöd, särskilt på grund av att de saknar tillräckliga medel för sitt uppehälle, |
| --- | --- | --- |

a)

Tillbakadraganden från marknaden av frukt och grönsaker som inte överstiger 5 % av volymen saluförd produktion från varje producentorganisation och som avyttras

i)

genom gratis utdelning till välgörenhetsorganisationer och välgörenhetsstiftelser, som har godkänts för detta ändamål av medlemsstaterna, för användning i deras arbete med att hjälpa personer som enligt nationell rätt har rätt till offentligt understöd, särskilt på grund av att de saknar tillräckliga medel för sitt uppehälle,

| ii) | genom gratis utdelning till kriminalvårdsanstalter, skolor, offentliga utbildningsinstitutioner, sådana inrättningar som avses i artikel 22 i förordning (EU) nr 1308/2013 och feriekolonier för barn samt till sjukhus och ålderdomshem som utsetts av medlemsstaterna, varvid dessa ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de utdelade kvantiteterna utgör ett extra tillskott till de kvantiteter som normalt köps in av dessa inrättningar, |
| --- | --- |

ii)

genom gratis utdelning till kriminalvårdsanstalter, skolor, offentliga utbildningsinstitutioner, sådana inrättningar som avses i artikel 22 i förordning (EU) nr 1308/2013 och feriekolonier för barn samt till sjukhus och ålderdomshem som utsetts av medlemsstaterna, varvid dessa ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de utdelade kvantiteterna utgör ett extra tillskott till de kvantiteter som normalt köps in av dessa inrättningar,

| b) | åtgärder i samband med handledning av andra producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013, förutsatt att de producentorganisationerna är från de regioner i medlemsstaterna som avses i artikel 53.2 i den här förordningen, eller av enskilda producenter. |
| --- | --- |

b)

åtgärder i samband med handledning av andra producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013, förutsatt att de producentorganisationerna är från de regioner i medlemsstaterna som avses i artikel 53.2 i den här förordningen, eller av enskilda producenter.

Artikel 53

Nationellt ekonomiskt stöd

1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker ligger betydligt under unionsgenomsnittet, får medlemsstaterna bevilja de producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ett nationellt ekonomiskt stöd motsvarande högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 51.1 a i den här förordningen och högst 10 % av värdet av den saluförda produktionen för producentorganisationen i fråga. Det nationella ekonomiska stödet ska komplettera driftsfonden.

2.   Andelen organiserade producenter i en medlemsstatsregion ska anses vara betydligt under unionsgenomsnittet om organisationsgraden i genomsnitt varit lägre än 20 % under tre år i rad före genomförandet av det operativa programmet. Andelen organiserade producenter ska beräknas som det värde av frukt- och grönsaksproduktionen som erhållits i den berörda regionen och som saluförts av producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013, dividerat med det totala värdet av den frukt- och grönsaksproduktion som erhållits i den regionen.

3.   Medlemsstater som beviljar nationellt ekonomiskt stöd i enlighet med punkt 1 ska underrätta kommissionen om de regioner som uppfyller kriterierna enligt punkt 2 och om det nationella ekonomiska stöd som beviljats producentorganisationer i dessa regioner.

Avsnitt 3

Biodlingssektorn

Artikel 54

Mål inom biodlingssektorn

Medlemsstaterna ska eftersträva minst ett av de relevanta specifika mål som anges i artikel 6.1 inom biodlingssektorn.

Artikel 55

Interventionstyper inom biodlingssektorn och ekonomiskt stöd från unionen

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer för varje valt specifikt mål i artikel 6.1 välja en eller flera av följande interventionstyper inom biodlingssektorn:

| a) | Rådgivningstjänster, tekniskt bistånd, utbildning, information och utbyte av bästa praxis, inbegripet genom nätverk, för biodlare och biodlarorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Rådgivningstjänster, tekniskt bistånd, utbildning, information och utbyte av bästa praxis, inbegripet genom nätverk, för biodlare och biodlarorganisationer.

| b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar samt andra åtgärder, bland annat för






  i) | bekämpning av skadedjur och sjukdomar som drabbar bisamhällen, särskilt varroasjukan, |
| --- | --- | --- |

b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar samt andra åtgärder, bland annat för

i)

bekämpning av skadedjur och sjukdomar som drabbar bisamhällen, särskilt varroasjukan,

| ii) | förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjande av utveckling och användning av förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden, |
| --- | --- |

ii)

förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjande av utveckling och användning av förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden,

| iii) | förstärkning av bisamhällena i unionen, inbegripet biförädling, |
| --- | --- |

iii)

förstärkning av bisamhällena i unionen, inbegripet biförädling,

| iv) | rationalisering vid flyttning av bisamhällen. |
| --- | --- |

iv)

rationalisering vid flyttning av bisamhällen.

| c) | Åtgärder till stöd för laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter, förluster av bin eller produktivitetsminskning samt ämnen som kan vara giftiga för bin. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder till stöd för laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter, förluster av bin eller produktivitetsminskning samt ämnen som kan vara giftiga för bin.

| d) | Åtgärder för att bevara eller öka det befintliga antalet bisamhällen i unionen, inbegripet biförädling. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att bevara eller öka det befintliga antalet bisamhällen i unionen, inbegripet biförädling.

| e) | Samarbete med specialiserade organ för genomförande av forskningsprogram om biodling och biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

e)

Samarbete med specialiserade organ för genomförande av forskningsprogram om biodling och biodlingsprodukter.

| f) | Främjande, kommunikation och marknadsföring, inbegripet marknadsövervakningsåtgärder och verksamhet som särskilt syftar till att höja konsumenternas medvetenhet om biodlingsprodukters kvalitet. |
| --- | --- |

f)

Främjande, kommunikation och marknadsföring, inbegripet marknadsövervakningsåtgärder och verksamhet som särskilt syftar till att höja konsumenternas medvetenhet om biodlingsprodukters kvalitet.

| g) | Åtgärder för att höja produktkvaliteten. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att höja produktkvaliteten.

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer motivera sina val av specifika mål och interventionstyper. De ska ange interventionerna för de valda interventionstyperna.

3.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer ange den finansiering som tillhandahålls av dem för de interventionstyper som valts i deras strategiska GJP-planer.

4.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla åtminstone samma mängd finansiering som det ekonomiska bistånd från unionen som de använder på grundval av artikel 88.2 för att stödja de interventionstyper som avses i punkt 2 i den här artikeln.

5.   Det sammanlagda ekonomiska stöd som tillhandahålls av unionen och medlemsstaterna får inte överstiga de utgifter som belastat stödmottagaren.

6.   Medlemsstaterna ska vid utarbetandet av sina strategiska GJP-planer samarbeta med företrädare för organisationer inom biodlingssektorn.

7.   Medlemsstaterna ska varje år meddela kommissionen antalet bikupor i deras territorium.

Artikel 56

Ytterligare delegerade befogenheter för interventionstyper i biodlingssektorn

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med ytterligare krav, utöver dem som fastställs i detta avsnitt, avseende

| a) | medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen antalet bikupor i deras territorium i enlighet med artikel 55.7, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen antalet bikupor i deras territorium i enlighet med artikel 55.7,

| b) | en definition av bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor, |
| --- | --- |

b)

en definition av bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor,

bikupa

| c) | det lägsta unionsbidraget till utgifterna i samband med genomförandet av de interventionstyper och interventioner som anges i artikel 55. |
| --- | --- |

c)

det lägsta unionsbidraget till utgifterna i samband med genomförandet av de interventionstyper och interventioner som anges i artikel 55.

Avsnitt 4

Vinsektorn

Artikel 57

Mål inom vinsektorn

De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska eftersträva ett eller flera av följande mål inom vinsektorn:

| a) | Förbättra den ekonomiska hållbarheten och konkurrenskraften hos unionens vinproducenter; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och h. |
| --- | --- |

a)

Förbättra den ekonomiska hållbarheten och konkurrenskraften hos unionens vinproducenter; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och h.

| b) | Bidra till en begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, till en förbättring av hållbara produktionssystem och till en minskning av miljöpåverkan från unionens vinsektor, inbegripet genom att hjälpa vinodlarna att minska användningen av insatsvaror och att införa miljövänligare tekniker och odlingsmetoder; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 d–f och i. |
| --- | --- |

b)

Bidra till en begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, till en förbättring av hållbara produktionssystem och till en minskning av miljöpåverkan från unionens vinsektor, inbegripet genom att hjälpa vinodlarna att minska användningen av insatsvaror och att införa miljövänligare tekniker och odlingsmetoder; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 d–f och i.

| c) | Förbättra anställningsvillkoren och genomdriva arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152. |
| --- | --- |

c)

Förbättra anställningsvillkoren och genomdriva arbetsgivarskyldigheter och krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152.

| d) | Förbättra prestationen hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och stärka deras långsiktiga konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h. |
| --- | --- |

d)

Förbättra prestationen hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och stärka deras långsiktiga konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h.

| e) | Bidra till att återupprätta balansen mellan tillgång och efterfrågan på unionens vinmarknad och därmed förebygga marknadskriser; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a. |
| --- | --- |

e)

Bidra till att återupprätta balansen mellan tillgång och efterfrågan på unionens vinmarknad och därmed förebygga marknadskriser; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a.

| f) | Bidra till att trygga intäkterna för unionens producenter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, djur, sjukdomar eller skadedjursangrepp; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a. |
| --- | --- |

f)

Bidra till att trygga intäkterna för unionens producenter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, djur, sjukdomar eller skadedjursangrepp; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a.

| g) | Öka säljbarheten och konkurrenskraften för unionens vinprodukter, särskilt genom att utveckla innovativa produkter och processer och innovativ teknik och genom att skapa värde i något skede av försörjningskedjan; det målet kan inbegripa kunskapsöverföring och rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c, e och i. |
| --- | --- |

g)

Öka säljbarheten och konkurrenskraften för unionens vinprodukter, särskilt genom att utveckla innovativa produkter och processer och innovativ teknik och genom att skapa värde i något skede av försörjningskedjan; det målet kan inbegripa kunskapsöverföring och rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 a, b, c, e och i.

| h) | Upprätthålla användningen av biprodukter från vinframställning för industriella och energirelaterade ändamål för att säkerställa kvaliteten på vin från unionen och samtidigt skydda miljön; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 d och e. |
| --- | --- |

h)

Upprätthålla användningen av biprodukter från vinframställning för industriella och energirelaterade ändamål för att säkerställa kvaliteten på vin från unionen och samtidigt skydda miljön; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 d och e.

| i) | Bidra till att öka konsumenternas medvetenhet om ansvarsfull vinkonsumtion och om unionens kvalitetssystem för vin; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b och i. |
| --- | --- |

i)

Bidra till att öka konsumenternas medvetenhet om ansvarsfull vinkonsumtion och om unionens kvalitetssystem för vin; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b och i.

| j) | Öka konkurrenskraften för unionens vinprodukter i tredjeländer, inbegripet genom att öppna och diversifiera vinmarknaderna; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b och h. |
| --- | --- |

j)

Öka konkurrenskraften för unionens vinprodukter i tredjeländer, inbegripet genom att öppna och diversifiera vinmarknaderna; det målet rör de specifika mål som anges i artikel 6.1 b och h.

| k) | Bidra till att öka producenternas motståndskraft mot konjunkturväxlingar; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a. |
| --- | --- |

k)

Bidra till att öka producenternas motståndskraft mot konjunkturväxlingar; det målet rör det specifika mål som anges i artikel 6.1 a.

Artikel 58

Interventionstyper inom vinsektorn

1.   För varje mål som valts bland målen i artikel 57 ska de medlemsstater som avses i artikel 88.1 i sina strategiska GJP-planer välja en eller flera av följande interventionstyper:

| a) | Omstrukturering och omställning av vinodlingar, som är en process som utgörs av ett eller flera av följande:






  i) | Omställning till andra sorter, även genom dubbelympning, inbegripet för att förbättra kvaliteten eller miljöhållbarheten, av omsorg om anpassning till klimatförändringarna eller för att stärka den genetiska mångfalden. |
| --- | --- | --- |

a)

Omstrukturering och omställning av vinodlingar, som är en process som utgörs av ett eller flera av följande:

i)

Omställning till andra sorter, även genom dubbelympning, inbegripet för att förbättra kvaliteten eller miljöhållbarheten, av omsorg om anpassning till klimatförändringarna eller för att stärka den genetiska mångfalden.

| ii) | Omlokalisering av vinodlingar. |
| --- | --- |

ii)

Omlokalisering av vinodlingar.

| iii) | Återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

iii)

Återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet.

| iv) | Förbättringar av tekniken för att förvalta vinodlingarna, särskilt införandet av avancerade system för hållbar produktion, inbegripet minskad användning av bekämpningsmedel; normal förnyelse av uttjänta vinodlingar, som utgörs av återplantering av samma skifte med samma druvsort för vinplantering enligt samma vinodlingsmetod, ska dock inte ingå. |
| --- | --- |

iv)

Förbättringar av tekniken för att förvalta vinodlingarna, särskilt införandet av avancerade system för hållbar produktion, inbegripet minskad användning av bekämpningsmedel; normal förnyelse av uttjänta vinodlingar, som utgörs av återplantering av samma skifte med samma druvsort för vinplantering enligt samma vinodlingsmetod, ska dock inte ingå.

| b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar i jordbrukssystem för vinodling, utom insatser som är relevanta för den interventionstyp som föreskrivs i led a, i bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar i jordbrukssystem för vinodling, utom insatser som är relevanta för den interventionstyp som föreskrivs i led a, i bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring.

| c) | Grön skörd som innebär fullständig destruktion eller borttagande av omogna druvklasar i syfte att reducera avkastningen från det berörda området till noll, och undantaget obärgad skörd som innebär att säljbara druvor lämnas på vinstockarna vid utgången av den normala produktionscykeln. |
| --- | --- |

c)

Grön skörd som innebär fullständig destruktion eller borttagande av omogna druvklasar i syfte att reducera avkastningen från det berörda området till noll, och undantaget obärgad skörd som innebär att säljbara druvor lämnas på vinstockarna vid utgången av den normala produktionscykeln.

| d) | Skördeförsäkring mot förluster som uppstår till följd av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, skador förorsakade av djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

d)

Skördeförsäkring mot förluster som uppstår till följd av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, skador förorsakade av djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp.

| e) | Materiella och immateriella investeringar i innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter, inbegripet produkter framställda utifrån och biprodukter av vinframställning, innovativa processer och innovativ teknik för tillverkning av vinprodukter och digitalisering av dessa processer och denna teknik, liksom andra investeringar som skapar värde i något skede av leveranskedjan, inbegripet inslag av kunskapsöverföring och bidrag till anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

e)

Materiella och immateriella investeringar i innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter, inbegripet produkter framställda utifrån och biprodukter av vinframställning, innovativa processer och innovativ teknik för tillverkning av vinprodukter och digitalisering av dessa processer och denna teknik, liksom andra investeringar som skapar värde i något skede av leveranskedjan, inbegripet inslag av kunskapsöverföring och bidrag till anpassning till klimatförändringar.

| f) | Rådgivningstjänster, särskilt vad gäller anställningsvillkor, arbetsgivarskyldigheter och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

f)

Rådgivningstjänster, särskilt vad gäller anställningsvillkor, arbetsgivarskyldigheter och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| g) | Destillation av biprodukter från vinframställning som har utförts i enlighet med begränsningarna i del II avsnitt D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

g)

Destillation av biprodukter från vinframställning som har utförts i enlighet med begränsningarna i del II avsnitt D i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013.

| h) | Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende viner från unionen och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion eller främjar unionens kvalitetssystem för skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

h)

Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende viner från unionen och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion eller främjar unionens kvalitetssystem för skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning.

| i) | Åtgärder som vidtas av branschorganisationer som erkänts av medlemsstaterna i vinsektorn i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 i syfte att stärka unionens vingårdars anseende genom att främja vinturismen i produktionsområden. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder som vidtas av branschorganisationer som erkänts av medlemsstaterna i vinsektorn i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 i syfte att stärka unionens vingårdars anseende genom att främja vinturismen i produktionsområden.

| j) | Åtgärder som vidtas av branschorganisationer som erkänts av medlemsstaterna i vinsektorn i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 i syfte att förbättra kännedomen om marknaden. |
| --- | --- |

j)

Åtgärder som vidtas av branschorganisationer som erkänts av medlemsstaterna i vinsektorn i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 i syfte att förbättra kännedomen om marknaden.

| k) | Främjande åtgärder och kommunikationsåtgärder som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande åtgärder och verksamheter som syftar till att öka vinsektorns konkurrenskraft samt till att öppna, diversifiera eller konsolidera marknaderna:






  i) | PR, säljfrämjande åtgärder eller reklam, som särskilt betonar fördelarna med den höga standarden hos unionsprodukterna, särskilt när det gäller kvalitet, livsmedelssäkerhet eller miljö. |
| --- | --- | --- |

k)

Främjande åtgärder och kommunikationsåtgärder som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande åtgärder och verksamheter som syftar till att öka vinsektorns konkurrenskraft samt till att öppna, diversifiera eller konsolidera marknaderna:

i)

PR, säljfrämjande åtgärder eller reklam, som särskilt betonar fördelarna med den höga standarden hos unionsprodukterna, särskilt när det gäller kvalitet, livsmedelssäkerhet eller miljö.

| ii) | Deltagande i stora internationella evenemang, varumässor eller utställningar. |
| --- | --- |

ii)

Deltagande i stora internationella evenemang, varumässor eller utställningar.

| iii) | Informationskampanjer, särskilt om unionens kvalitetssystem avseende skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och ekologisk produktion. |
| --- | --- |

iii)

Informationskampanjer, särskilt om unionens kvalitetssystem avseende skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och ekologisk produktion.

| iv) | Undersökningar om nya eller befintliga marknader som är nödvändiga för att utöka och konsolidera avsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

iv)

Undersökningar om nya eller befintliga marknader som är nödvändiga för att utöka och konsolidera avsättningsmöjligheterna.

| v) | Utvärderingsstudier av resultaten av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna. |
| --- | --- |

v)

Utvärderingsstudier av resultaten av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna.

| vi) | Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att hindra inskränkningar i eller möjliggöra tillträdet till tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

vi)

Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att hindra inskränkningar i eller möjliggöra tillträdet till tredjelandsmarknader.

| l) | Tillfälligt och gradvis avtagande stöd för att täcka de administrativa kostnaderna för inrättandet av gemensamma fonder. |
| --- | --- |

l)

Tillfälligt och gradvis avtagande stöd för att täcka de administrativa kostnaderna för inrättandet av gemensamma fonder.

| m) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar som syftar till att förbättra hållbarheten i vinproduktionen genom






  i) | förbättrad vattenanvändning och vattenförvaltning, |
| --- | --- | --- |

m)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar som syftar till att förbättra hållbarheten i vinproduktionen genom

i)

förbättrad vattenanvändning och vattenförvaltning,

| ii) | omställning till ekologisk produktion, |
| --- | --- |

ii)

omställning till ekologisk produktion,

| iii) | införande av integrerade produktionstekniker, |
| --- | --- |

iii)

införande av integrerade produktionstekniker,

| iv) | inköp av utrustning för precisionsproduktion eller digitaliserade produktionsmetoder, |
| --- | --- |

iv)

inköp av utrustning för precisionsproduktion eller digitaliserade produktionsmetoder,

| v) | bidrag till markvård och åtgärder för att öka koldioxidbindningen i marken, |
| --- | --- |

v)

bidrag till markvård och åtgärder för att öka koldioxidbindningen i marken,

| vi) | skapande eller bevarande av livsmiljöer som verkar gynnsamt på den biologiska mångfalden eller för landskapets bevarande, inbegripet bevarandet av historiska inslag i landskapet, eller |
| --- | --- |

vi)

skapande eller bevarande av livsmiljöer som verkar gynnsamt på den biologiska mångfalden eller för landskapets bevarande, inbegripet bevarandet av historiska inslag i landskapet, eller

| vii) | åtgärder för att minska avfallsproduktionen och förbättra avfallshanteringen. |
| --- | --- |

vii)

åtgärder för att minska avfallsproduktionen och förbättra avfallshanteringen.

Första stycket led k ska endast tillämpas på vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning och vin med uppgift om vindruvssort. Främjande åtgärder och kommunikationsåtgärder och verksamhet som syftar till att konsolidera avsättningsmöjligheter på marknaden ska begränsas till en period på högst tre år som inte kan förlängas, och ska endast gälla de av unionens kvalitetssystem som omfattar skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning.

2.   De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska i sina strategiska GJP-planer motivera sina val av mål och interventionstyper inom vinsektorn. De ska ange interventionerna för de valda interventionstyperna.

De medlemsstater som väljer de interventionstyper som anges i punkt 1 första stycket led k i denna artikel ska fastställa särskilda bestämmelser för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder, särskilt vad gäller deras längsta tillåtna löptid.

3.   De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska, utöver de krav som anges i avdelning V, i sina strategiska GJP-planer ange en tidsplan för genomförandet av de valda interventionstyperna, interventionerna och en allmän finansieringsöversikt som visar vilka medel som ska sättas in och den planerade fördelningen av medel mellan de valda interventionstyperna och mellan interventionerna i enlighet med de anslag som anges i bilaga VII.

Artikel 59

Ekonomiskt stöd från unionen till vinsektorn

1.   Det ekonomiska stödet från unionen för omstrukturering och omställning av de vinodlingar som avses i artikel 58.1 första stycket led a får inte överstiga 50 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar eller 75 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar i mindre utvecklade regioner.

Det ekonomiska stödet får dock för branta sluttningar och terrasser i områden där lutningen överskrider 40 %, uppgå till 60 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar, eller upp till 80 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar i mindre utvecklade regioner.

Stödet får endast tillhandahållas i form av ersättning till producenter för förlorad inkomst på grund av genomförandet av interventionen och bidraget till kostnaderna för omstrukturering och omställning. Ersättningen till producenterna för förlorad inkomst på grund av genomförandet av interventionen får täcka upp till 100 % av den relevanta förlusten och utformas på ett av följande sätt:

| a) | Ett tillstånd att ha både gamla och nya vinstockar samtidigt under en fastställd period på högst tre år. |
| --- | --- |

a)

Ett tillstånd att ha både gamla och nya vinstockar samtidigt under en fastställd period på högst tre år.

| b) | Ekonomisk ersättning under en fastställd period på högst tre år. |
| --- | --- |

b)

Ekonomisk ersättning under en fastställd period på högst tre år.

2.   Det ekonomiska stödet från unionen för de investeringar som avses i artikel 58.1 första stycket led b får inte överstiga:

| a) | 50 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

a)

50 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i mindre utvecklade regioner.

| b) | 40 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i andra regioner än mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

b)

40 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i andra regioner än mindre utvecklade regioner.

| c) | 75 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

c)

75 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i de yttersta randområdena.

| d) | 65 % av de stödberättigande investeringskostnaderna på de mindre Egeiska öarna. |
| --- | --- |

d)

65 % av de stödberättigande investeringskostnaderna på de mindre Egeiska öarna.

Den högsta nivå för unionens ekonomiska stöd som anges i första stycket får endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (43). Det får dock beviljas alla företag i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna.

För företag som inte omfattas av artikel 2.1 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har färre än 750 anställda eller en årsomsättning som understiger 200 miljoner EUR ska de högsta nivåer för unionens ekonomiska stöd som anges i första stycket i denna punkt halveras.

Ekonomiskt stöd från unionen får inte beviljas företag i svårigheter i den mening som avses i kommissionens meddelande med titeln Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (44).

3.   Det ekonomiska stödet från unionen för den gröna skörd som avses i artikel 58.1 första stycket led c får inte överskrida 50 % av summan av de direkta kostnaderna för destruktion eller borttagande av druvklasar och de förlorade intäkterna i samband med destruktion eller borttagande.

4.   Det ekonomiska stödet från unionen för de interventioner som avses i artikel 58.1 första stycket leden i, j och m får inte överskrida 50 % av de direkta eller de stödberättigande kostnaderna.

5.   Det ekonomiska stödet från unionen för den skördeförsäkring som avses i artikel 58.1 första stycket led d får inte överstiga följande gränser:

| a) | 80 % av de kostnader för försäkringspremier som producenterna betalar för att försäkra sig mot förluster som uppstår till följd av ogynnsamma väderförhållanden som kan jämställas med naturkatastrofer. |
| --- | --- |

a)

80 % av de kostnader för försäkringspremier som producenterna betalar för att försäkra sig mot förluster som uppstår till följd av ogynnsamma väderförhållanden som kan jämställas med naturkatastrofer.

| b) | 50 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har tecknat för att försäkra sig mot






  i) | förluster enligt led a och förluster som uppstått till följd av andra ogynnsamma väderförhållanden, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % av de kostnader för försäkringspremier som producenten har tecknat för att försäkra sig mot

i)

förluster enligt led a och förluster som uppstått till följd av andra ogynnsamma väderförhållanden,

| ii) | förluster som uppstått till följd av djur- eller växtsjukdomar eller skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

ii)

förluster som uppstått till följd av djur- eller växtsjukdomar eller skadedjursangrepp.

Ekonomiskt stöd från unionen för skördeförsäkring får beviljas om de berörda försäkringsutbetalningarna inte kompenserar producenterna för mer än 100 % av deras förlorade inkomst, med beaktande av eventuell ersättning som producenterna kan ha fått från andra stödordningar i samband med den försäkrade risken. I försäkringsavtalen ska det ingå krav på att stödmottagare vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.

6.   Det ekonomiska stödet från unionen för innovation som avses i artikel 58.1 första stycket led e får inte överstiga följande gränser:

| a) | 50 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

a)

50 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i mindre utvecklade regioner.

| b) | 40 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i andra regioner än mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

b)

40 % av de stödberättigande investeringskostnaderna i andra regioner än mindre utvecklade regioner.

| c) | 80 % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

c)

80 % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena.

| d) | 65 % av de stödberättigande investeringskostnaderna på de mindre Egeiska öarna. |
| --- | --- |

d)

65 % av de stödberättigande investeringskostnaderna på de mindre Egeiska öarna.

Den högsta nivå för unionens ekonomiska stöd som anges i första stycket får endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG; det får dock beviljas alla företag i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna.

För företag som inte omfattas av artikel 2.1 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har färre än 750 anställda eller en årsomsättning som understiger 200 miljoner EUR ska de högsta nivåer för unionens ekonomiska stöd som anges i första stycket i denna punkt halveras.

7.   Det ekonomiska stödet från unionen för de informationsåtgärder och främjande åtgärder som avses i artikel 58.1 första stycket leden h och k får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna.

Dessutom får de medlemsstater som avses i artikel 88.1 bevilja nationellt stöd på högst 30 % av de stödberättigande utgifterna, men det ekonomiska stödet från unionen och medlemsstatens stöd får sammantaget inte överstiga 80 % av de stödberättigande utgifterna.

8.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa det ekonomiska stödet från unionen för den destillation av biprodukter från vinframställning som avses i artikel 58.1 första stycket led g i enlighet med de särskilda regler som anges i artikel 60.3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 60

Särskilda regler om ekonomiskt stöd från unionen till vinsektorn

1.   De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska säkerställa att det ekonomiska stödet från unionen för skördeförsäkring inte snedvrider konkurrensen på försäkringsmarknaden.

2.   De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska inrätta ett system som grundar sig på objektiva kriterier för att säkerställa att grön skörd inte leder till att enskilda producenter får ersättning som överstiger den gräns som anges i artikel 59.3.

3.   Beloppet för det ekonomiska stödet från unionen för den destillation av biprodukter från vinframställning som avses i artikel 58.1 första stycket led g ska fastställas per volymprocent och hektoliter för den producerade alkoholen. Inget ekonomiskt stöd från unionen ska betalas ut för den volym alkohol i de biprodukter som ska destilleras som överskrider 10 % i förhållande till alkoholvolymen i det framställda vinet.

De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska säkerställa att det ekonomiska stödet från unionen för destillation av biprodukter från vinframställning betalas ut till destillatörer som bearbetar biprodukter från vinframställning som levereras för destillation till råalkohol med en alkoholhalt på minst 92 volymprocent.

Det ekonomiska stödet från unionen ska innefatta en klumpsumma som kompensation för kostnaderna för insamling av biprodukterna från vinframställning. Detta belopp ska överföras från destillatören till producenten, om dessa kostnader bärs av producenten.

De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska säkerställa att den alkohol som framställs genom destillation av biprodukter från vinframställning för vilken ekonomiskt stöd från unionen har beviljats används uteslutande för industriella eller energirelaterade ändamål som inte snedvrider konkurrensen.

4.   De medlemsstater som avses i artikel 88.1 ska i sina strategiska GJP-planer säkerställa att minst 5 % av utgifterna öronmärks och att åtminstone en åtgärd vidtas för att uppfylla de mål som gynnar miljöskydd, anpassning till klimatförändringar, förbättrad hållbarhet i produktionssystem och produktionsprocesser, minskad miljöpåverkan från unionens vinsektor, energibesparingar och förbättrad global energieffektivitet inom vinsektorn, i enlighet med de mål som fastställs i artikel 57 b, d och h.

Avsnitt 5

Humlesektorn

Artikel 61

Mål och interventionstyper inom humlesektorn

1.   Tyskland ska inom humlesektorn eftersträva ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 a–h, j och k.

2.   Tyskland ska i sin strategiska GJP-plan välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 47 i syfte att uppnå de mål som valts enligt punkt 1 i den här artikeln. Tyskland ska ange interventioner för de valda interventionstyperna. Den ska i sin strategiska GJP-plan motivera valet av mål, interventionstyper och interventioner för uppnåendet av de målen.

3.   De interventioner som Tyskland anger ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer eller deras sammanslutningar som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013.

4.   De operativa program som avses i punkt 3 ska uppfylla villkoren i artikel 50.2, 50.4, 50.5, 50.6 och 50.8.

5.   Tyskland ska säkerställa att det ekonomiska stödet från unionen till varje producentorganisation eller sammanslutningar av producentorganisationer enligt denna artikel för de interventionstyper som avses i artikel 47.2 f, g och h inte överstiger, i genomsnitt under tre år i följd, en tredjedel av det sammanlagda unionsstöd som mottagits för deras operativa program under samma period.

Artikel 62

Ekonomiskt stöd från unionen

1.   Inom ramen för det anslag som avses i artikel 88.3 ska Tyskland fördela det högsta unionsanslaget till de producentorganisationer eller deras sammanslutningar som genomför de operativa program som avses i artikel 61.3 i proportion till det antal hektar odlade med humle som varje producentorganisation representerar.

2.   Inom ramen för de högsta belopp som beviljas varje producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer i enlighet med punkt 1, ska unionens ekonomiska stöd till de operativa program som avses i artikel 61 begränsas till 50 % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som avses i den artikeln. Den återstående delen av utgifterna ska bäras av producentorganisationen eller den sammanslutning som omfattas av unionens ekonomiska stöd.

Unionens ekonomiska stöd ska utbetalas till de driftsfonder som producentorganisationerna eller deras sammanslutningar som erkänns enligt förordning (EU) nr 1308/2013 och som genomför de operativa programmen. För detta ändamål ska artikel 51 i den här förordningen gälla i tillämpliga delar.

3.   Den procentsats på 50 % som fastställs i punkt 2 ska ökas till 100 % i följande fall:

| a) | De interventionstyper som är kopplade till ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 d, e, f och h. |
| --- | --- |

a)

De interventionstyper som är kopplade till ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 d, e, f och h.

| b) | Interventioner som avser gemensam lagring, rådgivningstjänster, tekniskt stöd, utbildning och utbyte av bästa praxis som rör det ena av eller båda de mål som avses i artikel 46 a och j. |
| --- | --- |

b)

Interventioner som avser gemensam lagring, rådgivningstjänster, tekniskt stöd, utbildning och utbyte av bästa praxis som rör det ena av eller båda de mål som avses i artikel 46 a och j.

Avsnitt 6

Sektorn för olivolja och bordsoliver

Artikel 63

Mål inom sektorn för olivolja och bordsoliver

Grekland, Frankrike och Italien ska inom sektorn för olivolja och bordsoliver eftersträva ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 a–h, j och k.

Artikel 64

Interventionstyper inom sektorn för olivolja och bordsoliver

1.   Grekland, Frankrike och Italien ska i sina strategiska GJP-planer välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 47 i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 63. Medlemsstaterna ska ange interventionerna för de valda interventionstyperna.

2.   De interventioner som anges av Grekland, Frankrike och Italien ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Artiklarna 50.2, 50.4, 50.5, 50.6 och 50.8 samt 51 i den här förordningen ska också gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 65.3.

Artikel 65

Ekonomiskt stöd från unionen

1.   Det ekonomiska stödet från unionen till de stödberättigande kostnaderna får inte överstiga

| a) | 75 % av de faktiska utgifterna för interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 a–f, h och k, |
| --- | --- |

a)

75 % av de faktiska utgifterna för interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 46 a–f, h och k,

| b) | 75 % av de faktiska utgifterna för investeringar i fasta tillgångar och 50 % för andra interventioner som är kopplade till det mål som anges i artikel 46 g, |
| --- | --- |

b)

75 % av de faktiska utgifterna för investeringar i fasta tillgångar och 50 % för andra interventioner som är kopplade till det mål som anges i artikel 46 g,

| c) | 50 % av de faktiska utgifterna för interventioner som är kopplade till det mål som anges i artikel 46 j, |
| --- | --- |

c)

50 % av de faktiska utgifterna för interventioner som är kopplade till det mål som anges i artikel 46 j,

| d) | 75 % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som avses i artikel 47.1 f och h, om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer från minst två producerande medlemsstater, eller 50 % om detta villkor inte uppfylls. |
| --- | --- |

d)

75 % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som avses i artikel 47.1 f och h, om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer från minst två producerande medlemsstater, eller 50 % om detta villkor inte uppfylls.

2.   Det ekonomiska stödet från unionen ska begränsas till högst 30 % av värdet av den saluförda produktionen för varje producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer under 2023 och 2024, 15 % 2025 och 2026 och 10 % från och med 2027.

3.   Grekland, Frankrike och Italien får tillhandahålla kompletterande finansiering av de driftsfonder som avses i artikel 51 med upp till 50 % av de kostnader som inte täcks av det ekonomiska stödet från unionen.

4.   Grekland, Frankrike och Italien ska säkerställa att utgifterna för de interventionstyper som avses i artikel 47.2 f, g och h inte överstiger en tredjedel av de totala utgifterna inom varje operativt program enligt vad som anges i deras strategiska GJP-planer.

Avsnitt 7

Andra sektorer

Artikel 66

Mål inom andra sektorer

Medlemsstaterna får i sina strategiska GJP-planer välja de sektorer som avses i artikel 42 f inom vilka de ska genomföra de interventionstyper som fastställs i artikel 47. För varje sektor som medlemsstaterna väljer ska de eftersträva ett eller flera av de mål som anges i artikel 46 a–h, j och k. Medlemsstaterna ska motivera sina val av sektorer och mål.

Artikel 67

Interventionstyper inom andra sektorer

1.   För varje sektor som valts i enlighet med artikel 66 ska medlemsstaterna välja en eller flera av de interventionstyper som avses i artikel 47 som ska genomföras genom godkända operativa program som utformats av

| a) | producentorganisationer och deras sammanslutningar, som ska vara erkända inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 eller inom ramen för punkt 7 i denna artikel, eller |
| --- | --- |

a)

producentorganisationer och deras sammanslutningar, som ska vara erkända inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013 eller inom ramen för punkt 7 i denna artikel, eller

| b) | kooperativ, samt andra former av samarbete mellan producenter som inrättats på producenters initiativ och kontrolleras av dem, som av en medlemsstats behöriga myndighet fastställts vara producentgrupper, för en övergångsperiod på högst fyra år från och med inledningen av ett godkänt operativt program som ska avslutas senast den 31 december 2027. |
| --- | --- |

b)

kooperativ, samt andra former av samarbete mellan producenter som inrättats på producenters initiativ och kontrolleras av dem, som av en medlemsstats behöriga myndighet fastställts vara producentgrupper, för en övergångsperiod på högst fyra år från och med inledningen av ett godkänt operativt program som ska avslutas senast den 31 december 2027.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa kriterier för fastställande av producentgrupper och fastställa verksamheten och målen för producentgrupper som avses i punkt 1 b i syfte att dessa producentgrupper ska kunna uppfylla kraven för erkännande som producentorganisationer inom ramen för artiklarna 152–154 eller artikel 161 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller enligt punkt 7 i den här artikeln.

3.   De producentgrupper som avses i punkt 1 b ska utöver ett operativt program även utarbeta och lämna in en erkännandeplan i syfte att, inom den övergångsperiod som avses i det ledet, uppfylla kraven i artiklarna 152–154 eller artikel 161 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller enligt punkt 7 i den här artikeln för erkännande som producentorganisationer.

I erkännandeplanen ska verksamhet och mål fastställas för att säkerställa framsteg i riktning mot att erhålla sådant erkännande.

Det stöd som beviljas en producentgrupp som inte erkänts som producentorganisation senast i slutet av övergångsperioden ska återkrävas.

4.   Medlemsstaterna ska motivera sina val av interventionstyper enligt punkt 1.

Medlemsstater som beslutar genomföra interventionstyper i detta avsnitt för produkter som förtecknas i bilaga VI ska särskilt ange, för varje sektor som de väljer, den produktförteckning som omfattas av den sektorn.

5.   De interventionstyper som avses i artikel 47.2 c och f–i ska inte gälla för bomull, rapsfrön och rybsfrön, solrosfrön och sojabönor som ingår i bilaga VI.

6.   De operativa program som avses i punkt 1 ska uppfylla villkoren i artikel 50.2, 50.4, 50.5, 50.6 och 50.8.

7.   Medlemsstater som väljer att genomföra interventionstyper som avses i artikel 42 f inom bomullssektorn ska erkänna producentorganisationer inom den sektorn och sammanslutningar av sådana producentorganisationer i enlighet med de krav och genom de förfaranden som föreskrivs i artiklarna 152.1 och 153–156 i förordning (EU) nr 1308/2013. Producentgrupper för bomull och förbund av sådana producentgrupper som erkänts av medlemsstaterna i enlighet med protokoll nr 4 till 1979 års anslutningsakt för Republiken Grekland före den här förordningens ikraftträdande ska vid tillämpning av detta avsnitt anses vara producentorganisationer respektive sammanslutningar av producentorganisationer.

8.   Medlemsstaterna ska säkerställa att utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 47.2 f, g och h inte överstiger en tredjedel av de totala utgifterna inom ramen för varje operativt program enligt vad som anges i deras strategiska GJP-planer.

Artikel 68

Ekonomiskt stöd från unionen

1.   Det ekonomiska stödet från unionen ska begränsas till 50 % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 67. Den återstående delen av utgifterna ska bäras av stödmottagarna.

Unionens ekonomiska stöd ska utbetalas till de driftsfonder som inrättats av producentorganisationer eller deras sammanslutningar som erkänns enligt förordning (EU) nr 1308/2013 eller enligt artikel 67.7 i den här förordningen eller av producentgrupper som avses i artikel 67.1 b i den här förordningen. För detta ändamål ska artiklarna 51 och 52.1 i den här förordningen gälla i tillämpliga delar.

2.   Den procentsats på 50 % som föreskrivs i punkt 1 ska höjas till 60 % för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller enligt artikel 67.7 i den här förordningen under de första fem åren efter året för erkännandet.

3.   Det ekonomiska stödet från unionen ska begränsas till 6 % av värdet av den saluförda produktionen för

| a) | varje producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer som avses i artikel 67.1 a, eller |
| --- | --- |

a)

varje producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer som avses i artikel 67.1 a, eller

| b) | varje producentgrupp som avses i artikel 67.1 b. |
| --- | --- |

b)

varje producentgrupp som avses i artikel 67.1 b.

KAPITEL IV

INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING

Avsnitt 1

Interventionstyper

Artikel 69

Interventionstyper för landsbygdsutveckling

Interventionstyperna i detta kapitel ska bestå av utbetalningar och stöd avseende följande:

| a) | Miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden. |
| --- | --- |

a)

Miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden.

| b) | Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar. |
| --- | --- |

b)

Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar.

| c) | Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav. |
| --- | --- |

c)

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav.

| d) | Investeringar, inbegripet investeringar i bevattning. |
| --- | --- |

d)

Investeringar, inbegripet investeringar i bevattning.

| e) | Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag. |
| --- | --- |

e)

Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag.

| f) | Riskhanteringsverktyg. |
| --- | --- |

f)

Riskhanteringsverktyg.

| g) | Samarbete. |
| --- | --- |

g)

Samarbete.

| h) | Kunskapsutbyte och informationsspridning. |
| --- | --- |

h)

Kunskapsutbyte och informationsspridning.

Artikel 70

Miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden

1.   Medlemsstaterna ska inkludera åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk bland interventionerna i sina strategiska GJP-planer och får i dessa inkludera andra förvaltningsåtaganden. Utbetalningar för dessa åtaganden ska beviljas enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i de strategiska GJP-planerna.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd till jordbrukare eller andra stödmottagare som frivilligt gör förvaltningsåtaganden som anses bidra till att uppnå ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2.

3.   Enligt denna artikel ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som

| a) | går utöver de tillämpliga föreskrivna verksamhetskrav och GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2, |
| --- | --- |

a)

går utöver de tillämpliga föreskrivna verksamhetskrav och GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2,

| b) | går utöver de relevanta tillämpliga minimikraven för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra tillämpliga obligatoriska krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten; det kravet gäller inte åtaganden som rör trädjordbruk och underhåll av beskogade arealer, |
| --- | --- |

b)

går utöver de relevanta tillämpliga minimikraven för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra tillämpliga obligatoriska krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten; det kravet gäller inte åtaganden som rör trädjordbruk och underhåll av beskogade arealer,

| c) | går utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.2, |
| --- | --- |

c)

går utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.2,

| d) | skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 31. |
| --- | --- |

d)

skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 31.

Om det i nationell rätt åläggs nya krav som går utöver motsvarande minimikrav i unionsrätten, får för åtaganden som avses i första stycket led b stöd beviljas för åtaganden som bidrar till uppfyllandet av dessa krav i högst 24 månader från och med den dag då de blev obligatoriska för jordbruksföretaget.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa de utbetalningar som ska göras på grundval av de merkostnader och det inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till, med beaktande av de mål som satts upp. Dessa utbetalningar ska beviljas årligen och får även täcka transaktionskostnader. I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd som ett engångsstöd per enhet.

5.   Medlemsstaterna får främja och stödja gemensamma system och resultatbaserat stöd för att uppmuntra jordbrukare eller andra stödmottagare att få till stånd en väsentlig höjning av miljöns kvalitet, i större skala eller på ett mätbart sätt.

6.   Åtaganden ska göras för en period på mellan fem och sju år.

Medlemsstaterna får dock i sina strategiska GJP-planer fastställa

| a) | en längre period för särskilda typer av åtaganden, vilket inbegriper möjligheten att bevilja förlängning med ett år efter det att den inledande perioden har avslutats, om en sådan längre period är nödvändig för att uppnå eller bibehålla vissa miljövinster eller djurskyddsfördelar, |
| --- | --- |

a)

en längre period för särskilda typer av åtaganden, vilket inbegriper möjligheten att bevilja förlängning med ett år efter det att den inledande perioden har avslutats, om en sådan längre period är nödvändig för att uppnå eller bibehålla vissa miljövinster eller djurskyddsfördelar,

| b) | en kortare period på minst ett år för åtaganden om djurskydd, för åtaganden om bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser, för omställning till ekologiskt jordbruk, för nya åtaganden som följer direkt på de åtaganden som utfördes under den inledande perioden eller i andra vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

b)

en kortare period på minst ett år för åtaganden om djurskydd, för åtaganden om bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser, för omställning till ekologiskt jordbruk, för nya åtaganden som följer direkt på de åtaganden som utfördes under den inledande perioden eller i andra vederbörligen motiverade fall.

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en översynsklausul införs för insatser som genomförs inom ramen för den interventionstyp som avses i denna artikel för att säkerställa att insatserna anpassas som en följd av ändringar av tillämpliga obligatoriska normer, krav eller skyldigheter som avses i punkt 3 och som åtagandena måste gå utöver, eller för att säkerställa överensstämmelse med första stycket led d i samma punkt. Om stödmottagaren inte godtar en sådan anpassning ska åtagandet upphöra att gälla och ingen återbetalning av betalningar enligt denna artikel ska krävas för den period under vilken åtagandet gällde.

Medlemsstaterna ska även säkerställa att en översynsklausul införs för insatser som genomförs inom ramen för den interventionstyp som avses i denna artikel och som varar längre än perioden för den strategiska GJP-planen för att insatserna ska kunna anpassas till den rättsliga ram som är tillämplig för nästa period.

8.   Om stöd enligt denna artikel beviljas för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk eller åtaganden om att ställa om till eller bibehålla ekologiska odlingsmetoder som fastställs i rådets förordning (EU) 2018/848 ska medlemsstaterna fastställa ett stöd per hektar. För övriga åtaganden får medlemsstaterna tillämpa andra enheter än hektar. I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd enligt denna artikel i form av en klumpsumma.

9.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de personer som gör insatser inom ramen för denna interventionstyp har den relevanta kunskap och information som krävs för att genomföra sådana insatser och att lämplig utbildning görs tillgänglig för dem som behöver det samt att tillgång till expertis ges för att hjälpa jordbrukare som åtar sig att förändra sina produktionssystem.

10.   Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är förenliga med dem som grundas på artikel 31.

Artikel 71

Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska GJP-planer i syfte att bidra till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

2.   Stöd enligt denna artikel ska i förekommande fall beviljas aktiva jordbrukare för de områden som anges i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013.

3.   Medlemsstaterna får utföra en noggrann avvägning i enlighet med de villkor som anges i artikel 32.3 tredje stycket i förordning (EU) nr 1305/2013.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna artikel i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de naturliga eller andra områdesspecifika begränsningarna inom det berörda området.

5.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 4 ska beräknas med beaktande av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar, i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar.

6.   Stöd enligt denna artikel ska beviljas årligen per hektar jordbruksareal.

Artikel 72

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för områdesspecifika nackdelar som uppkommit på grund av krav som införts genom genomförandet av direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG eller 2000/60/EG enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska GJP-planer i syfte att bidra till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

2.   Stöd enligt denna artikel ska i förekommande fall beviljas jordbrukare, skogsbrukare och deras sammanslutningar, liksom andra markförvaltare.

3.   Medlemsstaterna får innefatta ett eller flera av följande områden vid fastställandet av områden med nackdelar:

| a) | Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. |
| --- | --- |

a)

Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.

| b) | Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogsbruk som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategisk GJP-plan. |
| --- | --- |

b)

Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogsbruk som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategisk GJP-plan.

| c) | Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

c)

Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna artikel i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de områdesspecifika nackdelarna inom det berörda området, inbegripet eventuella transaktionskostnader.

5.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 4 ska beräknas på följande sätt:

| a) | När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.2 i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.2 i denna förordning.

| b) | När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav 1 som anges i bilaga III till denna förordning, de GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.2 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav 1 som anges i bilaga III till denna förordning, de GAEC-normer som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.2 i denna förordning.

6.   Stöd enligt denna artikel ska beviljas årligen per hektar.

Artikel 73

Investeringar

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna artikel för sådana investeringar i materiella och immateriella tillgångar som bidrar till att uppnå ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2.

För jordbruksföretag över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, ska stödet till skogsbrukssektorn endast beviljas om det läggs fram relevant information från en skogsförvaltningsplan eller ett likvärdigt instrument som överensstämmer med hållbart skogsbruk enligt definitionen i de allmänna riktlinjer för hållbar förvaltning av skogar i Europa som antogs under den andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa som ägde rum i Helsingfors den 16–17 juni 1993.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande:

| a) | Köp av jordbruksproduktionsrättigheter. |
| --- | --- |

a)

Köp av jordbruksproduktionsrättigheter.

| b) | Köp av stödrätter. |
| --- | --- |

b)

Köp av stödrätter.

| c) | Markköp för ett belopp som överstiger 10 % av de totala stödberättigande utgifterna för den berörda insatsen, med undantag av markköp i miljöbevarande syfte och för bevarande av kolrik mark samt markköp av unga jordbrukare med användning av finansieringsinstrument. Om det rör sig om finansieringsinstrument ska detta tak tillämpas på de stödberättigande offentliga utgifter som betalats till slutmottagaren eller, om det rör sig om garantier, på det belopp som motsvarar det underliggande lånet. |
| --- | --- |

c)

Markköp för ett belopp som överstiger 10 % av de totala stödberättigande utgifterna för den berörda insatsen, med undantag av markköp i miljöbevarande syfte och för bevarande av kolrik mark samt markköp av unga jordbrukare med användning av finansieringsinstrument. Om det rör sig om finansieringsinstrument ska detta tak tillämpas på de stödberättigande offentliga utgifter som betalats till slutmottagaren eller, om det rör sig om garantier, på det belopp som motsvarar det underliggande lånet.

| d) | Inköp av djur, och inköp av ettåriga växter och plantering av dessa, i annat syfte än






  i) | för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer, |
| --- | --- | --- |

d)

Inköp av djur, och inköp av ettåriga växter och plantering av dessa, i annat syfte än

i)

för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer,

| ii) | för att skydda boskap mot stora rovdjur eller mot att användas i skogsbruk i stället för maskiner, |
| --- | --- |

ii)

för att skydda boskap mot stora rovdjur eller mot att användas i skogsbruk i stället för maskiner,

| iii) | uppfödning av utrotningshotade raser enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 (45) enligt de åtaganden som avses i artikel 70, eller |
| --- | --- |

iii)

uppfödning av utrotningshotade raser enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 (45) enligt de åtaganden som avses i artikel 70, eller

| iv) | bevarande av växtsorter som hotas av genetisk utarmning enligt de åtaganden som avses i artikel 70. |
| --- | --- |

iv)

bevarande av växtsorter som hotas av genetisk utarmning enligt de åtaganden som avses i artikel 70.

| e) | Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter. |
| --- | --- |

e)

Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter.

| f) | Investeringar i storskalig infrastruktur, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, som inte ingår i de lokalt ledda utvecklingsstrategier som anges i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060, utom för bredband och förebyggande åtgärder för översvämningar och kustskydd i syfte att minska inverkan av sannolika naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer. |
| --- | --- |

f)

Investeringar i storskalig infrastruktur, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, som inte ingår i de lokalt ledda utvecklingsstrategier som anges i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060, utom för bredband och förebyggande åtgärder för översvämningar och kustskydd i syfte att minska inverkan av sannolika naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer.

| g) | Investeringar i beskogning som inte är förenliga med miljö- och klimatmålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning. |
| --- | --- |

g)

Investeringar i beskogning som inte är förenliga med miljö- och klimatmålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning.

Leden a, b, d och f i första stycket ska inte gälla om stöd tillhandahålls genom finansieringsinstrument.

4.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till en eller flera procentsatser som inte får överstiga 65 % av de stödberättigande kostnaderna.

De högsta stödnivåerna får ökas:

| a) | Till högst 80 % för följande investeringar:






  i) | Investeringar som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, och, vad gäller djurskydd, i artikel 6.1 i. |
| --- | --- | --- |

a)

Till högst 80 % för följande investeringar:

i)

Investeringar som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, och, vad gäller djurskydd, i artikel 6.1 i.

| ii) | Investeringar av unga jordbrukare som uppfyller de villkor som medlemsstaterna fastställer i sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 4.6. |
| --- | --- |

ii)

Investeringar av unga jordbrukare som uppfyller de villkor som medlemsstaterna fastställer i sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 4.6.

| iii) | Investeringar i de yttersta randområdena eller på de mindre Egeiska öarna. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar i de yttersta randområdena eller på de mindre Egeiska öarna.

| b) | Till högst 85 % för investeringar av småbruk i enlighet med vad som fastställs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Till högst 85 % för investeringar av småbruk i enlighet med vad som fastställs av medlemsstaterna.

| c) | Till högst 100 % för följande investeringar:






  i) | Investeringar i beskogning, inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, arrondering inom skogsbruk och icke-produktiva investeringar som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, inbegripet icke-produktiva investeringar i syfte att skydda boskap och grödor mot skador orsakade av vilda djur. |
| --- | --- | --- |

c)

Till högst 100 % för följande investeringar:

i)

Investeringar i beskogning, inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, arrondering inom skogsbruk och icke-produktiva investeringar som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, inbegripet icke-produktiva investeringar i syfte att skydda boskap och grödor mot skador orsakade av vilda djur.

| ii) | Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden och infrastruktur inom jordbruk och skogsbruk, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

ii)

Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden och infrastruktur inom jordbruk och skogsbruk, enligt vad som fastställts av medlemsstaterna.

| iii) | Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder inom jordbruk och skogsbruk, liksom investeringar i bevarandet av skogarnas hälsa. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser eller andra katastrofer samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder inom jordbruk och skogsbruk, liksom investeringar i bevarandet av skogarnas hälsa.

| iv) | Icke-produktiva investeringar som stöds genom lokalt ledda utvecklingsstrategier som fastställs i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060 och projekt i de operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i den här förordningen. |
| --- | --- |

iv)

Icke-produktiva investeringar som stöds genom lokalt ledda utvecklingsstrategier som fastställs i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060 och projekt i de operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i den här förordningen.

5.   Om unionsrätten medför att jordbrukare åläggs nya krav får stöd beviljas för investeringar för att uppfylla dessa krav i högst 24 månader från och med den dag då de blev obligatoriska för jordbruksföretaget.

Artikel 74

Investeringar i bevattning

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd till investeringar i bevattning i nya och befintliga områden med bevattning, förutsatt att villkoren i artikel 73 och i den här artikeln är uppfyllda.

2.   Investeringar i bevattning ska ges stöd endast om den berörda medlemsstaten har sänt en förvaltningsplan för avrinningsdistrikt till kommissionen i enlighet med direktiv 2000/60/EG för hela det område där investeringen är tänkt att äga rum, samt för eventuella andra områden där miljön kan påverkas av investeringen. De åtgärder som får verkan inom ramen för förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet i enlighet med artikel 11 i det direktivet och som är av relevans för jordbrukssektorn ska anges i det tillämpliga åtgärdsprogrammet.

3.   Vattenmätare som gör det möjligt att mäta vattenanvändningen för den investering som får stöd ska finnas eller installeras som en del av investeringen.

4.   Medlemsstaterna får bevilja stöd till en investering i en förbättring av en befintlig bevattningsanläggning eller en beståndsdel av en bevattningsinfrastruktur endast om

| a) | den enligt en förhandsbedömning potentiellt kan ge en vattenbesparing som återspeglar de tekniska parametrarna för den befintliga anläggningen eller infrastrukturen, |
| --- | --- |

a)

den enligt en förhandsbedömning potentiellt kan ge en vattenbesparing som återspeglar de tekniska parametrarna för den befintliga anläggningen eller infrastrukturen,

| b) | om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts ha lägre än god status på grund av vattenmängden, en faktisk minskning av vattenanvändningen uppnås, så att det bidrar till att dessa vattenförekomster uppnår god status, i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts ha lägre än god status på grund av vattenmängden, en faktisk minskning av vattenanvändningen uppnås, så att det bidrar till att dessa vattenförekomster uppnår god status, i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG.

Medlemsstaterna ska fastställa procentsatser för potentiell vattenbesparing och faktisk minskning av vattenanvändningen som ett villkor för stödberättigande i sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 111 d. Sådan vattenbesparing ska återspegla de behov som fastställs i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som härrör från direktiv 2000/60/EG, som förtecknas i bilaga XIII till denna förordning.

Inga av villkoren i denna punkt ska vara tillämpliga på en investering i en befintlig anläggning som endast påverkar energieffektivitet, på en investering i uppförandet av en reservoar eller på en investering som avser användningen av återvunnet vatten och som inte påverkar en grund- eller ytvattenförekomst.

5.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar som avser användningen av återvunnet vatten som en alternativ vattenkälla endast om tillhandahållandet och användningen av sådant vatten är förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/741 (46).

6.   Medlemsstaterna får bevilja stöd till en investering som medför en nettoutvidgning av den bevattnade arealen och som påverkar en viss grund- eller ytvattenförekomst endast om

| a) | vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts ha lägre än god status på grund av vattenmängden, och |
| --- | --- |

a)

vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts ha lägre än god status på grund av vattenmängden, och

| b) | en miljökonsekvensanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon betydande negativ miljöpåverkan; den miljökonsekvensanalysen ska antingen genomföras av eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag. |
| --- | --- |

b)

en miljökonsekvensanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon betydande negativ miljöpåverkan; den miljökonsekvensanalysen ska antingen genomföras av eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag.

7.   Medlemsstaterna får bevilja stöd till en investering i uppförandet eller utbyggnaden av en reservoar för bevattning endast om det inte ger upphov till någon betydande negativ miljöpåverkan.

8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till en eller flera procentsatser som inte får överstiga

| a) | 80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i bevattning på gården i enlighet med punkt 4, |
| --- | --- |

a)

80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i bevattning på gården i enlighet med punkt 4,

| b) | 100 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i sådan jordbruksinfrastruktur utanför gården som ska användas till bevattning, |
| --- | --- |

b)

100 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i sådan jordbruksinfrastruktur utanför gården som ska användas till bevattning,

| c) | 65 % av de stödberättigande kostnaderna för övriga investeringar i bevattning på gården. |
| --- | --- |

c)

65 % av de stödberättigande kostnaderna för övriga investeringar i bevattning på gården.

Artikel 75

Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för etablering av unga jordbrukare och nyetablering av landsbygdsföretag, inklusive etablering av nya jordbrukare, enligt villkoren i denna artikel och enligt vad som närmare anges i deras strategiska GJP-planer i syfte att bidra till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna artikel för att bidra till

| a) | etablering av unga jordbrukare som uppfyller de villkor som medlemsstaterna fastställer i sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 4.6, |
| --- | --- |

a)

etablering av unga jordbrukare som uppfyller de villkor som medlemsstaterna fastställer i sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 4.6,

| b) | nyetablering av landsbygdsföretag med koppling till jordbruk eller skogsbruk, inbegripet etablering av nya jordbrukare, eller diversifiering av inkomster för jordbrukshushåll till annan verksamhet än jordbruksverksamhet, |
| --- | --- |

b)

nyetablering av landsbygdsföretag med koppling till jordbruk eller skogsbruk, inbegripet etablering av nya jordbrukare, eller diversifiering av inkomster för jordbrukshushåll till annan verksamhet än jordbruksverksamhet,

| c) | företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden som är relaterad till de lokalt ledda utvecklingsstrategier som anges i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden som är relaterad till de lokalt ledda utvecklingsstrategier som anges i artikel 32 i förordning (EU) 2021/1060.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa villkoren för inlämningen av och innehållet i en affärsplan, som stödmottagare måste tillhandahålla för att erhålla stöd enligt denna artikel.

4.   Medlemsstaterna ska bevilja stöd i form av klumpsummor eller finansieringsinstrument eller en kombination av dessa. Stödet ska begränsas till ett högsta stödbelopp på 100 000 EUR och får differentieras i enlighet med objektiva kriterier.

Artikel 76

Riskhanteringsverktyg

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för riskhanteringsverktyg enligt de villkor som anges i denna artikel och i enlighet med vad som närmare specificeras i deras strategiska GJP-planer.

2.   Stöd enligt denna artikel får beviljas för att främja riskhanteringsverktyg som hjälper aktiva jordbrukare att hantera de produktions- och inkomstrisker med koppling till deras jordbruksverksamhet som ligger utanför deras kontroll och som bidrar till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

3.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för olika typer av riskhanteringsverktyg, inbegripet inkomststabiliseringsverktyg, motsvarande deras behovsbedömning och i synnerhet

| a) | ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem, |
| --- | --- |

a)

ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem,

| b) | ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet för administrativa kostnader för inrättandet av dem. |
| --- | --- |

b)

ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet för administrativa kostnader för inrättandet av dem.

4.   När medlemsstaterna tillhandahåller stöd som avses i punkt 3 ska de fastställa följande villkor för stödberättigande:

| a) | Typerna av stödberättigande riskhanteringsverktyg, och vad de omfattar. |
| --- | --- |

a)

Typerna av stödberättigande riskhanteringsverktyg, och vad de omfattar.

| b) | Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation. |
| --- | --- |

b)

Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation.

| c) | Regler för inrättande och förvaltning av de gemensamma fonderna och, i förekommande fall, andra stödberättigande riskhanteringsverktyg. |
| --- | --- |

c)

Regler för inrättande och förvaltning av de gemensamma fonderna och, i förekommande fall, andra stödberättigande riskhanteringsverktyg.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka förluster som överskrider ett tröskelvärde på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas. Sektorsspecifika verktyg för hantering av produktionsrisker ska användas för beräkning av riskerna antingen för jordbruksföretaget som helhet eller för jordbruksföretagets verksamhet inom den berörda sektorn.

Medlemsstaterna får ge stöd i form av finansiering av fristående rörelsekapital genom sådana finansieringsinstrument som avses i artikel 80.3 för kompensation av sådana förluster som avses i första stycket i denna punkt till jordbrukare som inte deltar i ett riskhanteringsverktyg.

6.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till en eller flera procentsatser som inte får överstiga 70 % av de stödberättigande kostnaderna.

Denna punkt ska inte tillämpas på de bidrag som avses i artikel 19.

7.   Medlemsstaterna ska se till att undvika överkompensation till följd av att interventionerna enligt denna artikel kombineras med andra offentliga eller privata riskhanteringssystem.

Artikel 77

Samarbete

1.   Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska GJP-planer bevilja stöd för samarbete för att

| a) | förbereda och genomföra de projekt i de operativa grupperna inom EIP som avses i artikel 127.3, |
| --- | --- |

a)

förbereda och genomföra de projekt i de operativa grupperna inom EIP som avses i artikel 127.3,

| b) | förbereda och genomföra Leader, |
| --- | --- |

b)

förbereda och genomföra Leader,

| c) | främja och stödja kvalitetssystem som erkänts av unionen eller av medlemsstaterna, och jordbrukares användning av dessa, |
| --- | --- |

c)

främja och stödja kvalitetssystem som erkänts av unionen eller av medlemsstaterna, och jordbrukares användning av dessa,

| d) | stödja producentgrupper, producentorganisationer eller branschorganisationer, |
| --- | --- |

d)

stödja producentgrupper, producentorganisationer eller branschorganisationer,

| e) | förbereda och genomföra strategier för smarta byar enligt vad som fastställs av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

e)

förbereda och genomföra strategier för smarta byar enligt vad som fastställs av medlemsstaterna,

| f) | stödja andra former av samarbete. |
| --- | --- |

f)

stödja andra former av samarbete.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna artikel för att främja nya samarbetsformer, inbegripet befintliga om en ny verksamhet startas. Det samarbetet ska omfatta minst två aktörer och ska bidra till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

3.   Medlemsstaterna får enligt denna artikel täcka kostnaderna för alla aspekter av samarbetet.

4.   Medlemsstaterna får bevilja stödet i form av ett totalbelopp enligt denna artikel som täcker kostnaderna för samarbete och kostnaderna för de genomförda insatserna, eller endast täcka kostnaderna för samarbete och använda medel från andra interventionstyper för landsbygdsutveckling, eller från andra nationella stödinstrument eller unionsstödinstrument för att täcka kostnaderna för de genomförda insatserna.

Om stödet betalas ut som ett totalbelopp ska medlemsstaterna säkerställa att den genomförda insatsen är förenlig med de relevanta regler och krav som fastställs i artiklarna 70–76 och 78.

När det gäller Leader, ska genom undantag från första stycket i denna punkt

| a) | stöd för alla kostnader som berättigar till förberedande stöd enligt artikel 34.1 a i förordning (EU) 2021/1060 och för genomförande av utvalda strategier enligt leden b och c i den punkten endast beviljas i form av ett totalbelopp enligt den här artikeln, och |
| --- | --- |

a)

stöd för alla kostnader som berättigar till förberedande stöd enligt artikel 34.1 a i förordning (EU) 2021/1060 och för genomförande av utvalda strategier enligt leden b och c i den punkten endast beviljas i form av ett totalbelopp enligt den här artikeln, och

| b) | medlemsstaterna säkerställa att genomförda insatser som består av investeringar efterlever de relevanta unionsregler och unionskrav som gäller för interventionstypen för investeringar enligt artikel 73 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterna säkerställa att genomförda insatser som består av investeringar efterlever de relevanta unionsregler och unionskrav som gäller för interventionstypen för investeringar enligt artikel 73 i denna förordning.

5.   Medlemsstaterna får inte enligt denna artikel ge stöd till samarbete som enbart omfattar forskningsorgan.

6.   När det gäller samarbete inom ramen för överlåtelse av gårdar, särskilt i samband med generationsskiften på gårdsnivå, får medlemsstaterna endast bevilja stöd till jordbrukare som har uppnått pensionsålder eller som kommer att uppnå den åldern innan insatsen avslutas, enligt vad som fastställts av den berörda medlemsstaten i enlighet med dess nationella lagstiftning.

7.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst sju år. Det villkoret ska inte tillämpas på Leader och i vederbörligen motiverade fall på gemensamma miljö- och klimatåtgärder som är nödvändiga för att uppnå de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet för

| a) | informationsåtgärder och främjande åtgärder för kvalitetssystem till en eller flera procentsatser som inte får överstiga 70 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

a)

informationsåtgärder och främjande åtgärder för kvalitetssystem till en eller flera procentsatser som inte får överstiga 70 % av de stödberättigande kostnaderna,

| b) | inrättandet av producentgrupper, producentorganisationer eller branschorganisationer till 10 % av gruppens eller organisationens årliga saluförda produktion, med ett tak på 100 000 EUR per år; det stödet ska vara gradvis avtagande och begränsas till de fem första åren efter erkännandet. |
| --- | --- |

b)

inrättandet av producentgrupper, producentorganisationer eller branschorganisationer till 10 % av gruppens eller organisationens årliga saluförda produktion, med ett tak på 100 000 EUR per år; det stödet ska vara gradvis avtagande och begränsas till de fem första åren efter erkännandet.

Artikel 78

Kunskapsutbyte och informationsspridning

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för kunskapsutbyte och informationsspridning i enlighet med de villkor som fastställs i denna artikel, och i enlighet med de ytterligare specifikationerna i deras strategiska GJP-planer, i syfte att bidra till uppnåendet av ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2, samtidigt som man specifikt riktar in sig på skydd av naturen, miljön och klimatet, inbegripet miljöutbildning och kunskapshöjande åtgärder och utvecklingen av landsbygdsföretag och landsbygdssamhällen.

2.   Stöd enligt denna artikel får täcka kostnaderna för alla relevanta åtgärder för främjande av innovation, utbildning och rådgivning, samt andra former av kunskapsutbyte och informationsspridning, inbegripet genom utarbetande och uppdatering av planer och studier i syfte att åstadkomma kunskapsutbyte och informationsspridning. Sådana åtgärder ska bidra till att ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

3.   Stöd för rådgivningstjänster får endast beviljas för rådgivningstjänster som uppfyller kraven i artikel 15.3.

4.   Medlemsstaterna får i fråga om inrättande av rådgivningstjänster bevilja stöd i form av ett fast belopp på högst 200 000 EUR. De ska säkerställa att stödet är tidsbegränsat.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de åtgärder som stöds enligt denna interventionstyp bygger på och är förenlig med den beskrivning av Akis som förekommer i deras strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 114 a i.

Avsnitt 2

Faktorer som är tillämpliga på flera interventionstyper

Artikel 79

Urval av insatser

1.   Efter samråd med den övervakningskommitté som avses i artikel 124 (nedan kallad övervakningskommittén) ska den nationella förvaltande myndigheten, i tillämpliga fall regionala förvaltande myndigheter eller utsedda förmedlande organ ange urvalskriterierna för interventioner som är kopplade till följande interventionstyper: investeringar, etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag, samarbete, kunskapsutbyte och informationsspridning. Syftet med dessa urvalskriterier ska vara att säkerställa likabehandling av sökande, bättre användning av medel och inriktning av stödet i enlighet med interventionernas syfte.

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa urvalskriterierna för investeringsinterventioner med tydliga miljösyften eller som utförs i samband med återställande verksamhet.

Genom undantag från första stycket får en annan urvalsmetod fastställas i vederbörligen motiverade fall efter samråd med övervakningskommittén.

2.   Ansvaret hos de förvaltande myndigheterna eller de utsedda förmedlande organ som anges i punkt 1 ska inte påverka uppgifterna för de lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060.

3.   Punkt 1 ska inte tillämpas om stödet ges i form av finansieringsinstrument.

4.   Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa de urvalskriterier som avses i punkt 1 för insatser som har certifierats med en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (47), inom ramen för Horisont Europa eller inom ramen för programmet för miljö och klimatpolitik (Life), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/783 (48), förutsatt att dessa insatser är samstämmiga med den strategiska GJP-planen.

5.   En insats får helt eller delvis genomföras utanför den berörda medlemsstaten, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen bidrar till uppnåendet av målen för den strategiska GJP-planen.

Artikel 80

Särskilda regler för finansieringsinstrument

1.   Stöd i form av finansieringsinstrument som avses i artikel 58 i förordning (EU) 2021/1060 får beviljas inom ramen för de interventionstyper som avses i artiklarna 73–78 i den här förordningen.

2.   Om stöd beviljas i form av finansieringsinstrument, ska definitionerna av finansieringsinstrument, finansiell produkt, slutmottagare, holdingfond, särskild fond, hävstångseffekt, multiplikatorförhållande, förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter i artikel 2 i förordning (EU) 2021/1060 och bestämmelserna i avdelning V kapitel II avsnitt II i den förordningen gälla.

Dessutom ska punkterna 3, 4 och 5 i den här artikeln gälla.

3.   I enlighet med artikel 58.2 i förordning (EU) 2021/1060 får rörelsekapital, inbegripet fristående rörelsekapital, vara en stödberättigande utgift inom ramen för artiklarna 73, 74, 76, 77 och 78 i den här förordningen, om det bidrar till uppnåendet av åtminstone ett specifikt mål som är relevant för interventionen i fråga. Stöd för finansiering av fristående rörelsekapital inom ramen för någon av dessa artiklar får ges utan att det omfattas av kravet på att slutmottagaren får stöd för andra utgifter inom ramen för samma artikel.

För verksamhet som omfattas av artikel 42 i EUF-fördraget får det totala stödbeloppet för rörelsekapital som ges till en slutmottagare inte överstiga en bruttobidragsekvivalent på 200 000 EUR under en period om tre räkenskapsår.

4.   Genom undantag från artiklarna 73, 74, 76, 77 och 78 ska de stödnivåer som fastställs i de artiklarna inte gälla för finansiering av fristående rörelsekapital.

5.   Stödberättigande utgifter för ett finansieringsinstrument ska vara det totala belopp av stödberättigande offentliga utgifter som betalats ut, med undantag för sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5, eller, när det gäller garantier, avsatts för garantiavtalen av finansieringsinstrumentet under stödberättigandeperioden. Det beloppet ska motsvara

| a) | utbetalningar till slutmottagare när det gäller lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital, |
| --- | --- |

a)

utbetalningar till slutmottagare när det gäller lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital,

| b) | medel som avsatts för garantiavtal, oavsett om de är utestående eller redan förfallna, för att uppfylla eventuella åberopanden av garantier vid förluster, beräknade på grundval av ett multiplikatorförhållande som fastställts för respektive underliggande utbetalade nya lån eller kapitalinvesteringar i slutmottagare, |
| --- | --- |

b)

medel som avsatts för garantiavtal, oavsett om de är utestående eller redan förfallna, för att uppfylla eventuella åberopanden av garantier vid förluster, beräknade på grundval av ett multiplikatorförhållande som fastställts för respektive underliggande utbetalade nya lån eller kapitalinvesteringar i slutmottagare,

| c) | utbetalningar till, eller till förmån för, slutmottagare om finansieringsinstrumenten kombineras med andra unionsbidrag inom en insats med ett enda finansieringsinstrument i enlighet med artikel 58.5 i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

c)

utbetalningar till, eller till förmån för, slutmottagare om finansieringsinstrumenten kombineras med andra unionsbidrag inom en insats med ett enda finansieringsinstrument i enlighet med artikel 58.5 i förordning (EU) 2021/1060,

| d) | betalning av förvaltningsavgifter och återbetalningar av de förvaltningskostnader som uppstår för de organ som genomför finansieringsinstrumentet. |
| --- | --- |

d)

betalning av förvaltningsavgifter och återbetalningar av de förvaltningskostnader som uppstår för de organ som genomför finansieringsinstrumentet.

Om ett finansieringsinstrument genomförs under flera på varandra följande programperioder får stöd tillhandahållas till eller till förmån för slutmottagare, inklusive för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter, på grundval av överenskommelser som gjorts under föregående programperiod, under förutsättning att sådant stöd uppfyller stödberättigandereglerna för följande programperiod. I sådana fall ska stödberättigande för utgifter som lämnats in i utgiftsdeklarationerna fastställas i enlighet med reglerna för den berörda programperioden.

Om den enhet som omfattas av garantierna inte har betalat ut beloppet för nya lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital till slutmottagare i enlighet med multiplikatorförhållandet ska, vid tillämpning av första stycket led b, de stödberättigande utgifterna minskas proportionellt. Multiplikatorförhållandet får ses över, om detta är motiverat på grund av senare förändringar av marknadsvillkoren. En sådan översyn får inte ha retroaktiv verkan.

Vid tillämpning av första stycket led d i denna punkt ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade. Om organ som genomför en holdingfond väljs genom direkt tilldelning av kontrakt i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska det belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till dessa organ och som kan redovisas som stödberättigande utgifter inte överstiga 5 % av de totala stödberättigande offentliga utgifter som betalas ut till slutmottagarna i form av lån eller som avsätts enligt garantiavtal, och det ska inte överstiga 7 % av de totala stödberättigande offentliga utgifter som betalas ut till slutmottagarna i form av kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital.

Om organ som genomför en särskild fond väljs genom direkt tilldelning av kontrakt i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska det belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till dessa organ och som kan redovisas som stödberättigande utgifter inte överstiga 7 % av de totala stödberättigande offentliga utgifter som betalas ut till slutmottagarna i form av lån eller som avsätts enligt garantiavtal, och det ska inte överstiga 15 % av de totala stödberättigande offentliga utgifter som betalas ut till slutmottagarna i form av kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital.

Om organ som genomför en holdingfond eller särskilda fonder väljs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig rätt ska, vid tillämpning av första stycket led d, beloppet för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter fastställas i finansieringsavtalet och avspegla resultatet av den konkurrensutsatta upphandlingen.

Om arrangemangsavgifter eller någon del av dessa belastar slutmottagarna ska de inte deklareras som stödberättigande utgifter.

Artikel 81

Användning av Ejflu genom InvestEU

1.   Medlemsstaterna får i det förslag till strategisk GJP-plan som avses i artikel 118 eller i den begäran om ändring av en strategisk GJP-plan som avses i artikel 119 tilldela ett belopp på upp till 3 % av de initiala totala Ejflu-anslagen till den strategiska GJP-planen som ska tillföras InvestEU, och tillhandahållas genom EU-garantin och InvestEU:s rådgivningscentrum. Den strategiska GJP-planen ska innehålla en motivering av användningen av InvestEU och dess bidrag till uppnåendet av ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 och som ska väljas enligt den strategiska GJP-planen.

Det belopp som tillförs InvestEU ska genomföras i enlighet med de regler som fastställs i förordning (EU) 2021/523.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa det totala tillförda beloppet för varje år. För en begäran om ändring av en strategisk GJP-plan ska dessa belopp endast gälla kommande år.

3.   Det belopp som avses i punkt 1 ska avsättas för den del av EU-garantin som ingår i medlemskomponenten och för EU:s rådgivningscentrum efter det att den överenskommelse om medverkan som avses i artikel 10.3 i förordning (EU) 2021/523 har ingåtts. Unionens budgetåtaganden för varje överenskommelse om medverkan får göras av kommissionen i årliga delbetalningar mellan den 1 januari 2023 och den 31 december 2027.

4.   Om en överenskommelse om medverkan som avses i artikel 10.2 i förordning (EU) 2021/523 för det belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln och som anslagits i den strategiska GJP-planen inte har ingåtts inom fyra månader efter kommissionens genomförandebeslut om godkännande av den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 118 i den här förordningen, ska motsvarande belopp omfördelas i den strategiska GJP-planen efter godkännande av en begäran om ändring från medlemsstaten som lämnats in i enlighet med artikel 119 i den här förordningen.

En överenskommelse om medverkan för det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel och som anslagits i den begäran om ändring av en strategisk GJP-plan som lämnats in i enlighet med artikel 119 i denna förordning ska ingås samtidigt som kommissionens genomförandebeslut om godkännande av ändringen av den strategiska GJP-planen antas.

5.   Om ett garantiavtal enligt artikel 10.4 andra stycket i förordning (EU) 2021/523 inte har ingåtts inom nio månader efter det att överenskommelsen om medverkan har godkänts, ska överenskommelsen om medverkan avslutas eller förlängas genom ömsesidig överenskommelse.

Om en medlemsstats medverkan i InvestEU avbryts, ska de berörda belopp som betalats till den gemensamma avsättningsfonden som avsättning återkrävas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 21.5 i budgetförordningen, och medlemsstaten ska lämna in en begäran om en ändring av dess strategiska GJP-plan för att använda de återkrävda beloppen och de belopp som avsatts för kommande kalenderår i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.

Avslutandet eller ändringen av överenskommelsen om medverkan ska göras samtidigt som kommissionens genomförandebeslut om godkännande av den relevanta ändringen av den strategiska GJP-planen antas och senast den 31 december 2026.

6.   Om ett garantiavtal enligt artikel 10.4 tredje stycket i förordning (EU) 2021/523 inte har genomförts korrekt inom den period som överenskommits i överenskommelsen om medverkan, dock längst fyra år efter det att garantiavtalet undertecknades, ska överenskommelsen om medverkan ändras. Medlemsstaten får begära att de belopp som tillförts EU-garantin enligt punkt 1 i den här artikeln och som anslagits i garantiavtalet men som inte täcker underliggande lån, kapitalinvesteringar eller andra riskbärande instrument behandlas i enlighet med punkt 5 i den här artikeln.

7.   Medel som genererats av eller som kan härledas från de belopp som anslagits till EU-garantin ska göras tillgängliga för medlemsstaten i enlighet med artikel 10.5 a i förordning (EU) 2021/523 och användas till stöd inom samma mål eller mål som avses i punkt 1 i den här artikeln i form av finansieringsinstrument eller budgetgarantier.

8.   Den tidsfrist för automatiskt återtagande som föreskrivs i artikel 34 i förordning (EU) 2021/2116 för de belopp som ska återanvändas i en strategisk GJP-plan i enlighet med punkterna 4, 5 och 6 i den här artikeln ska börja löpa det år då motsvarande budgetåtaganden görs.

Artikel 82

Adekvata och riktiga beräkningar av stöd

I de fall där stödet beviljas utifrån merkostnader och inkomstbortfall i enlighet med artiklarna 70, 71 och 72, ska medlemsstaterna säkerställa att de relevanta beräkningarna är adekvata och riktiga och fastställda i förväg på grundval av en rättvis, rimlig och verifierbar beräkningsmetod. I det syftet ska organ, som är funktionellt oberoende av de myndigheter som ansvarar för genomförandet av den strategiska GJP-planen och som besitter lämplig sakkunskap, göra beräkningarna eller bekräfta att beräkningarna är adekvata och riktiga.

Artikel 83

Bidragsformer

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 70, 71, 72 och 75 får de bidrag som beviljas enligt detta kapitel utformas på något av följande sätt:

| a) | Ersättning av faktiskt uppkomna stödberättigande kostnader för en stödmottagare. |
| --- | --- |

a)

Ersättning av faktiskt uppkomna stödberättigande kostnader för en stödmottagare.

| b) | Enhetskostnader. |
| --- | --- |

b)

Enhetskostnader.

| c) | Klumpsummor. |
| --- | --- |

c)

Klumpsummor.

| d) | Schablonfinansiering. |
| --- | --- |

d)

Schablonfinansiering.

2.   Beloppen för de bidragsformer som avses i punkt 1 b, c och d ska fastställas på ett av följande sätt:

| a) | En rättvis, skälig och kontrollerbar beräkningsmetod baserad på






  i) | statistiska uppgifter, annan objektiv information eller en expertbedömning, |
| --- | --- | --- |

a)

En rättvis, skälig och kontrollerbar beräkningsmetod baserad på

i)

statistiska uppgifter, annan objektiv information eller en expertbedömning,

| ii) | kontrollerade historiska uppgifter för enskilda stödmottagare, eller |
| --- | --- |

ii)

kontrollerade historiska uppgifter för enskilda stödmottagare, eller

| iii) | tillämpning av normala rutiner för kostnadsredovisning för enskilda stödmottagare. |
| --- | --- |

iii)

tillämpning av normala rutiner för kostnadsredovisning för enskilda stödmottagare.

| b) | Budgetförslag som fastställs från fall till fall och som godkänns på förhand av det organ som väljer ut insatsen. |
| --- | --- |

b)

Budgetförslag som fastställs från fall till fall och som godkänns på förhand av det organ som väljer ut insatsen.

| c) | I enlighet med bestämmelserna om tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom unionens politik för en liknande insatstyp. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med bestämmelserna om tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom unionens politik för en liknande insatstyp.

| d) | I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom bidragssystem som finansieras helt och hållet av medlemsstaten för en liknande insatstyp. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med bestämmelserna för tillämpning av motsvarande enhetskostnader, klumpsummor och schablonsatser som tillämpas inom bidragssystem som finansieras helt och hållet av medlemsstaten för en liknande insatstyp.

3.   Medlemsstaterna får ge stödmottagarna villkorade bidrag som är helt eller delvis återbetalningspliktiga i enlighet med vad som anges i det dokument som fastställer stödvillkoren och i enlighet med följande villkor:

| a) | Stödmottagarna ska göra återbetalningar i enlighet med de villkor som den förvaltande myndigheten och stödmottagaren enas om. |
| --- | --- |

a)

Stödmottagarna ska göra återbetalningar i enlighet med de villkor som den förvaltande myndigheten och stödmottagaren enas om.

| b) | Medlemsstaterna ska återanvända de medel som stödmottagarna har återbetalat för samma specifika mål i den strategiska GJP-planen senast den 31 december 2029, i form av antingen villkorade bidrag, finansieringsinstrument eller annan sorts stöd. De belopp som återbetalas och uppgifter om deras återanvändning ska ingå i den sista årliga prestationsrapporten. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna ska återanvända de medel som stödmottagarna har återbetalat för samma specifika mål i den strategiska GJP-planen senast den 31 december 2029, i form av antingen villkorade bidrag, finansieringsinstrument eller annan sorts stöd. De belopp som återbetalas och uppgifter om deras återanvändning ska ingå i den sista årliga prestationsrapporten.

| c) | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det förs separata räkenskaper för medlen eller att de placeras under lämpliga redovisningskoder. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det förs separata räkenskaper för medlen eller att de placeras under lämpliga redovisningskoder.

| d) | Unionsmedel som återbetalats av stödmottagarna vid någon tidpunkt, men som inte återanvänds senast den 31 december 2029 ska återbetalas till unionens budget i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

Unionsmedel som återbetalats av stödmottagarna vid någon tidpunkt, men som inte återanvänds senast den 31 december 2029 ska återbetalas till unionens budget i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) 2021/2116.

Artikel 84

Delegerade befogenheter för ytterligare krav för interventionstyper för landsbygdsutveckling

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med ytterligare krav än dem som fastställs i detta kapitel avseende villkoren för beviljande av stöd för

| a) | förvaltningsåtaganden enligt artikel 70 rörande genetiska resurser och djurskydd, |
| --- | --- |

a)

förvaltningsåtaganden enligt artikel 70 rörande genetiska resurser och djurskydd,

| b) | kvalitetssystem som avses i artikel 77, vad gäller slutproduktens särdrag, tillgången till systemet, kontrollen av bindande produktspecifikationer, systemets öppenhet och produkternas spårbarhet samt medlemsstaternas erkännande av frivilliga certifieringssystem. |
| --- | --- |

b)

kvalitetssystem som avses i artikel 77, vad gäller slutproduktens särdrag, tillgången till systemet, kontrollen av bindande produktspecifikationer, systemets öppenhet och produkternas spårbarhet samt medlemsstaternas erkännande av frivilliga certifieringssystem.

AVDELNING IV

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 85

EGFJ- och Ejflu-utgifter

1.   EGFJ ska finansiera de interventionstyper som avser

| a) | direktstöd enligt artikel 16, |
| --- | --- |

a)

direktstöd enligt artikel 16,

| b) | interventioner inom vissa sektorer enligt avdelning III kapitel III. |
| --- | --- |

b)

interventioner inom vissa sektorer enligt avdelning III kapitel III.

2.   Ejflu ska finansiera de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel IV och tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 94.

Artikel 86

Stödberättigande för utgifter

1.   Utgifter ska berättiga

| a) | till ett bidrag från EGFJ från och med den 1 januari det år som följer på det år då kommissionen godkänner den strategiska GJP-planen, |
| --- | --- |

a)

till ett bidrag från EGFJ från och med den 1 januari det år som följer på det år då kommissionen godkänner den strategiska GJP-planen,

| b) | till ett bidrag från Ejflu från och med den dag då den strategiska GJP-planen lämnas in, men inte före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

b)

till ett bidrag från Ejflu från och med den dag då den strategiska GJP-planen lämnas in, men inte före den 1 januari 2023.

2.   Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av en strategisk GJP-plan ska vara berättigade till bidrag från Ejflu efter det att kommissionen har godkänt ändringen och från och med den dag då ändringen får verkan enligt vad den berörda medlemsstaten har fastställt i enlighet med artikel 119.8.

3.   Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av en strategisk GJP-plan ska vara berättigade till bidrag från Ejflu från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen, eller från och med dagen för anmälan om ändring enligt artikel 119.9.

Genom undantag från första stycket i denna punkt och från punkt 4 andra stycket får det i den strategiska GJP-planen föreskrivas att, i händelse av nödåtgärder på grund av naturkatastrofer, andra katastrofer eller allvarliga klimathändelser eller en betydande och plötslig förändring i de socioekonomiska villkoren i medlemsstaten eller regionen, Ejflu-finansierade utgifter som beror på ändringar av den strategiska GJP-planen kan berättiga till stöd från och med den dag då händelsen inträffade.

4.   Utgifter ska berättiga till bidrag från Ejflu om stödmottagaren har ådragit sig dessa och de har betalats ut före den 31 december 2029. Dessutom ska utgifter berättiga till bidrag från Ejflu endast om stödet i fråga de facto betalats ut av det utbetalande organet före den 31 december 2029.

Medlemsstaterna ska fastställa startdatumet för när stödmottagarens kostnader blir stödberättigande. Startdatumet får inte vara före den 1 januari 2023.

Insatser ska inte vara stödberättigande om de har avslutats fysiskt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade utbetalningar har gjorts.

Insatser som rör förtida skötsel av frötäktsbestånd och skötsel av unga bestånd i enlighet med principer om hållbart skogsbruk och som bidar till uppnåendet av ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, såsom de har definierats av medlemsstaten, får dock vara stödberättigande om de fysiskt har slutförts innan ansökan om stöd lämnas in till den förvaltande myndigheten.

5.   Naturabidrag och avskrivningskostnader får vara stödberättigande inom ramen för Ejflu på villkor som medlemsstaterna ska fastställa.

Artikel 87

Anslag för interventionstyper i form av direktstöd

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i förordning (EU) 2021/2116 får det totala beloppet för interventionstyper i form av direktstöd som får beviljas i en medlemsstat enligt avdelning III kapitel II i den här förordningen under ett kalenderår inte överstiga den medlemsstatens anslag enligt bilaga V.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i förordning (EU) 2021/2116 får det högsta belopp som får beviljas i en medlemsstat under ett kalenderår enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 2 och före tillämpningen av artikel 17 i den här förordningen inte överskrida den medlemsstatens anslag enligt bilaga VIII.

Vid tillämpning av artiklarna 96, 97 och 98, fastställs en medlemsstats anslag som anges i bilaga V efter avdrag av de belopp som anges i bilaga VIII, och före varje överföring enligt artikel 17, i bilaga IX.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 om ändring av medlemsstaternas anslag i bilagorna V och IX för att ta hänsyn till utvecklingen när det gäller de maximala direktstödsbelopp som får beviljas, inklusive de överföringar som avses i artiklarna 17 och 103, överföringar av ekonomiska anslag som avses i artikel 88.5 och avdrag som behövs för att finansiera interventionstyper i andra sektorer som avses i artikel 88.6.

Anpassningen av bilaga IX ska dock inte ta hänsyn till överföringar enligt artikel 17.

3.   Det belopp för vägledande anslag per intervention som avses i artikel 101 för interventionstyper i form av direktstöd enligt artikel 16 som ska beviljas i en medlemsstat under ett kalenderår får överstiga den medlemsstatens anslag enligt bilaga V med den beräknade minskningen av utbetalningar som gjorts i den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 112.3 a andra stycket.

Artikel 88

Anslag för vissa interventionstyper inom vissa sektorer

1.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom vinsektorn ska tilldelas medlemsstaterna i enlighet med bilaga VII.

2.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom biodlingssektorn ska tilldelas medlemsstaterna i enlighet med bilaga X.

3.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom humlesektorn i Tyskland ska vara 2 188 000 EUR per räkenskapsår.

4.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom sektorn för olivolja och bordsoliver, per räkenskapsår, ska tilldelas enligt följande:

| a) | 10 666 000 EUR för Grekland. |
| --- | --- |

a)

10 666 000 EUR för Grekland.

| b) | 554 000 EUR för Frankrike. |
| --- | --- |

b)

554 000 EUR för Frankrike.

| c) | 34 590 000 EUR för Italien. |
| --- | --- |

c)

34 590 000 EUR för Italien.

5.   De berörda medlemsstaterna får i sina strategiska GJP-planer överföra de anslag som avses i punkterna 3 och 4 till sina anslag för direktstöd. Det beslutet får inte omprövas.

Medlemsstaternas anslag som överförts till anslag för direktstöd ska inte längre vara tillgängliga för de interventionstyper som avses i punkterna 3 och 4.

6.   Medlemsstaterna får i sina strategiska GJP-planer besluta att använda högst 3 % av sina anslag för direktstöd enligt bilaga V, i relevanta fall efter avdrag av anslagen för bomull i bilaga VIII, för interventionstyper i andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7.

Medlemsstaterna får besluta att höja den procentsats som avses i första stycket upp till 5 %. I så fall ska det belopp som motsvarar höjningen dras av från det maximibelopp som fastställs i artikel 96.1, 96.2 eller 96.5 och inte längre vara tillgängligt för tilldelning till interventioner för kopplat inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1.

Det belopp som motsvarar procentsatsen av medlemsstaternas anslag för direktstöd som avses i första och andra styckena i denna punkt och som används för interventionstyper i andra sektorer under ett visst räkenskapsår ska betraktas som medlemsstaternas anslag per räkenskapsår för interventionstyper i andra sektorer.

7.   Som en del av den begäran om ändring av sina strategiska GJP-planer som gjorts i enlighet med artikel 119, får medlemsstaterna under 2025 se över de beslut som fattats i enlighet med punkt 6.

8.   De belopp i den strategiska GJP-planen som följer av tillämpningen av punkterna 6 och 7 ska vara bindande för den berörda medlemsstaten.

Artikel 89

Anslag för interventionstyper för landsbygdsutveckling

1.   Unionens totala stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt denna förordning för perioden 1 januari 2023–31 december 2027 ska uppgå till 60 544 439 600 EUR i löpande priser i enlighet med den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027, såsom anges i förordning (EU, Euratom) 2020/2093.

2.   0,25 % av de resurser som avses i punkt 1 ska anslås till finansiering av tekniskt bistånd på kommissionens initiativ enligt artikel 7 i förordning (EU) 2021/2116, inklusive det europeiska nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 126.2 i den här förordningen och EIP som avses i artikel 127 i den här förordningen Dessa aktiviteter får avse tidigare programperioder och senare perioder för strategiska GJP-planer.

3.   Fördelningen per år och per medlemsstat av det belopp som avses i punkt 1, efter avdrag med det belopp som avses i punkt 2, fastställs i bilaga XI.

4.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 om ändring av bilaga XI i syfte att se över den årliga fördelningen per medlemsstat för att ta hänsyn till relevant utveckling, inbegripet de överföringar som avses i artiklarna 17 och 103 för att göra tekniska anpassningar utan att förändra de övergripande anslagen, eller för att ta hänsyn till andra ändringar som föreskrivs i en lagstiftningsakt efter denna förordnings antagande.

Artikel 90

Ejflu-bidrag

Kommissionens genomförandebeslut om godkännande av den strategiska GJP-planen enligt artikel 118.6 ska fastställa det högsta Ejflu-bidraget till planen. Ejflu-bidraget ska beräknas på grundval av de stödberättigande offentliga utgifterna, med undantag för sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5.

Artikel 91

Ejflu-bidragsnivåer

1.   De strategiska GJP-planerna ska fastställa, på regional eller nationell nivå, en enda Ejflu-bidragsnivå för samtliga interventioner.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska den högsta Ejflu-bidragsnivån vara

| a) | 85 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i mindre utvecklade regioner, |
| --- | --- |

a)

85 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i mindre utvecklade regioner,

| b) | 80 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna, |
| --- | --- |

b)

80 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna,

| c) | 60 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i övergångsregioner i den mening som avses i artikel 108.2 första stycket b i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

c)

60 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i övergångsregioner i den mening som avses i artikel 108.2 första stycket b i förordning (EU) 2021/1060,

| d) | 43 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna. |
| --- | --- |

d)

43 % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna.

3.   Genom undantag från punkterna 1 och 2 ska den högsta Ejflu-bidragsnivån, om den nivå som fastställts i den strategiska GJP-planen i enlighet med punkt 2 är lägre, vara

| a) | 65 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar enligt artikel 71, |
| --- | --- |

a)

65 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar enligt artikel 71,

| b) | 80 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för stöd enligt artikel 70, för stöd enligt artikel 72, för stöd till icke-produktiva investeringar som avses i artikel 73, för stöd till projekt i de operativa grupperna inom EIP enligt artikel 77.1 a och för Leader enligt artikel 77.1 b, |
| --- | --- |

b)

80 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för stöd enligt artikel 70, för stöd enligt artikel 72, för stöd till icke-produktiva investeringar som avses i artikel 73, för stöd till projekt i de operativa grupperna inom EIP enligt artikel 77.1 a och för Leader enligt artikel 77.1 b,

| c) | 100 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu enligt artiklarna 17 och 103. |
| --- | --- |

c)

100 % av de stödberättigande offentliga utgifterna för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu enligt artiklarna 17 och 103.

4.   Den lägsta Ejflu-bidragsnivån ska vara 20 % av de stödberättigande offentliga utgifterna.

5.   De stödberättigande offentliga utgifter som avses i punkterna 2, 3 och 4 ska inte omfatta den ytterligare nationella finansiering som avses i artikel 115.5.

Artikel 92

Lägsta nivå på anslag för Leader

1.   Minst 5 % av det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI ska reserveras för Leader.

2.   För den strategiska GJP-planens hela period får de totala Ejflu-utgifterna för annan landsbygdsutveckling än för Leader, enligt vad som fastställts i finansieringsplanen i enlighet med artikel 112.2 a, inte överstiga 95 % av det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI. Detta finansiella tak, efter att det godkänns av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119, ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

Artikel 93

Lägsta nivå på anslag för interventioner som bidrar till uppnåendet av specifika miljö- och klimatmål

1.   Minst 35 % av det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI ska reserveras för de interventioner som bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i.

2.   Vid fastställandet av bidraget till den procentsats som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna inbegripa utgifter för följande interventioner:

| a) | 100 % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 70. |
| --- | --- |

a)

100 % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 70.

| b) | 50 % för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar som avses i artikel 71. |
| --- | --- |

b)

50 % för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar som avses i artikel 71.

| c) | 100 % för områdesspecifika nackdelar som avses i artikel 72. |
| --- | --- |

c)

100 % för områdesspecifika nackdelar som avses i artikel 72.

| d) | 100 % för investeringar enligt artiklarna 73 och 74 som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i. |
| --- | --- |

d)

100 % för investeringar enligt artiklarna 73 och 74 som är kopplade till ett eller flera av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i.

3.   För GJP-planens hela period får de totala Ejflu-utgifterna för annan landsbygdsutveckling än för de interventioner som avses i punkt 2 i denna artikel, enligt vad som fastställts i finansieringsplanen i enlighet med artikel 112.2 a, inte överstiga 65 % av det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI. Detta finansiella tak, efter att det godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119, ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

4.   Denna artikel ska inte tillämpas på utgifter för de yttersta randområdena.

Artikel 94

Högsta nivå på anslag för tekniskt bistånd

1.   Högst 4 % av det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI får användas för att finansiera sådana åtgärder för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 125.

Ejflu-bidraget får ökas till 6 % för strategiska GJP-planer om unionens totala stöd för landsbygdsutveckling är högst 1,1 miljarder EUR.

2.   Tekniskt bistånd ska ersättas som schablonfinansiering i enlighet med artikel 125.1 e i budgetförordningen inom ramen för mellanliggande betalningar enligt artikel 32 i förordning (EU) 2021/2116. Den schablonsatsen ska motsvara den procentsats av de totala deklarerade utgifterna som i de strategiska GJP-planerna fastställs för tekniskt bistånd.

Artikel 95

Lägsta nivå på anslag för stödtill unga jordbrukare

1.   För varje medlemsstat ska det minimibelopp som anges i bilaga XII reserveras för bidrag till uppnåendet av det specifika mål som anges i artikel 6.1 g. På grundval av en analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor, möjligheter och hot (nedan kallad swot-analysen) samt en kartläggning av vilka behov som måste tillgodoses, ska beloppet användas för en av eller båda följande interventionstyper:

| a) | Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare enligt artikel 30. |
| --- | --- |

a)

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare enligt artikel 30.

| b) | Etablering av unga jordbrukare enligt artikel 75.2 a. |
| --- | --- |

b)

Etablering av unga jordbrukare enligt artikel 75.2 a.

2.   Utöver interventionstyperna i punkt 1 i denna artikel får medlemsstaterna använda det minimibelopp som avses i den punkten för investeringsinterventioner för unga jordbrukare som avses i artikel 73, förutsatt att en högre stödnivå i enlighet med artikel 73.4 andra stycket a ii tillämpas. När denna möjlighet utnyttjas ska högst 50 % av de utgifter för investeringar som avses i första meningen räknas av mot det minimibelopp som ska avsättas.

3.   För varje kalenderår får de totala utgifterna för interventionstyper i form av direktstöd, annat än det kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som fastställs i artikel 30, inte överstiga anslagen för direktstöd för det relevanta kalenderåret enligt bilaga V, minskade med den del i bilaga XII som avsatts för det kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare för det relevanta kalenderåret som fastställts av medlemsstaterna i deras finansieringsplaner i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119. Detta finansiella tak ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

4.   För GJP-planens hela period får de totala Ejflu-utgifterna för landsbygdsutveckling för annat än etablering av unga jordbrukare enligt artikel 75.2 a inte överstiga det totala Ejflu-bidraget till den strategiska GJP-planen enligt bilaga XI, minskat med den del i bilaga XII som avsatts för etablering av unga jordbrukare som avses i artikel 75.2 a för den strategiska GJP-planens hela period som fastställts av medlemsstaterna i deras finansieringsplaner i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119. Detta finansiella tak ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

5.   Om en medlemsstat beslutar att utnyttja den möjlighet som föreskrivs i punkt 2 i denna artikel ska andelen utgifter för investeringsinterventioner för unga jordbrukare med högre stödnivåer i enlighet med artikel 73.4 andra stycket a ii som inte överstiger 50 % i enlighet med vad som fastställts av den medlemsstaten i dess finansieringsplan i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119 medräknas i fastställandet av det finansiella tak som avses i punkt 4 i den här artikeln.

Artikel 96

Högsta nivå på anslag för kopplat inkomststöd

1.   De vägledande anslagen för det kopplade inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 ska begränsas till högst 13 % av de belopp som anges i bilaga IX.

2.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstater som i enlighet med artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 har använt mer än 13 % av sitt årliga nationella tak enligt bilaga II till den förordningen för frivilligt kopplat stöd besluta att för kopplat inkomststöd använda mer än 13 % av det belopp som anges i bilaga IX till den här förordningen. Motsvarande procentsats får inte överstiga den procentsats som kommissionen har godkänt för frivilligt kopplat stöd för ansökningsåret 2018.

3.   Den procentsats som avses i punkt 1 får höjas med högst 2 procentenheter under förutsättning att det belopp som motsvarar den procentsats som överstiger 13 % tilldelas för stöd till produktion av proteingrödor enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1.

4.   Det belopp som ingår i den godkända strategiska GJP-planen efter tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 får inte överskridas.

5.   Genom undantag från punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna välja att använda högst 3 miljoner EUR per år för att finansiera kopplat inkomststöd.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i förordning (EU) 2021/2116 får det högsta belopp som kan beviljas i en medlemsstat före tillämpningen av artikel 17 i den här förordningen enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 i den här förordningen under ett kalenderår inte överskrida de belopp som fastställts i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här artikeln.

Artikel 97

Lägsta nivå på anslag för miljösystem

1.   Minst 25 % av de anslag som anges i bilaga IX ska för vart och ett av kalenderåren 2023–2027 avsättas för de miljösystem som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 4.

2.   Om beloppet av det totala Ejflu-bidrag som avsatts av en medlemsstat för interventioner i enlighet med artiklarna 70, 72, 73 och 74 överskrider 30 % av det totala Ejflu-bidrag som anges i bilaga XI för perioden för den strategiska GJP-planen får medlemsstaterna minska summan av de belopp som ska avsättas i enlighet med punkt 1 i den här artikeln, i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i. Den totala minskningen får inte vara större än det belopp med vilket den procentsats som avses i första meningen överskrids.

3.   Den minskning som avses i punkt 2 får inte leda till en minskning på mer än 50 % av det årliga belopp som i enlighet med punkt 1 ska avsättas för miljösystem för perioden för den strategiska GJP-planen.

4.   Genom undantag från punkt 3 får medlemsstaterna minska det årliga belopp som ska avsättas i enlighet med punkt 1 med upp till 75 % i de fall det totala belopp som planeras för interventioner enligt artikel 70 under perioden för den strategiska GJP-planen, före tillämpningen av punkt 2, uppgår till mer än 150 % av summan av de belopp som ska avsättas i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.

5.   Under kalenderåren 2023 och 2024 får medlemsstaterna i enlighet med artikel 101.3 använda belopp som i enlighet med den här artikeln avsatts för miljösystem i syfte att under året i fråga finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2, förutsatt att alla möjligheter att använda medlen för miljösystem har uttömts,

| a) | upp till ett tröskelvärde motsvarande 5 % av de belopp som anges i bilaga IX för det relevanta kalenderåret, |
| --- | --- |

a)

upp till ett tröskelvärde motsvarande 5 % av de belopp som anges i bilaga IX för det relevanta kalenderåret,

| b) | över ett tröskelvärde motsvarande 5 % av de belopp som anges i bilaga IX för det relevanta kalenderåret, förutsatt att villkoren i punkt 6 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

över ett tröskelvärde motsvarande 5 % av de belopp som anges i bilaga IX för det relevanta kalenderåret, förutsatt att villkoren i punkt 6 är uppfyllda.

6.   Medlemsstaterna ska vid tillämpning av punkt 5 b ändra sina GJP-planer i enlighet med artikel 119 i syfte att

| a) | öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 5 b i den här artikeln, eller |
| --- | --- |

a)

öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 5 b i den här artikeln, eller

| b) | öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika miljö- och klimatmål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 5 b i den här artikeln. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i enlighet med denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika miljö- och klimatmål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 5 b i den här artikeln. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i enlighet med denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln.

7.   Om en medlemsstat, när den tillämpar punkt 5 a, för den sammanlagda perioden 2023–2024 använder ett belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024 för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2, ska den kompensera för de belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024 och som under dessa år används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 genom att ändra sin strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 119 i syfte att

| a) | öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar de belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024, eller |
| --- | --- |

a)

öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar de belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024, eller

| b) | öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74, i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i, med ett belopp som minst motsvarar det belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i enlighet med denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74, i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i, med ett belopp som minst motsvarar det belopp som överskrider 2,5 % av summan av de anslag som anges i bilaga IX för åren 2023 och 2024. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i enlighet med denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln.

8.   Under kalenderåren 2025 och 2026 får medlemsstaterna i enlighet med artikel 101.3 använda ett belopp upp till ett tröskelvärde motsvarande 2 % av de belopp som anges i bilaga IX för det relevanta kalenderåret, och vilket i enlighet med denna artikel avsatts för miljösystem i syfte att under samma år finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2, förutsatt att alla möjligheter att använda medlen för miljösystem har uttömts och villkoren i punkt 9 är uppfyllda.

9.   Medlemsstaterna ska vid tillämpning av punkt 8 ändra sina strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 119 i syfte att

| a) | öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 8, eller |
| --- | --- |

a)

öka de belopp som avsätts i enlighet med denna artikel för miljösystem under de år som återstår av perioden för den strategiska GJP-planen med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 8, eller

| b) | öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 8 i den här artikeln. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 enligt denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

öka de belopp som avsätts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i med ett belopp som minst motsvarar det belopp som används för att finansiera andra interventioner som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 i enlighet med punkt 8 i den här artikeln. Ytterligare belopp som avsatts för interventioner enligt artiklarna 70, 72, 73 och 74 enligt denna punkt får inte tas i beaktande om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 i den här artikeln.

10.   För varje kalenderår från och med kalenderåret 2025 får de totala utgifterna för interventionstyper i form av direktstöd andra än miljösystem inte överskrida anslagen för direktstöd för det relevanta kalenderåret enligt bilaga V minskat med ett belopp motsvarande 23 % av beloppet i bilaga IX avsatt för miljösystem i enlighet med denna punkt för kalenderåren 2025 och 2026, och motsvarande 25 % av beloppet i bilaga IX avsatt för miljösystem i enlighet med denna punkt för kalenderåret 2027, i relevanta fall korrigerat med det belopp som räknats fram genom tillämpning av punkterna 2, 3, 4, 6, 7 och 9 i denna artikel och som fastställts av medlemsstaterna i deras finansieringsplaner i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119. Detta finansiella tak ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

11.   Om medlemsstaterna tillämpar punkterna 2, 3, 4, 6, 7 och 9 i denna artikel får, under den strategiska GJP-planens hela period, de totala Ejflu-utgifterna för landsbygdsutveckling andra än de belopp som avsatts för interventioner i enlighet med artiklarna 70, 72, 73 och 74, i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i inte överskrida det totala Ejflu-bidraget för landsbygdsutveckling för GJP-planens hela period enligt bilaga XI, minskat med de belopp som avsatts för interventioner i enlighet med artiklarna 70, 72, 73 och 74 i den mån dessa interventioner bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f och, när det gäller djurskydd, i artikel 6.1 i, efter tillämpning av punkterna 2, 6, 7 och 9 i den här artikeln, i enlighet med vad som fastställts av medlemsstaterna i deras finansieringsplaner i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119. Detta finansiella tak ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

Artikel 98

Lägsta nivå på anslag för omfördelningsinkomststöd

1.   Minst 10 % av de anslag som anges i bilaga IX ska årligen avsättas för det omfördelningsinkomststöd som avses i artikel 29.

2.   För varje kalenderår får de totala utgifterna för interventionstyper i form av direktstöd, annat än omfördelningsinkomststöd, inte överstiga anslaget för direktstöd för det relevanta kalenderåret enligt bilaga V, minskade med ett belopp motsvarande 10 % av anslaget för direktstöd för det relevanta kalenderåret enligt bilaga IX som fastställts av medlemsstaterna i deras finansieringsplaner i enlighet med artikel 112.2 a och som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 118 eller 119, om relevant korrigerat efter tillämpningen av artikel 29.1 andra stycket. Detta finansiella tak ska utgöra ett finansiellt tak som fastställs i unionsrätten.

Artikel 99

Frivilligt bidrag från Ejflu-anslaget till åtgärder inom ramen för Life och Erasmus+

Medlemsstaterna får besluta att i sina strategiska GJP-planer använda en viss andel av Ejflu-anslaget som finansiell hävstång för stöd och vidareutveckling av strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt som gynnar jordbrukssamhällen i enlighet med vad som föreskrivs i förordning (EU) 2021/783 samt för att finansiera åtgärder för gränsöverskridande rörlighet i utbildningssyfte för personer inom jordbruk och landsbygdsutveckling med inriktning på unga jordbrukare och kvinnor på landsbygden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (49).

49

Artikel 100

Spårning av klimatutgifter

1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen med hjälp av en enkel och gemensam metod utvärdera hur politiken har bidragit till uppnåendet av klimatförändringsmålen.

2.   Bidraget till uppnåendet av utgiftsmålet ska uppskattas genom tillämpning av särskild viktning som differentieras med utgångspunkt i huruvida stödet bidrar väsentligt eller måttligt till uppnåendet av klimatförändringsmålen. Viktningarna ska vara följande:

| a) | 40 % för utgifterna för grundläggande inkomststöd och kompletterande inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitten 2 och 3. |
| --- | --- |

a)

40 % för utgifterna för grundläggande inkomststöd och kompletterande inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitten 2 och 3.

| b) | 100 % för utgifter för miljösystem som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 4. |
| --- | --- |

b)

100 % för utgifter för miljösystem som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 4.

| c) | 100 % för utgifter för interventioner som avses i artikel 93.1, med undantag för de som anges i led d i denna punkt. |
| --- | --- |

c)

100 % för utgifter för interventioner som avses i artikel 93.1, med undantag för de som anges i led d i denna punkt.

| d) | 40 % för utgifter för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 71. |
| --- | --- |

d)

40 % för utgifter för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 71.

3.   Kommissionen ges befogenhet att efter den 31 december 2025 anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 om ändring av punkt 2 i den här artikeln för att ändra de viktningar som avses där, om sådana ändringar är befogade för en mer precis spårning av utgifter med avseende på miljö- och klimatmål.

Artikel 101

Vägledande anslag

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer fastställa ett vägledande anslag för varje intervention och för varje år. Detta vägledande anslag ska motsvara den förväntade nivån på utbetalningar enligt den strategiska GJP-planen för interventionen under det relevanta räkenskapsåret, undantaget förväntade utbetalningar på grundval av den ytterligare nationella finansiering som avses i artikel 115.5.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna, för interventionstyper inom de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f, i sina strategiska GJP-planer ange ett vägledande anslag för varje sektor och för varje år, motsvarande den förväntade nivån på utbetalningar för interventionerna inom den sektorn per räkenskapsår, undantaget förväntade utbetalningar på grundval av det nationella ekonomiskt stöd som avses i artikel 53.

3.   De vägledande anslag som medlemsstaterna fastställer i enlighet med punkterna 1 och 2 får inte hindra dessa medlemsstater från att använda medel från dessa vägledande anslag som medel för andra interventioner, utan ändring av deras strategiska GJP-planer i enlighet med artikel 119, förutsatt att denna förordning, i synnerhet artiklarna 87, 88, 89, 90, 92–98 och 102, och förordning (EU) 2021/2116, i synnerhet artikel 32.6 b, följs, och på följande villkor:

| a) | Anslag till interventioner i form av direktstöd används för andra interventioner i form av direktstöd. |
| --- | --- |

a)

Anslag till interventioner i form av direktstöd används för andra interventioner i form av direktstöd.

| b) | Anslag till interventioner för landsbygdsutveckling används för andra interventioner för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

b)

Anslag till interventioner för landsbygdsutveckling används för andra interventioner för landsbygdsutveckling.

| c) | Anslag till interventioner för biodlingssektorn och vinsektorn användas endast för andra interventioner inom samma sektor. |
| --- | --- |

c)

Anslag till interventioner för biodlingssektorn och vinsektorn användas endast för andra interventioner inom samma sektor.

| d) | Anslag för interventioner inom andra sektorer som avses i artikel 42 f används för interventioner inom andra sektorer som avses i den punkten och som fastställts i den strategiska GJP-planen, och användningen påverkar inte godkända operativa program. |
| --- | --- |

d)

Anslag för interventioner inom andra sektorer som avses i artikel 42 f används för interventioner inom andra sektorer som avses i den punkten och som fastställts i den strategiska GJP-planen, och användningen påverkar inte godkända operativa program.

Vid tillämpningen av första stycket led a får medlemsstater som har beslutat att bevilja grundläggande inkomststöd på grundval av stödrätter i enlighet med artikel 23 linjärt öka eller minska de belopp som ska betalas på grundval av värdet på de rätter som aktiveras under kalenderåret, inom gränserna för de planerade minimi- eller maximienhetsbelopp som fastställts för interventioner inom ramen för grundläggande inkomststöd i enlighet med artikel 102.2.

Artikel 102

Planerade enhetsbelopp och planerad output

1.   Medlemsstaterna ska fastställa ett eller flera planerade enhetsbelopp för varje intervention i sina strategiska GJP-planer. Det planerade enhetsbeloppet ska vara enhetligt eller genomsnittligt i enlighet med vad medlemsstaterna fastställer. Planerat enhetligt enhetsbelopp är det värde som förväntas betalas ut för varje dithörande output. Planerat genomsnittligt enhetsbelopp är det genomsnittliga värdet av de olika enhetsbelopp som förväntas betalas för den dithörande outputen.

För interventioner som omfattas av det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 ska enhetliga enhetsbelopp fastställas, utom om enhetliga enhetsbelopp inte är möjliga eller lämpliga på grund av interventionens utformning eller omfattning. I sådana fall ska genomsnittliga enhetsbelopp fastställas.

2.   För interventionstyper i form av direktstöd får medlemsstaterna fastställa planerade maximienhetsbelopp eller minimienhetsbelopp eller båda för varje enhetsbelopp som planeras för varje intervention.

Planerat maximienhetsbelopp och planerat minimienhetsbelopp är de maximi- och minimienhetsbelopp som förväntas betalas ut för den dithörande outputen.

Vid fastställandet av planerade maximienhetsbelopp eller minimienhetsbelopp eller båda får medlemsstaterna motivera dessa värden med den flexibilitet som krävs för omfördelning i syfte att undvika outnyttjade medel.

Det genomförda enhetsbelopp som avses i artikel 134.5 första stycket c får endast vara lägre än det planerade enhetsbeloppet eller det planerade minimienhetsbeloppet om ett sådant belopp fastställs för att förhindra ett överskridande av anslagen för interventionstyper i form av direktstöd enligt artikel 87.1.

3.   För interventionstyper för landsbygdsutveckling får medlemsstaterna, när de använder planerade genomsnittliga enhetsbelopp, fastställa ett planerat genomsnittligt maximienhetsbelopp.

Planerat genomsnittligt maximienhetsbelopp är det maximibelopp som förväntas betalas ut i genomsnitt för den dithörande outputen.

4.   Om olika enhetsbelopp fastställs för en intervention ska punkterna 2 och 3 tillämpas på varje relevant enhetsbelopp för den interventionen.

5.   Medlemsstaterna ska fastställa den årliga planerade outputen för varje intervention, kvantifierad för varje planerat enhetligt eller genomsnittligt enhetsbelopp. Inom en intervention får den årliga planerade outputen tillhandahållas på aggregerad nivå för alla enhetsbelopp eller för grupper av enhetsbelopp.

Artikel 103

Flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag

1.   Som en del av sitt förslag till strategisk GJP-plan som avses i artikel 118.1 får en medlemsstat besluta att överföra

| a) | högst 25 % av dess anslag för direktstöd enligt bilaga V, om tillämpligt efter avdrag av de anslag för bomull som anges i bilaga VIII för kalenderåren 2023–2026 till dess Ejflu-anslag under räkenskapsåren 2024–2027, eller |
| --- | --- |

a)

högst 25 % av dess anslag för direktstöd enligt bilaga V, om tillämpligt efter avdrag av de anslag för bomull som anges i bilaga VIII för kalenderåren 2023–2026 till dess Ejflu-anslag under räkenskapsåren 2024–2027, eller

| b) | högst 25 % av dess anslag för Ejflu under räkenskapsåren 2024–2027 till dess anslag för direktstöd enligt bilaga V för kalenderåren 2023–2026. |
| --- | --- |

b)

högst 25 % av dess anslag för Ejflu under räkenskapsåren 2024–2027 till dess anslag för direktstöd enligt bilaga V för kalenderåren 2023–2026.

2.   Den procentsats för överföring från en medlemsstats anslag för direktstöd till dess anslag för Ejflu som anges i punkt 1 a får höjas med

| a) | upp till 15 procentenheter om den medlemsstaten använder motsvarande höjning av Ejflu-finansierade interventioner för interventioner för de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f, |
| --- | --- |

a)

upp till 15 procentenheter om den medlemsstaten använder motsvarande höjning av Ejflu-finansierade interventioner för interventioner för de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f,

| b) | upp till 2 procentenheter om den medlemsstaten använder motsvarande höjning i enlighet med artikel 95.1 b. |
| --- | --- |

b)

upp till 2 procentenheter om den medlemsstaten använder motsvarande höjning i enlighet med artikel 95.1 b.

3.   Den procentsats för överföring från en medlemsstats anslag för Ejflu till dess anslag för direktstöd som anges i punkt 1 b får höjas till 30 % för de medlemsstater vars direktstöd per hektar understiger 90 % av unionsgenomsnittet. Detta villkor är uppfyllt för Bulgarien, Estland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland och Sverige.

4.   I de beslut som avses i punkt 1 fastställs den procentsats som avses i punkterna 1, 2 och 3 och som får variera från ett kalenderår till ett annat.

5.   Som en del av den begäran om ändring av sina strategiska GJP-planer som avses i artikel 119, får medlemsstaterna under 2025 se över de beslut som avses i punkt 1.

AVDELNING V

STRATEGISKA GJP-PLANER

KAPITEL I

ALLMÄNNA KRAV

Artikel 104

Strategiska GJP-planer

1.   Medlemsstaterna ska upprätta strategiska GJP-planer enligt denna förordning för att genomföra det stöd från unionen som finansieras ur EGFJ och Ejflu för uppfyllelse av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2.

2.   Varje medlemsstat ska upprätta en enda strategisk GJP-plan för hela sitt territorium, med beaktande av sina konstitutionella och institutionella bestämmelser.

I de fall då delar av den strategiska GJP-planen upprättas på regional nivå ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska GJP-planen på nationell nivå. De delar som upprättas på regional nivå ska på ett lämpligt sätt återspeglas i de relevanta avsnitt av de strategiska GJP-planerna som fastställs i artikel 107.

3.   På grundval av den swot-analys som avses i artikel 115.2 och en behovsbedömning i artikel 108 ska medlemsstaterna i de strategiska GJP-planerna upprätta en interventionsstrategi enligt i artikel 109 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2. Målen ska fastställas med användning av gemensamma resultatindikatorer som anges i bilaga I.

För att uppnå dessa mål ska medlemsstaterna fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i avdelning III.

4.   Varje strategisk GJP-plan ska omfatta perioden 1 januari 2023–31 december 2027.

Artikel 105

Högre ambition vad gäller miljö- och klimatmål

1.   Medlemsstaterna ska eftersträva att genom sina strategiska GJP-planer och särskilt genom de delar av den interventionsstrategi som avses i artikel 109.2 a i högre grad bidra till att uppnå de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f jämfört med det övergripande bidraget till uppnåendet av målet i artikel 110.2 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 genom stöd ur EGFJ och Ejflu under perioden 2014–2020.

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska GJP-planer på grundval av tillgänglig information förklara hur de avser att uppnå det större övergripande bidrag som anges i punkt 1. Förklaringen ska grundas på relevant information, såsom de uppgifter som avses i artikel 107.1 a–f och 107.2 b samt de förväntade förbättringarna gentemot de relevanta effektindikatorer som anges i bilaga I.

Artikel 106

Formföreskrifter

1.   Medlemsstaterna ska upprätta de strategiska GJP-planerna på grundval av öppna förfaranden, om tillämpligt i samarbete med sina regioner, i överensstämmelse med landets institutionella och rättsliga ram.

2.   Det organ i medlemsstaten som ansvarar för att utarbeta den strategiska GJP-planen ska säkerställa att

| a) | i förekommande fall, de relevanta myndigheterna på regional nivå medverkar i utarbetandet av den strategiska GJP-planen, och |
| --- | --- |

a)

i förekommande fall, de relevanta myndigheterna på regional nivå medverkar i utarbetandet av den strategiska GJP-planen, och

| b) | behöriga offentliga myndigheter för miljö och klimat medverkar i utformningen av den strategiska GJP-planens miljö- och klimatrelaterade aspekter. |
| --- | --- |

b)

behöriga offentliga myndigheter för miljö och klimat medverkar i utformningen av den strategiska GJP-planens miljö- och klimatrelaterade aspekter.

3.   Varje medlemsstat ska organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter. I partnerskapet ska åtminstone följande partner ingå:

| a) | Relevanta myndigheter på regional och lokal nivå, inbegripet andra offentliga myndigheter, inbegripet behöriga myndigheter för miljö- och klimatfrågor. |
| --- | --- |

a)

Relevanta myndigheter på regional och lokal nivå, inbegripet andra offentliga myndigheter, inbegripet behöriga myndigheter för miljö- och klimatfrågor.

| b) | Näringslivets och arbetsmarknadens parter, inbegripet företrädare för jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

b)

Näringslivets och arbetsmarknadens parter, inbegripet företrädare för jordbrukssektorn.

| c) | Relevanta organ som företräder civilsamhället och, i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

c)

Relevanta organ som företräder civilsamhället och, i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering.

Medlemsstaten ska göra de parterna effektivt delaktiga i utarbetandet av de strategiska GJP-planerna, och ska i förekommande fall samråda med alla relevanta berörda parter, inbegripet vad gäller de miniminormer som avses i artikel 13.

4.   Medlemsstaterna, i tillämpliga fall inklusive deras regioner, och kommissionen ska samarbeta för att säkerställa en effektiv samordning av genomförandet av de strategiska GJP-planerna med hänsyn till principerna om proportionalitet och delad förvaltning.

5.   Arbetet med att organisera och genomföra partnerskap ska utföras i enlighet med den delegerade akt som antagits på grundval av artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1303/2013.

KAPITEL II

INNEHÅLLET I DEN STRATEGISKA GJP-PLANEN

Artikel 107

Innehållet i den strategiska GJP-planen

1.   Varje strategisk GJP-plan ska innehålla avsnitt om följande:

| a) | Behovsbedömningen. |
| --- | --- |

a)

Behovsbedömningen.

| b) | Interventionsstrategin. |
| --- | --- |

b)

Interventionsstrategin.

| c) | De delar som är gemensamma för flera interventioner. |
| --- | --- |

c)

De delar som är gemensamma för flera interventioner.

| d) | Det direktstöd, de interventioner inom vissa sektorer och interventioner för landsbygdsutveckling som anges i strategin. |
| --- | --- |

d)

Det direktstöd, de interventioner inom vissa sektorer och interventioner för landsbygdsutveckling som anges i strategin.

| e) | Mål- och finansieringsplanerna. |
| --- | --- |

e)

Mål- och finansieringsplanerna.

| f) | Styrnings- och samordningssystemen. |
| --- | --- |

f)

Styrnings- och samordningssystemen.

| g) | De faktorer som säkerställer en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

g)

De faktorer som säkerställer en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| h) | I de fall då delar av den strategiska GJP-planen inrättas på regional nivå, en kort beskrivning av medlemsstaternas nationella och regionala struktur, och särskilt av vilka delar som finns etablerade på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

h)

I de fall då delar av den strategiska GJP-planen inrättas på regional nivå, en kort beskrivning av medlemsstaternas nationella och regionala struktur, och särskilt av vilka delar som finns etablerade på nationell och regional nivå.

2.   Varje strategisk GJP-plan ska innehålla följande bilagor:

| a) | Bilaga I om en förhandsutvärdering och den strategiska miljöbedömning som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (50). |
| --- | --- |

a)

Bilaga I om en förhandsutvärdering och den strategiska miljöbedömning som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (50).

| b) | Bilaga II om en swot-analys. |
| --- | --- |

b)

Bilaga II om en swot-analys.

| c) | Bilaga III om samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

c)

Bilaga III om samråd med berörda parter.

| d) | I förekommande fall, bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull.

| e) | Bilaga V om ytterligare nationell finansiering som ges inom ramen för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

e)

Bilaga V om ytterligare nationell finansiering som ges inom ramen för den strategiska GJP-planen.

| f) | I förekommande fall, bilaga VI om nationellt övergångsstöd. |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall, bilaga VI om nationellt övergångsstöd.

3.   Utförliga bestämmelser om innehållet i de avsnitt och bilagor i de strategiska GJP-planerna som avses i punkterna 1 och 2 fastställs i artiklarna 108–115.

Artikel 108

Behovsbedömning

Den behovsbedömning som avses i artikel 107.1 a ska omfatta följande:

| a) | En sammanfattning av den swot-analys som avses i artikel 115.2. |
| --- | --- |

a)

En sammanfattning av den swot-analys som avses i artikel 115.2.

| b) | En kartläggning av behoven för varje specifikt mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 på grundval av swot-analysen; alla behov som framkommer av swot-analysen ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska GJP-planen eller inte. |
| --- | --- |

b)

En kartläggning av behoven för varje specifikt mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 på grundval av swot-analysen; alla behov som framkommer av swot-analysen ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska GJP-planen eller inte.

| c) | Med avseende på det specifika målet att ge stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukets motståndskraft som anges i artikel 6.1 a, en behovsbedömning vad gäller en rättvisare fördelning och mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av direktstödet, i relevanta fall med beaktande av jordbrukets struktur och vad gäller riskhantering. |
| --- | --- |

c)

Med avseende på det specifika målet att ge stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukets motståndskraft som anges i artikel 6.1 a, en behovsbedömning vad gäller en rättvisare fördelning och mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av direktstödet, i relevanta fall med beaktande av jordbrukets struktur och vad gäller riskhantering.

| d) | I förekommande fall, en analys av behoven i särskilda geografiska regioner, såsom de yttersta randområdena samt bergsområden och öregioner. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, en analys av behoven i särskilda geografiska regioner, såsom de yttersta randområdena samt bergsområden och öregioner.

| e) | Prioritering av behov, inklusive en välgrundad motivering till gjorda val, som i relevanta fall innehåller skälen till varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

e)

Prioritering av behov, inklusive en välgrundad motivering till gjorda val, som i relevanta fall innehåller skälen till varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska GJP-planen.

För de specifika mål som anges i artikel 6. 1 d, e och f ska behovsbedömningen ta hänsyn till nationella miljö- och klimatplaner som härrör från de lagstiftningsakter som förtecknas i bilaga XIII.

Medlemsstaterna ska för sina behovsbedömningar använda data som är aktuella och tillförlitliga och i förekommande fall uppdelade efter kön.

Artikel 109

Interventionsstrategi

1.   I den interventionsstrategi som avses i artikel 107.1 b ska följande fastställas för varje specifikt mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 och som tas upp i den strategiska GJP-planen:

| a) | Mål och tillhörande delmål för de relevanta resultatindikatorer som medlemsstaten använder på grundval av sin behovsbedömning som avses i artikel 108. Värdet på dessa mål ska motiveras på grundval av den behovsbedömningen. När det gäller de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f ska målen härledas från de delar av förklaringen som ges i punkt 2 a i den här artikeln. |
| --- | --- |

a)

Mål och tillhörande delmål för de relevanta resultatindikatorer som medlemsstaten använder på grundval av sin behovsbedömning som avses i artikel 108. Värdet på dessa mål ska motiveras på grundval av den behovsbedömningen. När det gäller de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f ska målen härledas från de delar av förklaringen som ges i punkt 2 a i den här artikeln.

| b) | Interventioner som grundas på de interventionstyper som anges i avdelning III och som ska utformas så att de hanterar den särskilda situationen på det berörda området enligt en sund interventionslogik med stöd i den förhandsutvärdering som avses i artikel 139, den swot-analys som avses i artikel 115.2 och den behovsbedömning som avses i artikel 108. |
| --- | --- |

b)

Interventioner som grundas på de interventionstyper som anges i avdelning III och som ska utformas så att de hanterar den särskilda situationen på det berörda området enligt en sund interventionslogik med stöd i den förhandsutvärdering som avses i artikel 139, den swot-analys som avses i artikel 115.2 och den behovsbedömning som avses i artikel 108.

| c) | Faktorer som visar hur interventionerna bidrar till att målen kan uppnås och hur de är inbördes samstämmiga och förenliga. |
| --- | --- |

c)

Faktorer som visar hur interventionerna bidrar till att målen kan uppnås och hur de är inbördes samstämmiga och förenliga.

| d) | Faktorer som visar att tilldelningen av finansiella medel till interventioner inom den strategiska GJP-planen är motiverad och tillräcklig för att de fastställda målen ska kunna uppnås, och är förenlig med den finansieringsplan som avses i artikel 112. |
| --- | --- |

d)

Faktorer som visar att tilldelningen av finansiella medel till interventioner inom den strategiska GJP-planen är motiverad och tillräcklig för att de fastställda målen ska kunna uppnås, och är förenlig med den finansieringsplan som avses i artikel 112.

2.   Interventionsstrategin ska påvisa att strategin är samstämmig och interventionerna kompletterar varandra för de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 genom att tillhandahålla följande:

| a) | En översikt över miljö- och klimatarkitekturen i den strategiska GJP-planen som beskriver följande:






  i) | För varje GAEC-norm som anges i bilaga III, hur unionsnormen tillämpas, som ska innehålla följande: en sammanfattning av jordbruksföretagets praxis, territoriellt tillämpningsområde, typer av jordbrukare och andra stödmottagare som omfattas av normen och, vid behov en beskrivning av hur praxis bidrar till uppnåendet av det huvudsakliga syftet med GAEC-normen. |
| --- | --- | --- |

a)

En översikt över miljö- och klimatarkitekturen i den strategiska GJP-planen som beskriver följande:

i)

För varje GAEC-norm som anges i bilaga III, hur unionsnormen tillämpas, som ska innehålla följande: en sammanfattning av jordbruksföretagets praxis, territoriellt tillämpningsområde, typer av jordbrukare och andra stödmottagare som omfattas av normen och, vid behov en beskrivning av hur praxis bidrar till uppnåendet av det huvudsakliga syftet med GAEC-normen.

| ii) | Grundvillkorens övergripande bidrag till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. |
| --- | --- |

ii)

Grundvillkorens övergripande bidrag till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

| iii) | Komplementariteten mellan de relevanta basvillkor som avses i artikel 31.5 och artikel 70.3, grundvillkoren och de olika interventionerna, inbegripet stöd till ekologiskt jordbruk, för de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. |
| --- | --- |

iii)

Komplementariteten mellan de relevanta basvillkor som avses i artikel 31.5 och artikel 70.3, grundvillkoren och de olika interventionerna, inbegripet stöd till ekologiskt jordbruk, för de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

| iv) | Det sätt på vilket det större övergripande bidrag som anges i artikel 105 ska uppnås. |
| --- | --- |

iv)

Det sätt på vilket det större övergripande bidrag som anges i artikel 105 ska uppnås.

| v) | Hur miljö- och klimatarkitekturen i den strategiska GJP-planen är avsedd att bidra till uppnåendet av och överensstämma med de långsiktiga nationella mål som anges i eller som följer av de lagstiftningsakter som förtecknas i bilaga XIII. |
| --- | --- |

v)

Hur miljö- och klimatarkitekturen i den strategiska GJP-planen är avsedd att bidra till uppnåendet av och överensstämma med de långsiktiga nationella mål som anges i eller som följer av de lagstiftningsakter som förtecknas i bilaga XIII.

| b) | I förhållande till det specifika mål som anges i artikel 6.1 g, en översikt över de relevanta interventioner och särskilda villkor för unga jordbrukare som anges i den strategiska GJP-planen, såsom de som anges i artiklarna 26.4 a, 30, 73, 75 och 77.6. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 95 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 30, 73 och 75. Översikten ska även innehålla en allmän redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan unionens och medlemsstaternas åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

b)

I förhållande till det specifika mål som anges i artikel 6.1 g, en översikt över de relevanta interventioner och särskilda villkor för unga jordbrukare som anges i den strategiska GJP-planen, såsom de som anges i artiklarna 26.4 a, 30, 73, 75 och 77.6. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 95 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 30, 73 och 75. Översikten ska även innehålla en allmän redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan unionens och medlemsstaternas åtgärder på detta område.

| c) | En förklaring till hur de interventioner inom ramen för kopplat inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 är förenliga med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

c)

En förklaring till hur de interventioner inom ramen för kopplat inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 är förenliga med direktiv 2000/60/EG.

| d) | Med avseende på det specifika mål som anges i artikel 6.1 a, en översikt över hur målet om en rättvisare fördelning och mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av inkomststöd som beviljas jordbrukare inom ramen för den strategiska GJP-planen beaktas, inbegripet, i förekommande fall, information som motiverar användning av det undantag som föreskrivs i artikel 29.1 andra stycket. Denna översikt ska i relevanta fall även ta upp samstämmigheten och komplementariteten mellan territorialiseringen av det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 22.2 och stöd inom ramen för andra interventioner, särskilt utbetalningar för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 71. |
| --- | --- |

d)

Med avseende på det specifika mål som anges i artikel 6.1 a, en översikt över hur målet om en rättvisare fördelning och mer ändamålsenlig och effektiv målinriktning av inkomststöd som beviljas jordbrukare inom ramen för den strategiska GJP-planen beaktas, inbegripet, i förekommande fall, information som motiverar användning av det undantag som föreskrivs i artikel 29.1 andra stycket. Denna översikt ska i relevanta fall även ta upp samstämmigheten och komplementariteten mellan territorialiseringen av det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 22.2 och stöd inom ramen för andra interventioner, särskilt utbetalningar för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 71.

| e) | En översikt över sektorsrelaterade interventioner, bl.a. kopplat inkomststöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 och de interventioner inom vissa sektorer som avses i avdelning III kapitel III, med en förklaring till varför sektorerna i fråga valts, en förteckning över interventioner per sektor och hur de kompletterar varandra. |
| --- | --- |

e)

En översikt över sektorsrelaterade interventioner, bl.a. kopplat inkomststöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 1 och de interventioner inom vissa sektorer som avses i avdelning III kapitel III, med en förklaring till varför sektorerna i fråga valts, en förteckning över interventioner per sektor och hur de kompletterar varandra.

| f) | I förekommande fall en förklaring om vilka interventioner som är avsedda att bidra till att säkerställa en konsekvent och integrerad strategi för riskhantering. |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall en förklaring om vilka interventioner som är avsedda att bidra till att säkerställa en konsekvent och integrerad strategi för riskhantering.

| g) | I förekommande fall en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, inklusive fördelningen av anslag per intervention och fond. |
| --- | --- |

g)

I förekommande fall en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, inklusive fördelningen av anslag per intervention och fond.

| h) | En översikt över hur den strategiska GJP-planen bidrar till uppnåendet av det specifika målet om bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens som avses i artikel 6.1 i, inbegripet basvillkoren och komplementariteten mellan grundvillkoren och de olika interventionerna. |
| --- | --- |

h)

En översikt över hur den strategiska GJP-planen bidrar till uppnåendet av det specifika målet om bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens som avses i artikel 6.1 i, inbegripet basvillkoren och komplementariteten mellan grundvillkoren och de olika interventionerna.

| i) | En förklaring av hur interventionerna och de delar som är gemensamma för flera interventioner bidrar till en förenkling för de slutliga stödmottagarna och minskar den administrativa bördan. |
| --- | --- |

i)

En förklaring av hur interventionerna och de delar som är gemensamma för flera interventioner bidrar till en förenkling för de slutliga stödmottagarna och minskar den administrativa bördan.

3.   I de fall då delar av den strategiska GJP-planen inrättas på regional nivå ska interventionsstrategin säkerställa samstämmighet och konsekvens mellan dessa delar och delarna i den strategiska GJP-planen på nationell nivå.

Artikel 110

De delar som är gemensamma för flera interventioner

Avsnittet om de delar som är gemensamma för flera interventioner som avses i artikel 107.1 c ska omfatta följande:

| a) | De definitioner och villkor som medlemsstaterna har lämnat enligt artikel 4 samt minimikraven för interventioner i form av direktstöd enligt artikel 18. |
| --- | --- |

a)

De definitioner och villkor som medlemsstaterna har lämnat enligt artikel 4 samt minimikraven för interventioner i form av direktstöd enligt artikel 18.

| b) | En beskrivning av användningen av tekniskt bistånd som avses i artiklarna 94 och 125 och en beskrivning av det nationella GJP-nätverk som avses i artikel 126. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av användningen av tekniskt bistånd som avses i artiklarna 94 och 125 och en beskrivning av det nationella GJP-nätverk som avses i artikel 126.

tekniskt bistånd

| c) | Med avseende på de specifika mål som anges i artikel 6.1 den definition av landsbygdsområden som används i den strategiska GJP-planen i enlighet med vad som fastställts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Med avseende på de specifika mål som anges i artikel 6.1 den definition av landsbygdsområden som används i den strategiska GJP-planen i enlighet med vad som fastställts av medlemsstaterna.

| d) | Andra upplysningar om genomförandet, särskilt följande:






  i) | En kort beskrivning av hur stödrätters värde fastställs och av hur reserven fungerar, i tillämpliga fall. |
| --- | --- | --- |

d)

Andra upplysningar om genomförandet, särskilt följande:

i)

En kort beskrivning av hur stödrätters värde fastställs och av hur reserven fungerar, i tillämpliga fall.

| ii) | I förekommande fall, användningen av det beräknade resultatet av minskningen av direktstöd som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

ii)

I förekommande fall, användningen av det beräknade resultatet av minskningen av direktstöd som avses i artikel 17.

| iii) | Beslutet och motiveringen av detta beslut med avseende på genomförandet av artiklarna 17.4, 29.6 och 30.4 i denna förordning och av artikel 17.1 andra stycket i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

iii)

Beslutet och motiveringen av detta beslut med avseende på genomförandet av artiklarna 17.4, 29.6 och 30.4 i denna förordning och av artikel 17.1 andra stycket i förordning (EU) 2021/2116.

| iv) | I förekommande fall, beslutet och en beskrivning av dess viktigaste inslag med avseende på genomförandet av artikel 19. |
| --- | --- |

iv)

I förekommande fall, beslutet och en beskrivning av dess viktigaste inslag med avseende på genomförandet av artikel 19.

| v) | En översikt över samordning, gränsdragning och komplementaritet mellan Ejflu och andra unionsfonder som är verksamma i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

v)

En översikt över samordning, gränsdragning och komplementaritet mellan Ejflu och andra unionsfonder som är verksamma i landsbygdsområden.

Artikel 111

Interventioner

Avsnittet om varje intervention som anges i strategin som avses i artikel 107.1 d, inbegripet interventioner på regional nivå, ska omfatta uppgifter om följande:

| a) | Den interventionstyp på vilken den grundas. |
| --- | --- |

a)

Den interventionstyp på vilken den grundas.

| b) | Territoriellt tillämpningsområde. |
| --- | --- |

b)

Territoriellt tillämpningsområde.

| c) | Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det eller de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2. När det gäller miljö- och klimatrelaterade interventioner ska kopplingen till att grundvillkoren uppfylls visa att olika praxis är kompletterande och inte överlappar varandra. |
| --- | --- |

c)

Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det eller de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2. När det gäller miljö- och klimatrelaterade interventioner ska kopplingen till att grundvillkoren uppfylls visa att olika praxis är kompletterande och inte överlappar varandra.

| d) | Villkoren för stödberättigande. |
| --- | --- |

d)

Villkoren för stödberättigande.

| e) | De resultatindikatorer som fastställs i bilaga I till vilka interventionen bör bidra direkt och i en väsentlig utsträckning. |
| --- | --- |

e)

De resultatindikatorer som fastställs i bilaga I till vilka interventionen bör bidra direkt och i en väsentlig utsträckning.

| f) | För varje intervention som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, hur den följer relevanta bestämmelser i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal så som de anges i artikel 10 i denna förordning och bilaga II till denna förordning, och för varje intervention som inte grundar sig på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, huruvida och i så fall hur den följer relevanta bestämmelser i artikel 6.5 i, eller bilaga 2 till, WTO:s jordbruksavtal. |
| --- | --- |

f)

För varje intervention som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, hur den följer relevanta bestämmelser i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal så som de anges i artikel 10 i denna förordning och bilaga II till denna förordning, och för varje intervention som inte grundar sig på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, huruvida och i så fall hur den följer relevanta bestämmelser i artikel 6.5 i, eller bilaga 2 till, WTO:s jordbruksavtal.

| g) | En outputindikator och årlig planerad output för interventionen, i enlighet med artikel 102.5. |
| --- | --- |

g)

En outputindikator och årlig planerad output för interventionen, i enlighet med artikel 102.5.

| h) | De årliga planerade enhetliga eller genomsnittliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 och, när så är relevant, de planerade maximi- eller minimienhetsbeloppen i enlighet med artikel 102.2 och 102.3. |
| --- | --- |

h)

De årliga planerade enhetliga eller genomsnittliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 och, när så är relevant, de planerade maximi- eller minimienhetsbeloppen i enlighet med artikel 102.2 och 102.3.

| i) | En förklaring av hur de belopp som avses i led h i denna punkt har fastställts. |
| --- | --- |

i)

En förklaring av hur de belopp som avses i led h i denna punkt har fastställts.

| j) | I tillämpliga fall följande:






  i) | Stödform och stödsats. |
| --- | --- | --- |

j)

I tillämpliga fall följande:

i)

Stödform och stödsats.

| ii) | Metoden för beräkning av stödets planerade enhetsbelopp och dess attestering i enlighet med artikel 82. |
| --- | --- |

ii)

Metoden för beräkning av stödets planerade enhetsbelopp och dess attestering i enlighet med artikel 82.

| k) | Det årliga anslaget för interventionen, i enlighet med artikel 101.1 eller, när det gäller sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f, det årliga anslaget för den relevanta sektorn i enlighet med artikel 101.2, inbegripet, i tillämpliga fall, en uppdelning av de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

k)

Det årliga anslaget för interventionen, i enlighet med artikel 101.1 eller, när det gäller sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f, det årliga anslaget för den relevanta sektorn i enlighet med artikel 101.2, inbegripet, i tillämpliga fall, en uppdelning av de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument.

| l) | Angivande av huruvida interventionen faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget och att den därför är föremål för en bedömning av statligt stöd. |
| --- | --- |

l)

Angivande av huruvida interventionen faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget och att den därför är föremål för en bedömning av statligt stöd.

Första stycket e ska inte gälla för interventioner inom den interventionstyp inom biodlingssektorn som avses i artikel 55.1 a och c–g, interventioner inom den interventionstyp inom vinsektorn som avses i artikel 58.1 h–k och informationsåtgärder och främjande åtgärder för kvalitetssystem inom den interventionstyp för samarbete som avses i artikel 77.

Artikel 112

Mål- och finansieringsplaner

1.   Den målplan som avses i artikel 107.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål och delmål som avses i artikel 109.1 a.

2.   Den finansieringsplan som avses i artikel 107.1 e ska innehålla en översiktstabell med följande information:

| a) | Medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd enligt artikel 87.1, för interventionstyper inom vinsektorn enligt artikel 88.1, för interventionstyper inom biodlingssektorn enligt artikel 88.2 och för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt artikel 89.3, med en specificering av de årliga och totala belopp som avsatts av medlemsstaten för att uppfylla de krav på minimianslag som fastställs i artiklarna 92–98. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd enligt artikel 87.1, för interventionstyper inom vinsektorn enligt artikel 88.1, för interventionstyper inom biodlingssektorn enligt artikel 88.2 och för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt artikel 89.3, med en specificering av de årliga och totala belopp som avsatts av medlemsstaten för att uppfylla de krav på minimianslag som fastställs i artiklarna 92–98.

| b) | Överföringar av de belopp som avses i led a mellan olika interventionstyper i form av direktstöd och interventionstyper för landsbygdsutveckling i enlighet med artikel 103 och alla avdrag beträffande medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd för att göra beloppen tillgängliga för de interventionstyper inom andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7 i enlighet med artikel 88.6. |
| --- | --- |

b)

Överföringar av de belopp som avses i led a mellan olika interventionstyper i form av direktstöd och interventionstyper för landsbygdsutveckling i enlighet med artikel 103 och alla avdrag beträffande medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd för att göra beloppen tillgängliga för de interventionstyper inom andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7 i enlighet med artikel 88.6.

| c) | Medlemsstatens anslag för de interventionstyper inom humlesektorn som avses i artikel 88.3 och för interventionstyper inom sektorn för olivolja och bordsoliver som avses i artikel 88.4, och om dessa interventionstyper inte tillämpas, beslutet att föra upp motsvarande anslag i medlemsstatens anslag för direktstöd enligt artikel 88.5. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstatens anslag för de interventionstyper inom humlesektorn som avses i artikel 88.3 och för interventionstyper inom sektorn för olivolja och bordsoliver som avses i artikel 88.4, och om dessa interventionstyper inte tillämpas, beslutet att föra upp motsvarande anslag i medlemsstatens anslag för direktstöd enligt artikel 88.5.

| d) | I förekommande fall, överföringar av medlemsstatens anslag från Ejflu för stöd inom ramen för InvestEU i enlighet med artikel 81 i denna förordning, förordning (EU) 2021/783 eller förordning (EU) 2021/817 i enlighet med artikel 99 i den här förordningen. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, överföringar av medlemsstatens anslag från Ejflu för stöd inom ramen för InvestEU i enlighet med artikel 81 i denna förordning, förordning (EU) 2021/783 eller förordning (EU) 2021/817 i enlighet med artikel 99 i den här förordningen.

| e) | I förekommande fall, de planerade beloppen för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall, de planerade beloppen för de yttersta randområdena.

3.   Utöver vad som anges i punkt 2 ska en detaljerad finansieringsplan för varje räkenskapsår och uttryckt som medlemsstatens prognoser för genomförandet av betalningar innehålla följande tabeller i överensstämmelse med artikel 111 g och k:

| a) | En uppdelning av medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd efter överföringar enligt punkt 2 b och c baserat på vägledande anslag per interventionstyp och per intervention, för varje intervention med angivande av planerad output, planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 och, i förekommande fall, planerade maximi- eller minimienhetsbelopp, eller båda, i enlighet med vad som avses i artikel 102.2. I tillämpliga fall ska uppdelningen inbegripa beloppet för reserven av stödrättigheter.
  Det totala beräknade resultatet av minskningen av stöd enligt artikel 17 ska specificeras.
  Med hänsyn till användningen av det beräknade resultatet av minskningen av stöd som avses i artiklarna 17 och 87.3, ska dessa vägledande anslag, tillhörande planerade output och motsvarande planerade genomsnittliga enhetsbelopp eller enhetliga enhetsbelopp fastställas före minskningen av stöd. |
| --- | --- |

a)

En uppdelning av medlemsstatens anslag för interventionstyper i form av direktstöd efter överföringar enligt punkt 2 b och c baserat på vägledande anslag per interventionstyp och per intervention, för varje intervention med angivande av planerad output, planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 och, i förekommande fall, planerade maximi- eller minimienhetsbelopp, eller båda, i enlighet med vad som avses i artikel 102.2. I tillämpliga fall ska uppdelningen inbegripa beloppet för reserven av stödrättigheter.

Det totala beräknade resultatet av minskningen av stöd enligt artikel 17 ska specificeras.

Med hänsyn till användningen av det beräknade resultatet av minskningen av stöd som avses i artiklarna 17 och 87.3, ska dessa vägledande anslag, tillhörande planerade output och motsvarande planerade genomsnittliga enhetsbelopp eller enhetliga enhetsbelopp fastställas före minskningen av stöd.

| b) | En uppdelning av anslagen för de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III per intervention och med angivande av den planerade outputen eller, när det gäller de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f, det vägledande anslaget per sektor med angivande av den planerade outputen uttryckt som antalet operativa program per sektor. |
| --- | --- |

b)

En uppdelning av anslagen för de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III per intervention och med angivande av den planerade outputen eller, när det gäller de sektorer som avses i artikel 42 a, d, e och f, det vägledande anslaget per sektor med angivande av den planerade outputen uttryckt som antalet operativa program per sektor.

| c) | En uppdelning av medlemsstatens anslag för landsbygdsutveckling efter överföringar till och från direktstöd enligt punkt b, per interventionstyp och per intervention, inbegripet totalsummor för perioden för den strategiska GJP-planen, inbegripet även den tillämpliga Ejflu-bidragsnivån, uppdelade per intervention och per typ av region i tillämpliga fall. Om medel överförs från direktstöd ska interventionen eller interventionerna eller en del av en intervention som finansieras med överföringen anges. I den tabellen ska planerad output per intervention och de planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 också specificeras liksom, i förekommande fall, planerade genomsnittliga maximienhetsbelopp i enlighet med artikel 102.3. I tillämpliga fall ska tabellen även innehålla en uppdelning av de bidrag och belopp som planerats för finansieringsinstrument. Beloppen för tekniskt bistånd ska också specificeras. |
| --- | --- |

c)

En uppdelning av medlemsstatens anslag för landsbygdsutveckling efter överföringar till och från direktstöd enligt punkt b, per interventionstyp och per intervention, inbegripet totalsummor för perioden för den strategiska GJP-planen, inbegripet även den tillämpliga Ejflu-bidragsnivån, uppdelade per intervention och per typ av region i tillämpliga fall. Om medel överförs från direktstöd ska interventionen eller interventionerna eller en del av en intervention som finansieras med överföringen anges. I den tabellen ska planerad output per intervention och de planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i artikel 102.1 också specificeras liksom, i förekommande fall, planerade genomsnittliga maximienhetsbelopp i enlighet med artikel 102.3. I tillämpliga fall ska tabellen även innehålla en uppdelning av de bidrag och belopp som planerats för finansieringsinstrument. Beloppen för tekniskt bistånd ska också specificeras.

Artikel 113

Styrnings- och samordningssystem

Avsnittet om de styrnings- och samordningssystem som avses i artikel 107.1 f ska omfatta följande:

| a) | Identifiering av alla styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i förordning (EU) 2021/2116 samt av den nationella förvaltande myndigheten och i förekommande fall de regionala förvaltande myndigheterna. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av alla styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i förordning (EU) 2021/2116 samt av den nationella förvaltande myndigheten och i förekommande fall de regionala förvaltande myndigheterna.

| b) | Identifiering av och uppgifter för de förmedlande organ som avses i artikel 123.4 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Identifiering av och uppgifter för de förmedlande organ som avses i artikel 123.4 i denna förordning.

| c) | Information om de kontrollsystem och sanktioner som avses i avdelning IV i förordning (EU) 2021/2116, inbegripet följande:






  i) | Det integrerade administrations- och kontrollsystem som avses i avdelning IV kapitel II i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- | --- |

c)

Information om de kontrollsystem och sanktioner som avses i avdelning IV i förordning (EU) 2021/2116, inbegripet följande:

i)

Det integrerade administrations- och kontrollsystem som avses i avdelning IV kapitel II i förordning (EU) 2021/2116.

| ii) | Det kontroll- och sanktionssystem för grundvillkor som avses i avdelning IV kapitlen IV och V i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

ii)

Det kontroll- och sanktionssystem för grundvillkor som avses i avdelning IV kapitlen IV och V i förordning (EU) 2021/2116.

| iii) | Behöriga kontrollorgan som ansvarar för kontrollerna. |
| --- | --- |

iii)

Behöriga kontrollorgan som ansvarar för kontrollerna.

| d) | En översikt över övervaknings- och rapporteringsstrukturen. |
| --- | --- |

d)

En översikt över övervaknings- och rapporteringsstrukturen.

Artikel 114

Modernisering

Avsnittet om de faktorer som säkerställer en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107.1 g ska belysa de delar av den strategiska GJP-planen som stöder en modernisering av jordbruket och landsbygdsområden och den gemensamma jordbrukspolitiken och ska särskilt innehålla följande:

| a) | En översikt över hur den strategiska GJP-planen kommer att bidra till uppnåendet av det övergripande mål som anges i artikel 6.2, särskilt innehållande följande:






  i) | En beskrivning av Akis organisationsstruktur. |
| --- | --- | --- |

a)

En översikt över hur den strategiska GJP-planen kommer att bidra till uppnåendet av det övergripande mål som anges i artikel 6.2, särskilt innehållande följande:

i)

En beskrivning av Akis organisationsstruktur.

| ii) | En beskrivning av hur de rådgivningstjänster som avses i artikel 15 samt nätverk för forskning och de nationella GJP-nätverk som avses i artikel 126 kommer att samarbeta för att tillhandahålla rådgivning, kunskapsflöden och innovationstjänster samt hur åtgärder som stöds genom interventioner enligt artikel 78 eller andra relevanta interventioner integreras i Akis. |
| --- | --- |

ii)

En beskrivning av hur de rådgivningstjänster som avses i artikel 15 samt nätverk för forskning och de nationella GJP-nätverk som avses i artikel 126 kommer att samarbeta för att tillhandahålla rådgivning, kunskapsflöden och innovationstjänster samt hur åtgärder som stöds genom interventioner enligt artikel 78 eller andra relevanta interventioner integreras i Akis.

| b) | En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden och för användning av dessa tekniker för att göra interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen mera ändamålsenliga och effektiva. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden och för användning av dessa tekniker för att göra interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen mera ändamålsenliga och effektiva.

Artikel 115

Bilagor

1.   Bilaga I till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 a ska omfatta en sammanfattning av de viktigaste resultaten av den förhandsutvärdering som avses i artikel 139 och den strategiska miljöbedömning som avses i direktiv 2001/42/EG, och hur de har behandlats eller en motivering till varför de inte har beaktats, och en länk till hela förhandsutvärderingsrapporten och rapporten om den strategiska miljöbedömningen.

2.   Bilaga II till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 b ska inbegripa en swot-analys av den nuvarande situationen på det område som omfattas av den strategiska GJP-planen.

Swot-analysen ska grunda sig på den nuvarande situationen i det område som omfattas av den strategiska GJP-planen och ska omfatta, för vart och ett av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2, en övergripande beskrivning av den nuvarande situationen i det område som omfattas av den strategiska GJP-planen på grundval av gemensamma kontextindikatorer och annan kvantitativ och kvalitativ aktuell information, såsom studier, tidigare utvärderingsrapporter, sektorsspecifik analys och lärdomar från tidigare erfarenheter.

Om det är relevant ska swot-analysen inbegripa en analys av territoriella aspekter, inbegripet regionala särdrag, med betoning på de territorier som interventionerna är specifikt inriktade på, och en analys av sektorsspecifika aspekter, särskilt för de sektorer som är föremål för särskilda interventioner eller program.

Beskrivningen ska dessutom särskilt belysa följande, med avseende på vart och ett av de allmänna och specifika mål som anges i artiklarna 5, 6.1 och 6.2:

| a) | Starka sidor som identifierats i området för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

a)

Starka sidor som identifierats i området för den strategiska GJP-planen.

| b) | Svaga sidor som identifierats i området för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

b)

Svaga sidor som identifierats i området för den strategiska GJP-planen.

| c) | Möjligheter som identifierats i området för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

c)

Möjligheter som identifierats i området för den strategiska GJP-planen.

| d) | Hot som identifierats i området för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

d)

Hot som identifierats i området för den strategiska GJP-planen.

För de specifika mål som anges i artikel 6.1 d, e och f ska swot-analysen hänvisa till nationella planer som härrör från de lagstiftningsakter som förtecknas i bilaga XIII.

För det specifika mål som anges i artikel 6.1 g ska swot-analysen innehålla en kort analys av tillgång till mark, mobilitet inom markägande och omarrondering, tillgång till finansiering och krediter samt tillgång till kunskap och rådgivning.

För det övergripande mål som anges i artikel 6.2, ska swot-analysen också ge relevant information om hur Akis och tillhörande strukturer fungerar.

3.   Bilaga III till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 c ska innehålla resultaten av samråden med berörda parter, särskilt relevanta myndigheter på regional och lokal nivå, och en kort beskrivning av hur samrådet genomfördes.

4.   Bilaga IV till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 d ska innehålla en kort beskrivning av det grödspecifika stödet för bomull och hur det kompletterar övriga interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen.

5.   Bilaga V till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 e ska innehålla följande:

| a) | En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering för interventioner för landsbygdsutveckling enligt avdelning III kapitel IV, som beviljas inom ramen för den strategiska GJP-planen, inbegripet beloppen per intervention och en angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering för interventioner för landsbygdsutveckling enligt avdelning III kapitel IV, som beviljas inom ramen för den strategiska GJP-planen, inbegripet beloppen per intervention och en angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning.

| b) | En förklaring av komplementariteten med interventionerna inom ramen för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

b)

En förklaring av komplementariteten med interventionerna inom ramen för den strategiska GJP-planen.

| c) | En angivelse av huruvida ytterligare nationell finansiering inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget och därför är föremål för en bedömning av statligt stöd. |
| --- | --- |

c)

En angivelse av huruvida ytterligare nationell finansiering inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget och därför är föremål för en bedömning av statligt stöd.

| d) | Det nationella ekonomiska stöd inom sektorn för frukt och grönsaker som avses i artikel 53. |
| --- | --- |

d)

Det nationella ekonomiska stöd inom sektorn för frukt och grönsaker som avses i artikel 53.

6.   Bilaga VI till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 f ska innehålla följande information vad gäller nationellt övergångsstöd:

| a) | Den årliga sektorsspecifika finansieringsramen för varje sektor inom vilken nationellt övergångsstöd beviljas. |
| --- | --- |

a)

Den årliga sektorsspecifika finansieringsramen för varje sektor inom vilken nationellt övergångsstöd beviljas.

| b) | I förekommande fall, den högsta stödnivån per enhet för varje år under perioden. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall, den högsta stödnivån per enhet för varje år under perioden.

| c) | I förekommande fall, information angående ändring av referensperioden i enlighet med artikel 147.2 andra stycket. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, information angående ändring av referensperioden i enlighet med artikel 147.2 andra stycket.

| d) | En kort beskrivning av hur det nationella övergångsstödet kompletterar interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

d)

En kort beskrivning av hur det nationella övergångsstödet kompletterar interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen.

Artikel 116

Delegerade befogenheter för innehållet i den strategiska GJP-planen

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 till och med den 31 december 2023 om ändring av detta kapitel vad gäller innehållet i den strategiska GJP-planen och dess bilagor. Dessa delegerade akter ska vara strikt begränsade till att åtgärda problem som medlemsstaterna stöter på.

Artikel 117

Genomförandebefogenheter för innehållet i den strategiska GJP-planen

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av de delar i den strategiska GJP-planen som beskrivs i artiklarna 108–115. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

KAPITEL III

GODKÄNNANDE OCH ÄNDRING AV DEN STRATEGISKA GJP-PLANEN

Artikel 118

Godkännande av den strategiska GJP-planen

1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen lämna in ett förslag till strategisk GJP-plan med det innehåll som avses i artikel 107 senast den 1 januari 2022.

2.   Kommissionen ska bedöma förslaget till strategisk GJP-plan med avseende på dess fullständighet, dess konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med den här förordningen och de delegerade akter och genomförandeakter som antas i enlighet med den och med förordning (EU) 2021/2116, hur effektivt det bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 och dess inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativ börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma huruvida den strategi som anges i den strategiska GJP-planen, motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel är adekvata för att uppfylla den strategiska GJP-planens specifika mål genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av swot-analysen och förhandsbedömningen.

3.   Beroende på resultaten av den bedömning som avses i punkt 2 får kommissionen lämna synpunkter till medlemsstaterna inom tre månader från det att den strategiska GJP-planen har lämnats in.

Medlemsstaten ska förse kommissionen med alla ytterligare uppgifter som behövs och om nödvändigt revidera förslaget till plan.

4.   Kommissionen ska godkänna förslaget till strategisk GJP-plan förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och att planen är förenlig med artikel 9 och de övriga krav som anges i den här förordningen och i förordning (EU) 2021/2116 samt de delegerade akter och genomförandeakter som antas i enlighet med dessa. Godkännandet ska uteslutande grundas på akter som är rättsligt bindande för medlemsstaterna.

5.   Godkännandet av den strategiska GJP-planen ska ges senast sex månader efter det att medlemsstaten lämnade in den.

Godkännandet ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 113 c och i bilagorna I–IV till den strategiska GJP-planen som avses i artikel 107.2 a–d.

I vederbörligen motiverade fall får en medlemsstat begära att kommissionen godkänner en strategisk GJP-plan som inte innehåller alla delar. I sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska GJP-planen som saknas och ange vägledande mål och finansieringsplaner som avses i artikel 112 för hela den strategiska GJP-planen för att påvisa planens övergripande konsekvens och enhetlighet. De delar som saknas i den strategiska GJP-planen ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 119 inom en tidsram som inte bör överstiga tre månader från dagen för godkännandet av den strategiska GJP-planen.

6.   Varje strategisk GJP-plan ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 153.

7.   De strategiska GJP-planerna ska ha rättslig verkan först efter det att de godkänts av kommissionen.

Artikel 119

Ändring av den strategiska GJP-planen

1.   Medlemsstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska GJP-planer till kommissionen.

2.   En begäran om ändring av strategiska GJP-planer ska vederbörligen motiveras och ska särskilt ange vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2. Den ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt.

3.   Kommissionen ska bedöma ändringens överensstämmelse med den här förordningen och de delegerade akter och genomförandeakter som antas i enlighet med den och med förordning (EU) 2021/2116 och hur effektivt den bidrar till uppnåendet av de specifika målen.

4.   Kommissionen ska godkänna den begärda ändringen av den strategiska GJP-planen förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och att den ändrade planen är förenlig med artikel 9 och de övriga krav som anges i den här förordningen och i förordning (EU) 2021/2116 samt de delegerade akter och genomförandeakter som antas i enlighet med dessa.

5.   Kommissionen får framföra synpunkter inom 30 arbetsdagar efter det att begäran om ändring av den strategiska GJP-planen lämnades in. Medlemsstaten ska förse kommissionen med alla nödvändiga kompletterande uppgifter.

6.   Godkännandet av en begäran om ändring av den strategiska GJP-planen ska ges senast tre månader efter det att den lämnats in av medlemsstaten.

7.   En begäran om ändring av den strategiska GJP-planen får lämnas in en gång per kalenderår, med möjliga undantag som föreskrivs i denna förordning eller som ska fastställas av kommissionen i enlighet med artikel 122. Utöver detta får tre ytterligare begäranden om ändring av den strategiska GJP-planen lämnas in under löptiden för perioden för den strategiska GJP-planen. Denna punkt ska inte tillämpas på begäranden om ändringar för inlämning av delar som saknas i enlighet med artikel 118.5.

En begäran om ändring av den strategiska GJP-planen som rör artikel 17.5, 88.7, 103.5 eller 120 ska inte räknas med i den begränsning som anges i första stycket i denna punkt.

8.   En ändring av den strategiska GJP-planen som rör artikel 17.5, 88.7 eller 103.1 med avseende på EGFJ ska få verkan från och med den 1 januari det kalenderår som följer på det år då begäran om ändring godkändes av kommissionen, och efter motsvarande ändring av anslagen i enlighet med artikel 87.2.

En ändring av den strategiska GJP-planen som rör artikel 103.1 med avseende på Ejflu ska få verkan efter det att begäran om ändring godkändes av kommissionen och efter motsvarande ändring av anslagen i enlighet med artikel 89.4.

En begäran om ändring av den strategiska GJP-planen som rör EGFJ, utöver de ändringar som avses i första stycket i denna punkt, ska få verkan från och med ett datum som ska fastställas av medlemsstaten och som infaller senare än datumet för kommissionens godkännande av begäran om den ändringen. Medlemsstaterna får fastställa olika datum för verkan med avseende på olika delar av ändringen. Vid fastställandet av detta datum ska medlemsstaterna beakta de tidsfrister för godkännandeförfarandet som föreskrivs i denna artikel samt jordbrukares och andra stödmottagares behov av att ha tillräckligt med tid för att ta hänsyn till ändringen. Det planerade datumet ska anges av medlemsstaten tillsammans med begäran om ändring av den strategiska GJP-planen och ska godkännas av kommissionen i enlighet med punkt 10 i denna artikel.

9.   Genom undantag från punkterna 2–8, 10 och 11 i denna artikel får medlemsstaterna när som helst göra och tillämpa ändringar av delar av sina strategiska GJP-planer som hänför sig till interventioner enligt avdelning III kapitel IV, inbegripet sådana interventioners villkor för stödberättigande, under förutsättning att de inte leder till några förändringar av de mål som avses i artikel 109.1 a. De ska underrätta kommissionen om sådana ändringar senast vid den tidpunkt då de börjar tillämpa dem och inbegripa dem i nästa begäran om ändring av den strategiska GJP-planen i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.

10.   Varje ändring av den strategiska GJP-planen ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 153.

11.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 86 ska ändringar i de strategiska GJP-planerna ha rättslig verkan först efter det att de godkänts av kommissionen.

12.   Rättelser av tekniska eller uppenbara misstag eller av en rent redaktionell art vilka inte påverkar genomförandet av politiken och interventionerna ska inte betraktas som en begäran om ändring enligt denna artikel. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser.

Artikel 120

Översyn av de strategiska GJP-planerna

Om någon av de lagstiftningsakter som förtecknas i bilaga XIII ändras ska varje medlemsstat bedöma huruvida dess strategiska GJP-plan bör ändras i enlighet med detta, särskilt den förklaring som avses i artikel 109.2 a v och de ytterligare delar av den strategiska GJP-planen som det hänvisas till i den förklaringen. Varje medlemsstat ska, inom sex månader från tidsfristen för införlivande av ändringen, i fråga om ett direktiv som förtecknas i bilaga XIII, eller inom sex månader från den dag då ändringen börjar tillämpas, i fråga om en förordning som förtecknas i bilaga XIII, underrätta kommissionen om resultatet av sin bedömning, med en åtföljande förklaring, och vid behov ge in en begäran om ändring av sin strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 119.2.

Artikel 121

Beräkning av tidsfrister för kommissionens åtgärder

I detta kapitel, när en tidsfrist fastställs för en åtgärd som kommissionen vidtar, ska tidsfristen räknas från den dag då alla de uppgifter som krävs enligt den här förordningen har lämnats in och de bestämmelser som antagits i enlighet med denna har lämnats in.

Denna tidsfrist ska inte omfatta

| a) | den tidsperiod som inleds dagen efter den dag då kommissionen skickar sina synpunkter eller en begäran om reviderade handlingar till medlemsstaten och som avslutas den dag då medlemsstaten svarar kommissionen, |
| --- | --- |

a)

den tidsperiod som inleds dagen efter den dag då kommissionen skickar sina synpunkter eller en begäran om reviderade handlingar till medlemsstaten och som avslutas den dag då medlemsstaten svarar kommissionen,

| b) | vad gäller ändringar som rör artiklarna 17.5, 88.7 och 103.5, tidsperioden för antagandet av de delegerade akter om ändring av anslagen som avses i artikel 87.2. |
| --- | --- |

b)

vad gäller ändringar som rör artiklarna 17.5, 88.7 och 103.5, tidsperioden för antagandet av de delegerade akter om ändring av anslagen som avses i artikel 87.2.

Artikel 122

Delegerade befogenheter vad gäller ändringar av strategiska GJP-planer

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 i syfte att komplettera detta kapitel med avseende på

| a) | förfaranden och tidsfrister för inlämnande av begäranden om ändring av strategiska GJP-planer, |
| --- | --- |

a)

förfaranden och tidsfrister för inlämnande av begäranden om ändring av strategiska GJP-planer,

| b) | fastställande av ytterligare fall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 119.7 inte beaktas. |
| --- | --- |

b)

fastställande av ytterligare fall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 119.7 inte beaktas.

AVDELNING VI

SAMORDNING OCH STYRNING

Artikel 123

Förvaltande myndighet

1.   Varje medlemsstat ska utse en nationell förvaltande myndighet för sin strategiska GJP-plan.

Medlemsstaterna får, med beaktande av sina konstitutionella och institutionella bestämmelser, utse regionala förvaltande myndigheter som ska ansvara för vissa eller alla de uppgifter som avses i punkt 2.

Medlemsstaten ska säkerställa att ett relevant förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats på ett sätt som säkerställer en klar fördelning och ett klart åtskiljande av funktionerna mellan den nationella förvaltande myndigheten och, i förekommande fall, regionala förvaltande myndigheter och andra organ. Medlemsstaterna ska ansvara för att säkerställa att systemen fungerar effektivt under hela perioden för de strategiska GJP-planerna.

2.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att den strategiska GJP-planen förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt. Den ska i synnerhet säkerställa att

| a) | det finns ett elektroniskt informationssystem i enlighet med artikel 130, |
| --- | --- |

a)

det finns ett elektroniskt informationssystem i enlighet med artikel 130,

| b) | jordbrukare, andra stödmottagare och andra organ som är involverade i genomförandet av interventionerna






  i) | är informerade om de skyldigheter som det beviljade stödet medför och att de använder antingen ett separat bokföringssystem eller en adekvat redovisningskod för alla transaktioner som avser en insats, i tillämpliga fall, |
| --- | --- | --- |

b)

jordbrukare, andra stödmottagare och andra organ som är involverade i genomförandet av interventionerna

i)

är informerade om de skyldigheter som det beviljade stödet medför och att de använder antingen ett separat bokföringssystem eller en adekvat redovisningskod för alla transaktioner som avser en insats, i tillämpliga fall,

| ii) | känner till kraven i fråga om att lämna uppgifter till den förvaltande myndigheten och att registrera output och resultat, |
| --- | --- |

ii)

känner till kraven i fråga om att lämna uppgifter till den förvaltande myndigheten och att registrera output och resultat,

| c) | de berörda jordbrukarna och andra stödmottagarna förses med tydlig och exakt information om de föreskrivna verksamhetskrav och de lägsta GAEC-normer enligt avdelning III kapitel I avsnitt 2, samt om de krav i fråga om sociala grundvillkor som fastställts enligt avdelning III kapitel I avsnitt 3, som ska tillämpas på gårdsnivå, om så är lämpligt i elektronisk form, |
| --- | --- |

c)

de berörda jordbrukarna och andra stödmottagarna förses med tydlig och exakt information om de föreskrivna verksamhetskrav och de lägsta GAEC-normer enligt avdelning III kapitel I avsnitt 2, samt om de krav i fråga om sociala grundvillkor som fastställts enligt avdelning III kapitel I avsnitt 3, som ska tillämpas på gårdsnivå, om så är lämpligt i elektronisk form,

| d) | den förhandsutvärdering som avses i artikel 139 överensstämmer med utvärderings- och övervakningssystemet och överlämnas till kommissionen, |
| --- | --- |

d)

den förhandsutvärdering som avses i artikel 139 överensstämmer med utvärderings- och övervakningssystemet och överlämnas till kommissionen,

| e) | den utvärderingsplan som avses i artikel 140.4 har utarbetats och att de utvärderingar i efterhand som avses i den artikeln görs inom de tidsfrister som fastställs i den här förordningen och att det säkerställs att sådana utvärderingar görs i enlighet med övervaknings- och utvärderingssystemet och att de skickas in till övervakningskommittén och till kommissionen, |
| --- | --- |

e)

den utvärderingsplan som avses i artikel 140.4 har utarbetats och att de utvärderingar i efterhand som avses i den artikeln görs inom de tidsfrister som fastställs i den här förordningen och att det säkerställs att sådana utvärderingar görs i enlighet med övervaknings- och utvärderingssystemet och att de skickas in till övervakningskommittén och till kommissionen,

| f) | övervakningskommittén förses med de uppgifter och de handlingar som behövs för att övervaka att den strategiska GJP-planen genomförs i förhållande till dess specifika mål och prioriteringar, |
| --- | --- |

f)

övervakningskommittén förses med de uppgifter och de handlingar som behövs för att övervaka att den strategiska GJP-planen genomförs i förhållande till dess specifika mål och prioriteringar,

| g) | en årlig prestationsrapport utarbetas som inbegriper sammanfattande övervakningstabeller och som, efter att rapporten lämnats in till övervakningskommittén för yttrande, lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 9.3 första stycket b i förordning (EU) 2021/2116, |
| --- | --- |

g)

en årlig prestationsrapport utarbetas som inbegriper sammanfattande övervakningstabeller och som, efter att rapporten lämnats in till övervakningskommittén för yttrande, lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 9.3 första stycket b i förordning (EU) 2021/2116,

| h) | relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om de årliga prestationsrapporterna vidtas, |
| --- | --- |

h)

relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om de årliga prestationsrapporterna vidtas,

| i) | det utbetalande organet får all nödvändig information, särskilt om förfaranden och eventuella kontroller i samband med de insatser som valts ut för finansiering, innan utbetalningar godkänns, |
| --- | --- |

i)

det utbetalande organet får all nödvändig information, särskilt om förfaranden och eventuella kontroller i samband med de insatser som valts ut för finansiering, innan utbetalningar godkänns,

| j) | stödmottagare inom interventioner som finansieras av Ejflu, andra än areal- eller djurrelaterade interventioner, bekräftar vilket ekonomiskt stöd som mottagits, inbegripet korrekt användning av unionens emblem i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt enligt punkt 5, |
| --- | --- |

j)

stödmottagare inom interventioner som finansieras av Ejflu, andra än areal- eller djurrelaterade interventioner, bekräftar vilket ekonomiskt stöd som mottagits, inbegripet korrekt användning av unionens emblem i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt enligt punkt 5,

| k) | den strategiska GJP-planen ges offentlighet, bland annat via GJP-nätverket, genom att information ges till






  i) | potentiella stödmottagare, branschorganisationer, näringslivets och arbetsmarknadens parter, organ som arbetar för att främja jämställdhet samt berörda icke-statliga organisationer, däribland miljöorganisationer, om de möjligheter som den strategiska GJP-planen ger och om reglerna för att få finansiering via den strategiska GJP-planen, och |
| --- | --- | --- |

k)

den strategiska GJP-planen ges offentlighet, bland annat via GJP-nätverket, genom att information ges till

i)

potentiella stödmottagare, branschorganisationer, näringslivets och arbetsmarknadens parter, organ som arbetar för att främja jämställdhet samt berörda icke-statliga organisationer, däribland miljöorganisationer, om de möjligheter som den strategiska GJP-planen ger och om reglerna för att få finansiering via den strategiska GJP-planen, och

| ii) | jordbrukare, andra stödmottagare och allmänheten om unionens bidrag till jordbruk och landsbygdsutveckling genom den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

ii)

jordbrukare, andra stödmottagare och allmänheten om unionens bidrag till jordbruk och landsbygdsutveckling genom den strategiska GJP-planen.

För stöd som finansieras av EGFJ ska medlemsstaterna, på lämpligt sätt, göra det möjligt för den förvaltande myndigheten att använda de verktyg och strukturer för synlighet och kommunikation som används av Ejflu.

3.   Om regionala förvaltande myndigheter som avses i punkt 1 andra stycket ansvarar för de uppgifter som avses i punkt 2, ska den nationella förvaltande myndigheten säkerställa lämplig samordning mellan dessa myndigheter i syfte att garantera samstämmighet och konsekvens vid utarbetandet och genomförandet av den strategiska GJP-planen.

4.   Den nationella förvaltande myndigheten eller, i förekommande fall, de regionala förvaltande myndigheterna får delegera uppgifter till förmedlande organ. I detta fall ska den delegerande förvaltande myndigheten fortfarande ha det fulla ansvaret för att de arbetsuppgifterna förvaltas och fullgörs på ett effektivt och korrekt sätt och ska säkerställa att det finns lämpliga bestämmelser för att det förmedlande organet ska kunna få tillgång till alla de uppgifter och all den information som krävs för att utföra dessa uppgifter.

5.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa enhetliga villkor för tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 124

Övervakningskommitté

1.   Varje medlemsstat ska inrätta en nationell kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska GJP-planen inom tre månader från den dag då medlemsstaten underrättas om kommissionens genomförandebeslut om godkännande av en strategisk GJP-plan.

Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning, som ska innehålla bestämmelser om samordning med regionala övervakningskommittéer, när sådana inrättas i enlighet med punkt 5, samt om förebyggande av intressekonflikter och tillämpning av principen om öppenhet.

Övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång om året och ska granska alla frågor som påverkar den strategiska GJP-planens måluppfyllelse.

Varje medlemsstat ska offentliggöra övervakningskommitténs arbetsordning och yttranden.

2.   Varje medlemsstat ska besluta om övervakningskommitténs sammansättning och ska säkerställa en balanserad representation av relevanta offentliga myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 106.3.

Varje medlem av övervakningskommittén ska ha en röst.

Medlemsstaten ska offentliggöra förteckningen över medlemmarna i övervakningskommittén på internet.

Företrädare för kommissionen ska delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare.

3.   Övervakningskommittén ska i synnerhet granska

| a) | framstegen med att genomföra den strategiska GJP-planen och uppnå delmålen och målen, |
| --- | --- |

a)

framstegen med att genomföra den strategiska GJP-planen och uppnå delmålen och målen,

| b) | eventuella problem som påverkar prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet framstegen mot förenkling och minskning av den administrativa bördan för de slutliga stödmottagarna, |
| --- | --- |

b)

eventuella problem som påverkar prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet framstegen mot förenkling och minskning av den administrativa bördan för de slutliga stödmottagarna,

| c) | de delar av förhandsbedömningen som anges i artikel 58.3 i förordning (EU) 2021/1060 och det strategidokument som avses i artikel 59.1 i den förordningen, |
| --- | --- |

c)

de delar av förhandsbedömningen som anges i artikel 58.3 i förordning (EU) 2021/1060 och det strategidokument som avses i artikel 59.1 i den förordningen,

| d) | framstegen med att genomföra utvärderingar och sammanfattande utvärderingar och med att följa upp iakttagelser, |
| --- | --- |

d)

framstegen med att genomföra utvärderingar och sammanfattande utvärderingar och med att följa upp iakttagelser,

| e) | relevant information från det nationella GJP-nätverket angående prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen, |
| --- | --- |

e)

relevant information från det nationella GJP-nätverket angående prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen,

| f) | genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder, |
| --- | --- |

f)

genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder,

| g) | uppbyggnad av administrativ kapacitet hos offentliga myndigheter och jordbrukare och andra stödmottagare, om det är relevant. |
| --- | --- |

g)

uppbyggnad av administrativ kapacitet hos offentliga myndigheter och jordbrukare och andra stödmottagare, om det är relevant.

4.   Övervakningskommittén ska yttra sig om följande:

| a) | Den metod och de kriterier som används för att välja ut insatser. |
| --- | --- |

a)

Den metod och de kriterier som används för att välja ut insatser.

| b) | De årliga prestationsrapporterna. |
| --- | --- |

b)

De årliga prestationsrapporterna.

| c) | Utvärderingsplanen och ändringar av den. |
| --- | --- |

c)

Utvärderingsplanen och ändringar av den.

| d) | Alla förslag från den förvaltande myndigheten om en ändring av den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

d)

Alla förslag från den förvaltande myndigheten om en ändring av den strategiska GJP-planen.

5.   Om delar inrättas på regional nivå får den berörda medlemsstaten inrätta regionala övervakningskommittéer som ska övervaka genomförandet av de regionala delarna och informera den nationella övervakningskommittén om detta. Denna artikel ska i tillämpliga delar gälla för dessa regionala övervakningskommittéer med avseende på de delar som inrättas på regional nivå.

Artikel 125

Tekniskt bistånd på medlemsstaters initiativ

1.   På en medlemsstats initiativ får Ejflu stödja åtgärder som är nödvändiga för att stöd enligt den strategiska GJP-planen ska kunna förvaltas och genomföras ändamålsenligt, inbegripet att inrätta och driva de nationella GJP-nätverk som avses i artikel 126.1. De insatser som avses i denna punkt får gälla både tidigare programperioder och påföljande programperioder i den strategiska GJP-planen.

2.   Insatser av den samordnande fondens myndighet enligt artikel 31.4, 31.5 och 31.6 i förordning (EU) 2021/1060 får också stödjas, förutsatt att Leader omfattar stöd från Ejflu.

3.   Tekniskt bistånd på medlemsstaters initiativ får inte finansiera attesterande organ som avses i artikel 12 i förordning (EU) 2021/2116.

Artikel 126

Nationella och europeiska nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken

1.   Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallat nationellt GJP-nätverk) för nätverkssamarbete mellan organisationer och förvaltningar, rådgivare, forskare och andra innovationsaktörer samt andra aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling på nationell nivå senast tolv månader efter det att kommissionen har godkänt den strategiska GJP-planen. De nationella GJP-nätverken ska bygga på befintlig erfarenhet och praxis från nätverksarbete i medlemsstaterna.

2.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallat det europeiska GJP-nätverket) för nätverkssamarbete mellan nationella nätverk, organisationer och förvaltningar som är verksamma på området jordbruk och landsbygdsutveckling på unionsnivå.

3.   Nätverkssamarbete inom de nationella och europeiska GJP-nätverken ska ha följande mål:

| a) | Öka alla berörda intressenters deltagande i genomförandet av de strategiska GJP-planerna och, i tillämpliga fall, i deras utformning. |
| --- | --- |

a)

Öka alla berörda intressenters deltagande i genomförandet av de strategiska GJP-planerna och, i tillämpliga fall, i deras utformning.

| b) | Bistå medlemsstaternas förvaltningar vid genomförandet av de strategiska GJP-planerna och övergången till en prestationsbaserad genomförandemodell. |
| --- | --- |

b)

Bistå medlemsstaternas förvaltningar vid genomförandet av de strategiska GJP-planerna och övergången till en prestationsbaserad genomförandemodell.

| c) | Bidra till att förbättra kvaliteten på genomförandet av de strategiska GJP-planerna. |
| --- | --- |

c)

Bidra till att förbättra kvaliteten på genomförandet av de strategiska GJP-planerna.

| d) | Bidra till att informera allmänheten och potentiella stödmottagare om den gemensamma jordbrukspolitiken och finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

d)

Bidra till att informera allmänheten och potentiella stödmottagare om den gemensamma jordbrukspolitiken och finansieringsmöjligheter.

| e) | Främja innovation inom jordbruk och landsbygdsutveckling och stödja ömsesidigt lärande och att alla berörda parter är delaktiga, och att samverkan sker mellan dem, i förfaranden för kunskapsutbyte och kunskapsbyggande. |
| --- | --- |

e)

Främja innovation inom jordbruk och landsbygdsutveckling och stödja ömsesidigt lärande och att alla berörda parter är delaktiga, och att samverkan sker mellan dem, i förfaranden för kunskapsutbyte och kunskapsbyggande.

| f) | Bidra till övervakning och utvärdering av kapacitet och verksamheter. |
| --- | --- |

f)

Bidra till övervakning och utvärdering av kapacitet och verksamheter.

| g) | Bidra till spridning av resultaten av de strategiska GJP-planerna. |
| --- | --- |

g)

Bidra till spridning av resultaten av de strategiska GJP-planerna.

Det mål som anges i första stycket led d ska i synnerhet behandlas genom det nationella GJP-nätverket.

4.   De nationella och europeiska GJP-nätverken ska för att uppnå de mål som anges i punkt 3 ha följande uppgifter:

| a) | Insamling, analys och spridning av information om insatser och god praxis som genomförs eller stöds genom de strategiska GJP-planerna samt analys av utvecklingen inom jordbruk och i landsbygdsområden av relevans för de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2. |
| --- | --- |

a)

Insamling, analys och spridning av information om insatser och god praxis som genomförs eller stöds genom de strategiska GJP-planerna samt analys av utvecklingen inom jordbruk och i landsbygdsområden av relevans för de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2.

| b) | Bidra till kapacitetsuppbyggnad för medlemsstaternas förvaltningar och andra aktörer som deltar i genomförandet av strategiska GJP-planer, inbegripet vad gäller övervaknings- och utvärderingsprocesser. |
| --- | --- |

b)

Bidra till kapacitetsuppbyggnad för medlemsstaternas förvaltningar och andra aktörer som deltar i genomförandet av strategiska GJP-planer, inbegripet vad gäller övervaknings- och utvärderingsprocesser.

| c) | Skapande av plattformar, forum och evenemang för att främja ett utbyte av erfarenheter mellan berörda parter och ömsesidigt lärande, däribland i relevanta fall utbyte med nätverk i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Skapande av plattformar, forum och evenemang för att främja ett utbyte av erfarenheter mellan berörda parter och ömsesidigt lärande, däribland i relevanta fall utbyte med nätverk i tredjeländer.

| d) | Insamling av information och underlättande av dess spridning samt nätverksarbete mellan finansierade strukturer och projekt, såsom lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060, operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i den här förordningen och motsvarande strukturer och projekt. |
| --- | --- |

d)

Insamling av information och underlättande av dess spridning samt nätverksarbete mellan finansierade strukturer och projekt, såsom lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060, operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i den här förordningen och motsvarande strukturer och projekt.

| e) | Stöd till samarbetsprojekt mellan operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i denna förordning, de lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060 eller liknande lokala utvecklingsstrukturer, däribland transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

e)

Stöd till samarbetsprojekt mellan operativa grupper inom EIP som avses i artikel 127.3 i denna förordning, de lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060 eller liknande lokala utvecklingsstrukturer, däribland transnationellt samarbete.

| f) | Skapandet av kopplingar till andra unionsfinansierade strategier eller nätverk. |
| --- | --- |

f)

Skapandet av kopplingar till andra unionsfinansierade strategier eller nätverk.

| g) | Bidrag till den fortsatta utvecklingen av den strategiska GJP-planen och utarbetande av eventuella efterföljande perioder för strategiska GJP-planer. |
| --- | --- |

g)

Bidrag till den fortsatta utvecklingen av den strategiska GJP-planen och utarbetande av eventuella efterföljande perioder för strategiska GJP-planer.

| h) | När det gäller nationella GJP-nätverk, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i det europeiska GJP-nätverket. |
| --- | --- |

h)

När det gäller nationella GJP-nätverk, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i det europeiska GJP-nätverket.

| i) | När det gäller det europeiska GJP-nätverket, samarbete med och bidrag till den verksamhet som bedrivs i de nationella GJP-nätverken. |
| --- | --- |

i)

När det gäller det europeiska GJP-nätverket, samarbete med och bidrag till den verksamhet som bedrivs i de nationella GJP-nätverken.

5.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa den organisatoriska strukturen och driften av det europeiska GJP-nätverket. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 127

Europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket

1.   Syftet med det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP) är att stimulera innovation och förbättra kunskapsutbyte.

EIP ska stödja Akis genom att knyta samman politikområden och instrument för att påskynda innovation.

2.   EIP ska bidra till att de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 uppnås.

Partnerskapet ska särskilt

| a) | skapa mervärde genom att skapa bättre kopplingar mellan forskning och jordbruksmetoder och genom att främja en mer omfattande användning av tillgängliga innovationsåtgärder, |
| --- | --- |

a)

skapa mervärde genom att skapa bättre kopplingar mellan forskning och jordbruksmetoder och genom att främja en mer omfattande användning av tillgängliga innovationsåtgärder,

| b) | sammanföra innovationsaktörer och projekt, |
| --- | --- |

b)

sammanföra innovationsaktörer och projekt,

| c) | främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder, inbegripet utbyten mellan jordbrukare, och |
| --- | --- |

c)

främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder, inbegripet utbyten mellan jordbrukare, och

| d) | informera forskarsamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

d)

informera forskarsamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder.

3.   Operativa grupper inom EIP som stöds inom ramen för den interventionstyp för samarbete som avses i artikel 77 ska utgöra en del av EIP. Varje operativ grupp inom EIP ska utarbeta en plan för ett innovativt projekt som ska utvecklas eller genomföras. Det innovativa projektet ska grundas på en interaktiv innovationsmodell som har följande huvudprinciper:

| a) | Att utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedöms lämpligt. |
| --- | --- |

a)

Att utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedöms lämpligt.

| b) | Att sammanföra partner med kompletterande kunskaper, såsom jordbrukare, rådgivare, forskare, företag och icke-statliga organisationer i en avsiktligt sammansatt kombination av företrädare som anses vara bäst lämpade att uppnå projektets mål. |
| --- | --- |

b)

Att sammanföra partner med kompletterande kunskaper, såsom jordbrukare, rådgivare, forskare, företag och icke-statliga organisationer i en avsiktligt sammansatt kombination av företrädare som anses vara bäst lämpade att uppnå projektets mål.

| c) | Medbeslutande och medskapande under hela projektets gång. |
| --- | --- |

c)

Medbeslutande och medskapande under hela projektets gång.

Operativa grupper inom EIP får verka på transnationell, inbegripet gränsöverskridande, nivå. Den planerade innovationen kan grunda sig på både nya metoder och traditionella metoder i nya geografiska och miljömässiga sammanhang.

Operativa grupper inom EIP ska sprida en sammanfattning av sina planer och av resultaten av sina projekt, särskilt via de nationella och europeiska GJP-nätverken.

AVDELNING VII

ÖVERVAKNING, RAPPORTERING OCH UTVÄRDERING

KAPITEL I

PRESTATIONSRAM

Artikel 128

Fastställande av prestationsramen

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska under delat ansvar fastställa en prestationsram. Prestationsramen ska göra det möjligt att rapportera, övervaka och utvärdera prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen under genomförandet.

2.   Prestationsramen ska innehålla följande:

| a) | En uppsättning gemensamma output-, resultat-, effekt- och kontextindikatorer som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och årlig prestationsrapportering. |
| --- | --- |

a)

En uppsättning gemensamma output-, resultat-, effekt- och kontextindikatorer som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och årlig prestationsrapportering.

| b) | Mål och årliga delmål som fastställts i förhållande till det relevanta specifika målet med hjälp av de relevanta resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Mål och årliga delmål som fastställts i förhållande till det relevanta specifika målet med hjälp av de relevanta resultatindikatorerna.

| c) | Insamling, lagring och överföring av data. |
| --- | --- |

c)

Insamling, lagring och överföring av data.

| d) | Regelbunden rapportering om prestations-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Regelbunden rapportering om prestations-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet.

| e) | Förhandsutvärderingar, interimsutvärderingar och efterhandsutvärderingar och all övrig utvärderingsverksamhet kopplad till den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

e)

Förhandsutvärderingar, interimsutvärderingar och efterhandsutvärderingar och all övrig utvärderingsverksamhet kopplad till den strategiska GJP-planen.

Artikel 129

Mål för prestationsramen

Prestationsramens mål ska vara att

| a) | bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet och unionsmervärde, |
| --- | --- |

a)

bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet och unionsmervärde,

| b) | övervaka framstegen mot uppfyllelsen av målen för de strategiska GJP-planerna, |
| --- | --- |

b)

övervaka framstegen mot uppfyllelsen av målen för de strategiska GJP-planerna,

| c) | bedöma konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans och samstämmighet hos interventionerna inom ramen för de strategiska GJP-planerna, |
| --- | --- |

c)

bedöma konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans och samstämmighet hos interventionerna inom ramen för de strategiska GJP-planerna,

| d) | stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

d)

stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering.

Artikel 130

Elektroniskt informationssystem

Medlemsstaterna ska inrätta ett säkert elektroniskt informationssystem, eller använda ett befintligt sådant, i vilket de ska registrera och lagra centrala uppgifter om genomförandet av den strategiska GJP-planen som krävs för övervakning och utvärdering, särskilt för övervakning av framstegen mot de fastställda målen, inbegripet uppgifter om varje stödmottagare och insats.

Artikel 131

Tillhandahållande av information

Medlemsstaterna ska säkerställa att stödmottagare som får stöd för interventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen och lokala aktionsgrupper som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2021/1060 tillhandahåller den förvaltande myndigheten eller andra organ till vilka den förvaltande myndigheten delegerat uppgifter all information som behövs för övervakning och utvärdering av den strategiska GJP-planen.

Medlemsstaterna ska se till att heltäckande, aktuella och tillförlitliga datakällor inrättas som möjliggör en effektiv uppföljning av framstegen mot att uppnå de fastställda målen med hjälp av politiska output-, resultat- och effektindikatorer.

Artikel 132

Övervakningsförfaranden

Den förvaltande myndigheten och övervakningskommittén ska övervaka genomförandet av den strategiska GJP-planen och de framsteg som gjorts när det gäller uppfyllelsen av de mål som anges i den strategiska GJP-planen på grundval av output- och resultatindikatorer.

Artikel 133

Genomförandebefogenheter för prestationsramen

Kommissionen ska anta genomförandeakter om prestationsramens innehåll. Sådana akter ska omfatta indikatorer utöver dem i bilaga I som krävs för lämplig övervakning och utvärdering av politiken, beräkningsmetoderna för de indikatorer som anges i och utanför bilaga I, och nödvändiga bestämmelser för att garantera att de uppgifter som medlemsstaterna samlar in är exakta och tillförlitliga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

KAPITEL II

ÅRLIGA PRESTATIONSRAPPORTER

Artikel 134

Årliga prestationsrapporter

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med artiklarna 9.3 och 10 i förordning (EU) 2021/2116 tillhandahålla en årlig prestationsrapport om genomförandet av den strategiska GJP-planen under det föregående räkenskapsåret.

2.   Den sista årliga prestationsrapporten, som ska tillhandahållas i enlighet med artiklarna 9.3 och 10 i förordning (EU) 2021/2116 ska omfatta en sammanfattning av de utvärderingar som gjorts under genomförandeperioden.

3.   För att den årliga prestationsrapporten ska vara godtagbar måste den innehålla all den information som krävs enligt punkterna 4, 5, 7, 8, 9 och 10 samt, i relevanta fall, punkt 6. Utan att det påverkar de förfaranden för årliga avslut som föreskrivs i förordning (EU) 2021/2116 ska kommissionen inom 15 arbetsdagar från inlämnandet av den årliga prestationsrapporten informera den berörda medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar för prestationsöversynen och i övervakningssyfte, och om detta inte sker ska den anses godtagbar.

4.   I de årliga prestationsrapporterna ska anges central kvalitativ och kvantitativ information om genomförandet av den strategiska GJP-planen med hänvisning till ekonomiska data samt output- och resultatindikatorer, inbegripet på regional nivå i förekommande fall.

5.   Den kvantitativa information som avses i punkt 4 ska omfatta följande:

| a) | Genomförd output. |
| --- | --- |

a)

Genomförd output.

| b) | De utgifter som deklarerats i årsräkenskaperna och som är relevanta för den output som avses i led a, före tillämpning av sanktioner eller andra minskningar, och för Ejflu med beaktande av omfördelning av inställda eller indrivna medel i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

b)

De utgifter som deklarerats i årsräkenskaperna och som är relevanta för den output som avses i led a, före tillämpning av sanktioner eller andra minskningar, och för Ejflu med beaktande av omfördelning av inställda eller indrivna medel i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) 2021/2116.

| c) | Förhållandet mellan de utgifter som avses i led b och den relevanta output som avses i led a (nedan kallat genomfört enhetsbelopp). |
| --- | --- |

c)

Förhållandet mellan de utgifter som avses i led b och den relevanta output som avses i led a (nedan kallat genomfört enhetsbelopp).

| d) | Resultaten och avståndet till motsvarande delmål som fastställts i enlighet med artikel 109.1 a. |
| --- | --- |

d)

Resultaten och avståndet till motsvarande delmål som fastställts i enlighet med artikel 109.1 a.

Den information som avses i första stycket leden a, b och c ska delas upp per enhetsbelopp i enlighet med vad som anges i den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 111 h, med avseende på prestationsavslutet. För de outputindikatorer som anges i bilaga I endast för att användas för övervakning ska endast den information som avses i första stycket led a i denna punkt inkluderas.

6.   För en intervention som inte omfattas av det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 får medlemsstaterna besluta att i varje årlig prestationsrapport utöver den information som ska tillhandahållas inom ramen för punkt 5 i den här artikeln tillhandahålla

| a) | antingen de genomsnittliga enhetsbeloppen för de insatser som valts ut under det föregående räkenskapsåret och det därmed sammanhängande antalet output och utgifter, eller |
| --- | --- |

a)

antingen de genomsnittliga enhetsbeloppen för de insatser som valts ut under det föregående räkenskapsåret och det därmed sammanhängande antalet output och utgifter, eller

| b) | förhållandet mellan de totala offentliga utgifterna minus ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 och som anslagits för insatser för vilka utbetalningar gjorts under det föregående räkenskapsåret och genomförd output samt det därmed sammanhängande antalet output och utgifter. |
| --- | --- |

b)

förhållandet mellan de totala offentliga utgifterna minus ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 och som anslagits för insatser för vilka utbetalningar gjorts under det föregående räkenskapsåret och genomförd output samt det därmed sammanhängande antalet output och utgifter.

Denna information ska användas av kommissionen vid tillämpning av artiklarna 40 och 54 i förordning (EU) 2021/2116 för vart och ett av de år under vilka utbetalningar görs för de därmed sammanhängande insatserna.

7.   Den kvalitativa information som avses i punkt 4 ska omfatta följande:

| a) | En sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska GJP-planen med avseende på det föregående räkenskapsåret. |
| --- | --- |

a)

En sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska GJP-planen med avseende på det föregående räkenskapsåret.

| b) | Eventuella frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen, särskilt i fråga om avvikelser från delmålen, vid behov med förklaringar och, om relevant, med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

b)

Eventuella frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska GJP-planen, särskilt i fråga om avvikelser från delmålen, vid behov med förklaringar och, om relevant, med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits.

8.   Med avseende på tillämpningen av artikel 54.2 i förordning (EU) 2021/2116 får medlemsstaterna besluta att även låta följande ingå i den kvalitativa information som avses i punkt 4 i den här artikeln:

| a) | Ett berättigande av överskott för det genomförda enhetsbeloppet jämfört med motsvarande planerade enhetsbelopp eller, i tillämpliga fall, det högsta övre planerade enhetsbeloppet enligt artikel 102 i denna förordning, eller |
| --- | --- |

a)

Ett berättigande av överskott för det genomförda enhetsbeloppet jämfört med motsvarande planerade enhetsbelopp eller, i tillämpliga fall, det högsta övre planerade enhetsbeloppet enligt artikel 102 i denna förordning, eller

| b) | om en medlemsstat beslutar att utnyttja någon av möjligheterna i punkt 6 i denna artikel, berättigande av överskott för det genomförda enhetsbeloppet jämfört med antingen det motsvarande genomsnittliga enhetsbeloppet för valda insatser, eller förhållandet mellan de totala offentliga utgifterna minus sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 och som anslagits för insatser för vilka utbetalningar gjorts under det föregående räkenskapsåret och därmed sammanhängande genomförd output, beroende på medlemsstatens val. |
| --- | --- |

b)

om en medlemsstat beslutar att utnyttja någon av möjligheterna i punkt 6 i denna artikel, berättigande av överskott för det genomförda enhetsbeloppet jämfört med antingen det motsvarande genomsnittliga enhetsbeloppet för valda insatser, eller förhållandet mellan de totala offentliga utgifterna minus sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 och som anslagits för insatser för vilka utbetalningar gjorts under det föregående räkenskapsåret och därmed sammanhängande genomförd output, beroende på medlemsstatens val.

9.   Ett berättigande ska ingå med avseende på tillämpningen av artikel 40.2 i förordning (EU) 2021/2116 om det överskott som avses i punkt 8 a i den här artikeln är högre än 50 %.

Som alternativ, om en medlemsstat beslutar att utnyttja den möjlighet som anges i punkt 6, ska ett berättigande krävas endast om det överskott som avses i punkt 8 b är högre än 50 %.

10.   För finansieringsinstrument ska, förutom de uppgifter som ska tillhandahållas i enlighet med punkt 4, uppgifter tillhandahållas om följande:

| a) | De stödberättigande utgifterna per typ av finansiell produkt. |
| --- | --- |

a)

De stödberättigande utgifterna per typ av finansiell produkt.

| b) | Storleken på de förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som redovisats som stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

b)

Storleken på de förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som redovisats som stödberättigande utgifter.

| c) | Beloppet, per typ av finansiell produkt, på de privata och offentliga medel som utnyttjats utöver Ejflu. |
| --- | --- |

c)

Beloppet, per typ av finansiell produkt, på de privata och offentliga medel som utnyttjats utöver Ejflu.

| d) | Räntan och andra vinster som uppkommit genom Ejflu-bidraget till finansieringsinstrument i enlighet med artikel 60 i förordning (EU) 2021/1060 och återlämnade medel som hänför sig till stöd från Ejflu i enlighet med artikel 62 i den förordningen. |
| --- | --- |

d)

Räntan och andra vinster som uppkommit genom Ejflu-bidraget till finansieringsinstrument i enlighet med artikel 60 i förordning (EU) 2021/1060 och återlämnade medel som hänför sig till stöd från Ejflu i enlighet med artikel 62 i den förordningen.

| e) | Det totala värdet av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital i slutmottagare som garanterades med stödberättigande offentliga utgifter minus sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 i denna förordning och som faktiskt betalades ut till slutmottagare. |
| --- | --- |

e)

Det totala värdet av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital i slutmottagare som garanterades med stödberättigande offentliga utgifter minus sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 i denna förordning och som faktiskt betalades ut till slutmottagare.

Om medlemsstaterna beslutar att tillämpa punkt 6 i denna artikel på finansieringsinstrument, ska den information som avses i den punkten tillhandahållas på slutmottagarnivå.

11.   Vad gäller den prestationsöversyn vartannat år som avses i artikel 135 ska den årliga prestationsrapporten innehålla den information om sådan ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 115.5 a och d. Denna finansiering ska beaktas i den prestationsöversynen vartannat år.

12.   De årliga prestationsrapporterna och en sammanfattning av innehållet för medborgarna ska göras tillgängliga för allmänheten.

13.   Utan att det påverkar de förfaranden för årliga avslut som föreskrivs i förordning (EU) 2021/2116 får kommissionen lämna synpunkter på de godtagbara årliga prestationsrapporterna inom en månad efter det att de lämnats in. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända. Artikel 121 i den här förordningen om beräkning av tidsfrister för kommissionens åtgärder ska gälla i tillämpliga delar.

14.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av innehållet i de årliga prestationsrapporterna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 135

Prestationsöversyn vartannat år

1.   Kommissionen ska genomföra en prestationsöversyn vartannat år på grundval av den information som tillhandahålls i de årliga prestationsrapporterna.

2.   Om värdet på en eller flera resultatindikatorer som rapporterats i enlighet med artikel 134 och som har använts av den berörda medlemsstaten för prestationsöversynen i den strategiska GJP-planen i enlighet med bilaga I, visar på ett underskott på mer än 35 % för respektive delmål för räkenskapsåret 2024 och 25 % för räkenskapsåret 2026, ska medlemsstaten lämna en motivering för denna avvikelse. Efter en bedömning av den motiveringen får kommissionen vid behov uppmana den berörda medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan i enlighet med artikel 41.1 i förordning (EU) 2021/2116 med en beskrivning av de planerade korrigerande åtgärderna och den förväntade tidsramen.

3.   Kommissionen ska under 2026 se över den information som tillhandahålls i prestationsrapporterna för räkenskapsåret 2025. Om värdet på en eller flera resultatindikatorer som rapporterats i enlighet med artikel 134, som har använts av den berörda medlemsstaten för prestationsöversynen i den strategiska GJP-planen i enlighet med bilaga I, visar på ett underskott på mer än 35 % för det berörda delmålet för räkenskapsåret 2025, får kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att vidta korrigerande åtgärder.

Artikel 136

Årliga översynsmöten

1.   Medlemsstaterna ska varje år anordna ett översynsmöte med kommissionen. Ordförandeskapet för översynsmötet ska innehas gemensamt eller av kommissionen, och det ska äga rum tidigast två månader efter inlämnandet av den årliga prestationsrapporten.

2.   Syftet med översynsmötet är att undersöka varje plans prestation, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå fastställda mål, och tillgänglig information om relevanta effekter samt frågor som påverkar prestationen, liksom tidigare eller framtida åtgärder som ska vidtas för att ta itu med dem.

KAPITEL III

RAPPORTERING OM DET GRÖDSPECIFIKA STÖDET FÖR BOMULL OCH DET NATIONELLA ÖVERGÅNGSSTÖDET

Artikel 137

Årlig rapportering

Senast den 15 februari 2025 och därefter senast den 15 februari varje år till och med 2030 ska de medlemsstater som beviljar det grödspecifika stöd för bomull som fastställs i avdelning III kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 2 förse kommissionen med följande information om genomförandet av det stödet under föregående räkenskapsår

| a) | antal stödmottagare, |
| --- | --- |

a)

antal stödmottagare,

| b) | stödbelopp per hektar, och |
| --- | --- |

b)

stödbelopp per hektar, och

| c) | antal hektar som stödet beviljats för. |
| --- | --- |

c)

antal hektar som stödet beviljats för.

Artikel 138

Årlig rapportering om nationellt övergångsstöd

Senast den 15 februari 2025 och därefter senast den 15 februari varje år till och med 2030 ska de medlemsstater som beviljar det nationella övergångsstöd som fastställs i artikel 147 förse kommissionen med följande information om genomförandet av det stödet under föregående räkenskapsår för varje berörd sektor

| a) | antal stödmottagare, |
| --- | --- |

a)

antal stödmottagare,

| b) | totalt stödbelopp för nationellt övergångsstöd, och |
| --- | --- |

b)

totalt stödbelopp för nationellt övergångsstöd, och

| c) | antal hektar och antal djur eller andra enheter för vilka det stödet beviljats. |
| --- | --- |

c)

antal hektar och antal djur eller andra enheter för vilka det stödet beviljats.

KAPITEL IV

UTVÄRDERING AV DE STRATEGISKA GJP-PLANERNA

Artikel 139

Förhandsutvärderingar

1.   Medlemsstaterna ska genomföra förhandsutvärderingar för att förbättra kvaliteten på utformningen av de strategiska GJP-planerna.

2.   Den myndighet som ansvarar för att utarbeta de strategiska GJP-planerna ska ansvara för genomförandet av förhandsutvärderingen.

3.   Genom förhandsutvärderingarna ska det bedömas

| a) | hur den strategiska GJP-planen bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2, med hänsyn till de nationella och regionala behoven och utvecklingspotentialen samt lärdomarna från genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken under tidigare programperioder, |
| --- | --- |

a)

hur den strategiska GJP-planen bidrar till uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2, med hänsyn till de nationella och regionala behoven och utvecklingspotentialen samt lärdomarna från genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken under tidigare programperioder,

| b) | om den föreslagna strategiska GJP-planen är internt samstämmig och hur den förhåller sig till andra relevanta instrument, |
| --- | --- |

b)

om den föreslagna strategiska GJP-planen är internt samstämmig och hur den förhåller sig till andra relevanta instrument,

| c) | hur samstämmig tilldelningen av budgetmedel är med de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 och som behandlas i den strategiska GJP-planen, |
| --- | --- |

c)

hur samstämmig tilldelningen av budgetmedel är med de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 och som behandlas i den strategiska GJP-planen,

| d) | hur förväntad output kommer att bidra till resultaten, |
| --- | --- |

d)

hur förväntad output kommer att bidra till resultaten,

| e) | om de kvantifierade målvärdena för resultat och delmål är lämpliga och realistiska i förhållande till det planerade stödet från EGFJ och Ejflu, |
| --- | --- |

e)

om de kvantifierade målvärdena för resultat och delmål är lämpliga och realistiska i förhållande till det planerade stödet från EGFJ och Ejflu,

| f) | planerade åtgärder för att minska den administrativa bördan för jordbrukare och andra stödmottagare, |
| --- | --- |

f)

planerade åtgärder för att minska den administrativa bördan för jordbrukare och andra stödmottagare,

| g) | i förekommande fall, vilken den logiska grunden för användningen av finansieringsinstrument som finansieras av Ejflu är. |
| --- | --- |

g)

i förekommande fall, vilken den logiska grunden för användningen av finansieringsinstrument som finansieras av Ejflu är.

4.   Förhandsutvärderingen får inbegripa de krav för den strategiska miljöbedömningen som fastställs i direktiv 2001/42/EG, med beaktande av behovet av anpassning till klimatförändringen.

Artikel 140

Utvärdering av de strategiska GJP-planerna under genomförandeperioden och efterhandsutvärdering

1.   Medlemsstaterna ska utvärdera sina strategiska GJP-planer under genomförandet och i efterhand för att förbättra kvaliteten i planernas utformning och genomförande. Medlemsstaterna ska bedöma sina strategiska GJP-planers effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet och unionsmervärde samt effekterna av dessa planer vad avser deras bidrag till uppnåendet av den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna mål som anges i artikel 5 och de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2 som behandlas i den berörda strategiska GJP-planen. De strategiska GJP-planernas samlade effekter ska enbart bedömas i efterhandsutvärderingen.

2.   Medlemsstaterna ska låta funktionellt oberoende experter göra utvärderingarna.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna.

4.   Medlemsstaterna ska utarbeta en utvärderingsplan med uppgifter om planerade utvärderingar under genomförandeperioden.

5.   Medlemsstaterna ska lägga fram utvärderingsplanen för övervakningskommittén senast ett år efter det att den strategiska GJP-planen har godkänts.

6.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att slutföra en heltäckande efterhandsutvärdering av de strategiska GJP-planerna senast den 31 december 2031.

7.   Medlemsstaterna ska göra alla utvärderingar tillgängliga för allmänheten.

KAPITEL V

KOMMISSIONENS PRESTATIONSBEDÖMNING

Artikel 141

Prestationsbedömning och utvärdering

1.   Kommissionen ska upprätta en flerårig utvärderingsplan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som ska genomföras på kommissionens ansvar. Utvärderingsplanen ska också omfatta åtgärderna i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2023 lägga fram en sammanfattande rapport för Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas strategiska GJP-planer. Denna rapport ska innehålla en analys av medlemsstaternas gemensamma insatser och gemensamma ambition vad avser uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 6.1 och 6.2, i synnerhet de mål som nämns i artikel 6.1 d, e, f och i.

3.   Senast den 31 december 2025 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av medlemsstaternas tillämpning av den nya genomförandemodellen, och av samstämmigheten i och det samlade bidraget från interventionerna i medlemsstaternas strategiska GJP-planer när det gäller att uppnå unionens miljö- och klimatrelaterade åtaganden. Om så krävs ska kommissionen utfärda rekommendationer till medlemsstaterna i syfte att underlätta uppnåendet av dessa åtaganden.

4.   Kommissionen ska senast den 31 december 2026 genomföra en interimsutvärdering för att granska effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet och unionsmervärde för EGFJ och Ejflu, med beaktande av de indikatorer som anges i bilaga I. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel 128 i budgetförordningen.

5.   Kommissionen ska genomföra en efterhandsutvärdering för att granska ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet och unionsmervärde för EGFJ och Ejflu.

6.   Kommissionen ska, på grundval av uppgifter från utvärderingar av den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive utvärderingar av de strategiska GJP-planerna, och andra relevanta informationskällor lägga fram en rapport om interimsutvärderingen, inbegripet de första resultaten om hur den gemensamma jordbrukspolitiken har presterat, för Europaparlamentet och rådet, senast den 31 december 2027. En andra rapport som innehåller en bedömning av prestationen när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken ska läggas fram senast den 31 december 2031.

Artikel 142

Rapportering baserad på centrala indikatorer

I enlighet med rapporteringskravet enligt artikel 41.3 h iii i budgetförordningen ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram prestationsuppgifter som avses i den artikeln mätt med de centrala indikatorerna i bilaga XIV till den här förordningen.

Artikel 143

Allmänna bestämmelser

1.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med den tillgängliga information som behövs för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna övervakas och utvärderas i enlighet med artikel 141.

2.   Data som behövs för kontext- och effektindikatorer ska i möjligaste mån grundas på etablerade informationskällor, t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter och Eurostat. Om data för dessa indikatorer inte är tillgängliga eller inte är fullständiga ska bristerna åtgärdas inom ramen för programmet för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (51), informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1217/2009 (52) eller genom formella avtal med andra dataleverantörer, såsom gemensamma forskningscentrumet och Europeiska miljöbyrån.

3.   Data från administrativa register, såsom det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116, det system för identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 68 i den förordningen samt djurregister och vinodlingsregister, ska även användas för statistiska ändamål, i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter och Eurostat.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om de uppgifter som ska överlämnas av medlemsstaterna, med beaktande av behovet av att undvika onödiga administrativa bördor, och uppgiftsbehoven och synergierna mellan potentiella uppgiftskällor. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

AVDELNING VIII

KONKURRENSBESTÄMMELSER

Artikel 144

Regler för företag

Stöd till former av samarbete mellan företag enligt avdelning III i denna förordning får endast beviljas sådana former av samarbete som är förenliga med konkurrensreglerna enligt artiklarna 206–210 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Artikel 145

Statligt stöd

1.   Om inte annat föreskrivs i denna avdelning ska artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget tillämpas på stöd enligt denna förordning.

2.   Artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på stöd som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med och i överensstämmelse med denna förordning eller på ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 146 i denna förordning, inom tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget.

Artikel 146

Ytterligare nationell finansiering

Stöd som tillhandahålls av medlemsstaterna för insatser inom tillämpningsområdet för artikel 42 i EUF-fördraget, i syfte att ytterligare bidra till att finansiera interventioner för landsbygdsutveckling som fastställs i avdelning III kapitel IV i denna förordning för vilka stöd beviljas från unionen vid någon tidpunkt under perioden för den strategiska GJP-planen, får endast tillhandahållas om det är förenligt med denna förordning och ingår i bilaga V till de strategiska GJP-planer som har godkänts av kommissionen.

Medlemsstaterna får inte tillhandahålla stöd för interventioner inom sektorer som avses i avdelning III kapitel III i denna förordning, såvida inte detta uttryckligen föreskrivs i det kapitlet.

Artikel 147

Nationellt övergångsstöd

1.   Medlemsstater som har beviljat nationellt övergångsstöd under perioden 2015–2022 i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1307/2013 får fortsätta att bevilja sådant nationellt övergångsstöd till jordbrukare.

2.   Villkoren för att bevilja nationellt övergångsstöd ska vara desamma som dem som avses i artikel 37.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Om de villkor för att bevilja nationellt övergångsstöd som avses i första stycket är kopplade till en referensperiod får medlemsstaterna, genom undantag från första stycket i denna punkt, besluta att ändra denna referensperiod till senast år 2018.

3.   Det totala stödbeloppet för nationellt övergångsstöd som får beviljas per sektor ska vara begränsat till följande procentsats av den betalningsnivå i var och en av de sektorsspecifika finansieringsramarna som kommissionen gett tillstånd till i enlighet med artikel 132.7 eller 133a.5 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (53) under 2013:

| — | 50 % för 2023, |
| --- | --- |

—

50 % för 2023,

| — | 45 % för 2024, |
| --- | --- |

—

45 % för 2024,

| — | 40 % för 2025, |
| --- | --- |

—

40 % för 2025,

| — | 35 % för 2026, |
| --- | --- |

—

35 % för 2026,

| — | 30 % för 2027. |
| --- | --- |

—

30 % för 2027.

För Cypern ska procentsatsen beräknas på grundval av de sektorsspecifika finansieringsramar som fastställs i bilaga XVIIa till förordning (EG) nr 73/2009.

AVDELNING IX

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 148

Åtgärder för att lösa särskilda problem

1.   För att lösa särskilda problem ska kommissionen i en nödsituation anta de genomförandeakter som är både nödvändiga och berättigade. Sådana genomförandeakter får avvika från bestämmelserna i denna förordning i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

2.   Om det är nödvändigt på grund av vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet och för att lösa sådana särskilda problem som avses i punkt 1 samtidigt som kontinuiteten i den strategiska GJP-planen säkerställs under extraordinära omständigheter, ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 153.3.

3.   Åtgärder som antas enligt punkt 1 eller 2 ska fortsätta att gälla under en tidsperiod på högst tolv månader. Om de särskilda problem som avses i de punkterna efter utgången av denna tidsperiod inte är lösta får kommissionen lägga fram ett lämpligt lagstiftningsförslag som syftar till en varaktig lösning.

4.   Kommissionen ska inom två arbetsdagar räknat från antagandet informera Europaparlamentet och rådet om alla åtgärder som antas inom ramen för punkt 1 eller 2.

Artikel 149

Tillämpning på de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna

1.   Avdelning III kapitel II är inte tillämplig på de yttersta randområdena.

2.   För direktstöd som beviljas i de yttersta randområdena i unionen i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och på de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 är artikel 3.1 och 3.2, artikel 4.2, 4.3, 4.4 andra stycket och 4.5, avdelning III kapitel I avsnitten 2 och 3 och avdelning IX i den här förordningen tillämpliga. Artikel 4.2, 4.3 och 4.5 samt avdelning III kapitel I avsnitt 2 är tillämpliga utan några skyldigheter avseende den strategiska GJP-planen.

KAPITEL II

INFORMATIONSSYSTEM OCH SKYDD AV PERSONUPPGIFTER

Artikel 150

Utbyte av uppgifter och dokument

1.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett informationssystem för att möjliggöra säkert utbyte av data av gemensamt intresse mellan kommissionen och varje medlemsstat.

2.   Kommissionen ska säkerställa att det finns ett lämpligt säkert elektroniskt system där centrala uppgifter och rapporter om övervakning och utvärdering kan registreras, lagras och hanteras.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler för hur det system som avses i punkt 1 ska fungera. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 153.2.

Artikel 151

Behandling och skydd av personuppgifter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 98, 99 och 100 i förordning (EU) 2021/2116 ska medlemsstaterna och kommissionen samla in personuppgifter i syfte att uppfylla sina respektive skyldigheter avseende förvaltningskontroll, övervakning och utvärdering enligt den här förordningen, särskilt de skyldigheter som anges i avdelningarna VI och VII, och får inte behandla dessa uppgifter på ett sätt som är oförenligt med detta syfte.

2.   Vid behandling av personuppgifter i övervaknings- och utvärderingssyfte enligt avdelning VII, med användning av det säkra elektroniska system som avses i artikel 150, ska uppgifterna avidentifieras.

3.   Personuppgifter ska behandlas i enlighet med förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725, inbegripet när de behandlas av tillhandahållare av sådan jordbruksrådgivning som avses i artikel 15. I synnerhet får sådana uppgifter inte lagras i en form som möjliggör identifiering av registrerade under längre tid än vad som är nödvändigt för de syften för vilka de samlades in eller för vilka de genomgår ytterligare behandling, med beaktande av de minimilagringsperioder som fastställs i tillämplig nationell rätt och unionsrätt.

4.   Medlemsstaterna ska underrätta de registrerade om att deras personuppgifter kan behandlas av nationella organ och unionsorgan i enlighet med punkt 1 och att de i detta hänseende åtnjuter de dataskyddsrättigheter som anges i förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725.

KAPITEL III

DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER

Artikel 152

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.8, 7.2, 13.3, 17.6, 35, 37.5, 38.5, 39.3, 45, 56, 84, 87.2, 89.4, 100.3, 116, 122 och 158 ges till kommissionen för en period av sju år från och med den 7 december 2021. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.8, 7.2, 13.3, 17.6, 35, 37.5, 38.5, 39.3, 45, 56, 84, 87.2, 89.4, 100.3, 116, 122 och 158 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.8, 7.2, 13.3, 17.6, 35, 37.5, 38.5, 39.3, 45, 56, 84, 87.2, 89.4, 100.3, 116, 122 och 158 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 153

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté, som ska kallas kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande när det gäller de akter som avses i artiklarna 133 och 143.4 i den här förordningen ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

KAPITEL IV

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 154

Upphävanden

1.   Förordning (EU) nr 1305/2013 upphör att gälla med verkan den 1 januari 2023.

Den ska dock, med förbehåll för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2220 (54), fortsätta att tillämpas på genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013 till och med den 31 december 2025. Den ska, på samma villkor, tillämpas på utgifter som stödmottagarna har ådragit sig och som betalas av det utbetalande organet inom ramen för dessa landsbygdsprogram till och med den 31 december 2025.

Artikel 32 i och bilaga III till förordning (EU) nr 1305/2013 ska fortsätta att gälla för angivande av områden med naturliga och andra särskilda begränsningar. Hänvisningar till landsbygdsprogram ska läsas som hänvisningar till de strategiska GJP-planerna.

Fram till dess att de nationella och europeiska GJP-nätverk som avses i artikel 126 i den här förordningen har inrättats får det europeiska nätverk för landsbygdsutveckling, det nätverk för det europeiska innovationspartnerskapet och de nationella landsbygdsnätverk som avses i artiklarna 52, 53 och 54 i förordning (EU) nr 1305/2013, utöver den verksamhet som avses i de artiklarna, utföra den verksamhet som avses i artiklarna 126 och 127 i den här förordningen.

När de nationella och europeiska GJP-nätverk som avses i artikel 126 i den här förordningen är inrättade får de till och med den 31 december 2025, utöver den verksamhet som avses i artiklarna 126 och 127 i den här förordningen, utföra de uppgifter som avses i artiklarna 52.3, 53.3 och 54.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 som rör genomförandet av landsbygdsprogrammen inom ramen för den förordningen.

2.   Förordning (EU) nr 1307/2013 upphör att gälla med verkan den 1 januari 2023.

Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari 2023.

3.   Hänvisningarna i den här förordningen till förordningarna (EG) nr 73/2009 och (EU) nr 1307/2013 ska anses som hänvisningar till de förordningarna såsom de var i kraft innan de upphävdes.

Artikel 155

Stödberättigande för vissa typer av utgifter som rör perioden för den strategiska GJP-planen

1.   Utgifter som rör rättsliga åtaganden gentemot stödmottagare som uppkommit inom ramen för de åtgärder som avses i artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller i artikel 39 eller 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 som stöds enligt förordning (EU) nr 1305/2013 får fortsätta att vara berättigade till Ejflu-bidrag under perioden för den strategiska GJP-planen, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

a)

Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116.

| b) | Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas.

| c) | Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de areal- och djurbaserade interventionstyper som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade. |
| --- | --- |

c)

Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de areal- och djurbaserade interventionstyper som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade.

| d) | Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led c görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led c görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116.

2.   Utgifter som rör rättsliga åtaganden gentemot stödmottagare som uppkommit inom ramen för de åtgärder som avses i artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005 får fortsätta att vara berättigade till Ejflu-bidrag under perioden för den strategiska GJP-planen, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Sådana utgifter meddelas kommissionen som kompletterande information i den del av den strategiska GJP-planen som handlar om den interventionsstrategi som avses i artikel 109, och genom att ange utgifterna i den finansieringsplan inom den strategiska GJP-planen som avses i artikel 112.2. |
| --- | --- |

a)

Sådana utgifter meddelas kommissionen som kompletterande information i den del av den strategiska GJP-planen som handlar om den interventionsstrategi som avses i artikel 109, och genom att ange utgifterna i den finansieringsplan inom den strategiska GJP-planen som avses i artikel 112.2.

| b) | De är förenliga med förordning (EU) nr 1306/2013, som ska fortsätta att gälla för sådana utgifter i enlighet med artikel 104.1 andra stycket d i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

b)

De är förenliga med förordning (EU) nr 1306/2013, som ska fortsätta att gälla för sådana utgifter i enlighet med artikel 104.1 andra stycket d i förordning (EU) 2021/2116.

| c) | Den Ejflu-bidragsnivå som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 91.2 d i den här förordningen tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Den Ejflu-bidragsnivå som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 91.2 d i den här förordningen tillämpas.

3.   Utgifter som rör rättsliga åtaganden gentemot stödmottagare som uppkommit inom ramen för de fleråriga åtgärder som avses i artiklarna 22, 28, 29, 33 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 får vara berättigade till Ejflu-bidrag under perioden för den strategiska GJP-planen, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

a)

Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116.

| b) | Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas.

| c) | Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de areal- och djurbaserade interventionstyper som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade. |
| --- | --- |

c)

Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de areal- och djurbaserade interventionstyper som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade.

| d) | Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led c i denna punkt görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led c i denna punkt görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116.

4.   Utgifter som rör rättsliga åtaganden gentemot stödmottagare som uppkommit inom ramen för de åtgärder som avses i artiklarna 14–18, 19.1 a och b, 20, 23–27, 35, 38, 39 och 39a i förordning (EU) nr 1305/2013, artikel 35 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 4 i förordning (EU) 2020/2220 efter den 31 december 2025, får vara berättigade till Ejflu-bidrag under perioden för den strategiska GJP-planen, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen med undantag av artikel 73.3 första stycket f och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

a)

Sådana utgifter anges i den relevanta strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen med undantag av artikel 73.3 första stycket f och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116.

| b) | Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Den Ejflu-bidragsnivå för interventionen som fastställs i den strategiska GJP-planen i enlighet med den här förordningen för att täcka dessa åtgärder tillämpas.

5.   Utgifter som rör rättsliga åtaganden gentemot stödmottagare som uppkommit inom ramen för de fleråriga åtgärder som avses i artiklarna 28 och 29 i förordning (EU) nr 1305/2013 får vara berättigade till stöd från EGFJ under perioden för den strategiska GJP-planen, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Sådana utgifter anges i den berörda strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 31.7 första stycket b i den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

a)

Sådana utgifter anges i den berörda strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 31.7 första stycket b i den här förordningen och är förenliga med förordning (EU) 2021/2116.

| b) | Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de miljösystem som avses i artikel 31 i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade. |
| --- | --- |

b)

Det integrerade system som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) 2021/2116 gäller för de rättsliga åtaganden som gjorts inom ramen för åtgärder som motsvarar de miljösystem som avses i artikel 31 i den här förordningen, och de relevanta insatserna är tydligt identifierade.

| c) | Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led b i denna punkt görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

c)

Betalningarna för de rättsliga åtaganden som avses i led b i denna punkt görs inom den period som fastställs i artikel 44.2 i förordning (EU) 2021/2116.

Artikel 156

Övergång avseende anslag för interventionstyper inom vissa sektorer

Från och med den dag då en strategisk GJP-plan har rättslig verkan i enlighet med artikel 118.7 i den här förordningen får summan av de betalningar som gjorts under ett räkenskapsår inom var och en av de stödordningar som avses i artiklarna 29–31 och 39–60 i förordning (EU) nr 1308/2013 och inom var och en av de interventionstyper för vissa sektorer som avses i artikel 42 b–e i den här förordningen inte överstiga de anslag som fastställts i artikel 88 i den här förordningen för varje räkenskapsår för var och en av dessa interventionstyper.

Artikel 157

Stödberättigande för utgifter för flerfinansierad lokalt ledd utveckling

Genom undantag från artiklarna 86.1 och 118.7 i denna förordning ska utgifter som uppkommit inom ramen för artikel 31.2 c och artikel 31.3 i förordning (EU) 2021/1060 i kombination med artikel 77.1 b och artikel 2.2 i den här förordningen vara berättigade till Ejflu-bidrag från och med den dag då den strategiska GJP-planen lämnas in, förutsatt att stödet betalas av det utbetalande organet från och med den 1 januari 2023. Förordning (EU) nr 1306/2013 ska gälla för sådana utgifter från och med den dag då den strategiska GJP-planen lämnas in till och med den 31 december 2022.

Artikel 158

Övergångsbestämmelser

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 152 för att komplettera denna förordning med åtgärder för att skydda stödmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar i den mån de är nödvändiga för övergången från arrangemangen i förordningarna (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 till dem i denna förordning. Dessa övergångsregler ska särskilt fastställa de villkor enligt vilka de stöd som kommissionen har godkänt enligt förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1308/2013 får integreras i de stöd som föreskrivs i den här förordningen, inbegripet tekniskt bistånd och stöd för utvärderingar i efterhand.

Artikel 159

Översyn av bilaga XIII

Senast den 31 december 2025 ska kommissionen se över förteckningen i bilaga XIII på grundval av unionens då gällande regelverk på området miljö och klimat och där så är lämpligt lägga fram lagstiftningsförslag för att komplettera den förteckningen med ytterligare lagstiftningsakter.

Artikel 160

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2021.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

D. M. SASSOLI

På rådets vägnar

Ordförande

J. VRTOVEC

---

(1)  
  EUT C 41, 1.2.2019, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 214.

2

(3)  
  EUT C 86, 7.3.2019, s. 173.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 2 december 2021.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (se sidan 187 i detta nummer av EUT).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

11

(12)  
  EGT L 147, 18.6.1993, s. 26.

12

(13)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

13

(14)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

15

(16)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

19

(20)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG av den 16 september 2009 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EUT L 260, 3.10.2009, s. 5).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (EUT L 186, 11.7.2019, s. 105).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (EUT L 141, 27.5.2011, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

27

(28)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

33

(34)  Kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av den 25 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 193, 1.7.2014, s. 1).

34

(35)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

35

(36)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

36

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

38

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1).

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (EUT L 317, 23.11.2016, s. 4).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

42

(43)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

43

(44)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

44

(45)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016 om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning (EU) nr 652/2014, rådets direktiv 89/608/EEG och 90/425/EEG och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel) (EUT L 171, 29.6.2016, s. 66).

45

(46)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/741 av den 25 maj 2020 om minimikrav för återanvändning av vatten (EUT L 177, 5.6.2020, s. 32).

46

(47)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

47

(48)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/783 av den 29 april 2021 om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 (EUT L 172, 17.5.2021, s. 53).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 1).

49

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

51

(52)  Rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska gemenskapen (EUT L 328, 15.12.2009, s. 27).

52

(53)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

53

(54)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2220 av den 23 december 2020 om fastställande av vissa övergångsbestämmelser för stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) under åren 2021 och 2022 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1307/2013 vad gäller resurser och tillämpning under åren 2021 och 2022 och förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller resurser och fördelningen av sådant stöd under åren 2021 och 2022 (EUT L 437, 28.12.2020, s. 1).

54

---

BILAGA I

INDIKATORER FÖR EFFEKT, RESULTAT, OUTPUT OCH KONTEXT ENLIGT ARTIKEL 7

| Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT
  Mål och motsvarande effektindikatorer (1) | Prestationsöversyn – RESULTAT (2)

  Endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT

Mål och motsvarande effektindikatorer (1)

Prestationsöversyn – RESULTAT (2)

Endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken

| EU-övergripande mål | Effektindikatorer | | Resultatindikatorer |
| --- | --- | --- | --- |
| Modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och i landsbygdsområden samt genom att uppmuntra jordbrukare att ta till sig dessa, genom förbättrad tillgång till forskning, innovation, kunskapsutbyte och utbildning | I.1 | Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation |

EU-övergripande mål

Effektindikatorer

Resultatindikatorer

Modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och i landsbygdsområden samt genom att uppmuntra jordbrukare att ta till sig dessa, genom förbättrad tillgång till forskning, innovation, kunskapsutbyte och utbildning

I.1

Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation

| R.1PR | Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att förbättra hållbara ekonomiska, sociala, miljömässiga, klimatmässiga och resurseffektiva prestationer |
| --- | --- |

R.1PR

Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att förbättra hållbara ekonomiska, sociala, miljömässiga, klimatmässiga och resurseffektiva prestationer

| R.2 | Kopplingar mellan rådgivning och kunskapssystem: Antal rådgivare som får stöd för att integreras inom kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) |
| --- | --- |

R.2

Kopplingar mellan rådgivning och kunskapssystem: Antal rådgivare som får stöd för att integreras inom kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis)

| R.3 | Digitalisering av jordbruket: Andel jordbruk som får stöd till digital teknik inom jordbruket genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.3

Digitalisering av jordbruket: Andel jordbruk som får stöd till digital teknik inom jordbruket genom den gemensamma jordbrukspolitiken

| Specifika mål inom EU | Effektindikatorer | | Resultatindikatorer |
| --- | --- | --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i hela unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion | I.2 | Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin |

Specifika mål inom EU

Effektindikatorer

Resultatindikatorer

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i hela unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion

I.2

Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin

| I.3 | Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket |
| --- | --- |

I.3

Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket

| I.4 | Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per typ av jordbruk (jämfört med genomsnittet inom jordbruket) |
| --- | --- |

I.4

Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per typ av jordbruk (jämfört med genomsnittet inom jordbruket)

| I.5 | Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

I.5

Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet)

| R.4 | Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor |
| --- | --- |

R.4

Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor

| R.5 | Riskhantering: Andel jordbruk med understödda riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.5

Riskhantering: Andel jordbruk med understödda riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.6PR | Omfördelning till mindre jordbruk: Procent ytterligare direktstöd per hektar för stödberättigade jordbruk som är mindre än genomsnittet (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6PR

Omfördelning till mindre jordbruk: Procent ytterligare direktstöd per hektar för stödberättigade jordbruk som är mindre än genomsnittet (jämfört med genomsnittet)

| R.7PR | Ökat stöd till jordbruk i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.7PR

Ökat stöd till jordbruk i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet)

Öka marknadsorienteringen och gårdarnas konkurrenskraft, på såväl kort som lång sikt, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering

| I.6 | Öka jordbrukens produktivitet: Total faktorproduktivitet inom jordbruket |
| --- | --- |

I.6

Öka jordbrukens produktivitet: Total faktorproduktivitet inom jordbruket

| I.7 | Främja handel med jordbruksprodukter: Import och export med jordbruksprodukter |
| --- | --- |

I.7

Främja handel med jordbruksprodukter: Import och export med jordbruksprodukter

| R.8 | Riktat stöd till jordbruk inom särskilda sektorer: | Andel jordbruk som får kopplat inkomststöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet |
| --- | --- | --- |

R.8

Riktat stöd till jordbruk inom särskilda sektorer:

Andel jordbruk som får kopplat inkomststöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet

| R.9PR | Modernisering av jordbruk: Andel jordbruk som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9PR

Modernisering av jordbruk: Andel jordbruk som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Förbättra jordbrukarnas ställning i värdekedjan

| I.8 | Förbättra jordbrukarnas ställning i livsmedelskedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan |
| --- | --- |

I.8

Förbättra jordbrukarnas ställning i livsmedelskedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan

| R.10PR | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbruk som deltar i producentgrupper, producentorganisationer, lokala marknader, korta leveranskedjecirklar och kvalitetssystem som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.10PR

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbruk som deltar i producentgrupper, producentorganisationer, lokala marknader, korta leveranskedjecirklar och kvalitetssystem som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.11 | Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos sektorsspecifika producentorganisationer eller producentgrupper med operativa program i vissa sektorer |
| --- | --- |

R.11

Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos sektorsspecifika producentorganisationer eller producentgrupper med operativa program i vissa sektorer

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, inbegripet genom att minska utsläppen av växthusgaser och öka koldioxidbindningen, samt främja hållbar energi

| I.9 | Öka jordbrukets motståndskraft mot klimatförändringar: Framstegsindikator för jordbrukssektorns motståndskraft |
| --- | --- |

I.9

Öka jordbrukets motståndskraft mot klimatförändringar: Framstegsindikator för jordbrukssektorns motståndskraft

| I.10 | Bidra till begränsning av klimatförändringar: Växthusgasutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.10

Bidra till begränsning av klimatförändringar: Växthusgasutsläpp från jordbruket

| I.11 | Öka koldioxidbindningen: Organiskt kolinnehåll i marken på jordbruksmark |
| --- | --- |

I.11

Öka koldioxidbindningen: Organiskt kolinnehåll i marken på jordbruksmark

| I.12 | Öka andelen hållbar energi inom jordbruket: Hållbar produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruk |
| --- | --- |

I.12

Öka andelen hållbar energi inom jordbruket: Hållbar produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruk

| R.12 | Anpassning till klimatförändringarna: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förbättra anpassningen till klimatförändringarna |
| --- | --- |

R.12

Anpassning till klimatförändringarna: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förbättra anpassningen till klimatförändringarna

| R.13PR | Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter under understödda åtaganden för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive gödselhantering |
| --- | --- |

R.13PR

Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter under understödda åtaganden för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive gödselhantering

| R.14PR | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att minska utsläpp eller bibehålla eller öka lagring av koldioxid (inbegripet permanent gräsmark, permanenta grödor med permanent grästäcke, jordbruksmark i våtmark och torvmark) |
| --- | --- |

R.14PR

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att minska utsläpp eller bibehålla eller öka lagring av koldioxid (inbegripet permanent gräsmark, permanenta grödor med permanent grästäcke, jordbruksmark i våtmark och torvmark)

| R.15 | Förnybar energi från jordbruk, skogsbruk och andra förnybara källor: Understödda investeringar i produktionskapaciteten för förnybar energi, inklusive biobaserad (i MW) |
| --- | --- |

R.15

Förnybar energi från jordbruk, skogsbruk och andra förnybara källor: Understödda investeringar i produktionskapaciteten för förnybar energi, inklusive biobaserad (i MW)

| R.16 | Investeringar kopplade till klimatet: Andel jordbruk som genom den gemensamma jordbrukspolitiken får investeringsstöd som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt till produktion av förnybar energi eller biomaterial |
| --- | --- |

R.16

Investeringar kopplade till klimatet: Andel jordbruk som genom den gemensamma jordbrukspolitiken får investeringsstöd som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt till produktion av förnybar energi eller biomaterial

| R.17PR | Beskogad mark: Areal som får stöd för beskogning, trädjordbruk och återställning, med uppdelningar |
| --- | --- |

R.17PR

Beskogad mark: Areal som får stöd för beskogning, trädjordbruk och återställning, med uppdelningar

| R.18 | Investeringsstöd till skogssektorn: Totala investeringar för att förbättra skogsbrukssektorns prestation |
| --- | --- |

R.18

Investeringsstöd till skogssektorn: Totala investeringar för att förbättra skogsbrukssektorns prestation

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft, bland annat genom att minska beroendet av kemikalier

| I.13 | Minska markerosion: Procent jordbruksmark i måttlig till svår markerosion |
| --- | --- |

I.13

Minska markerosion: Procent jordbruksmark i måttlig till svår markerosion

| I.14 | Förbättra luftkvaliteten: Ammoniakutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.14

Förbättra luftkvaliteten: Ammoniakutsläpp från jordbruket

| I.15 | Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans (brutto) i jordbruksmark |
| --- | --- |

I.15

Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans (brutto) i jordbruksmark

| I.16 | Minska läckage av näringsämnen: Nitrater i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av nitrater över 50 mg/l enligt direktiv 91/676/EEG |
| --- | --- |

I.16

Minska läckage av näringsämnen: Nitrater i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av nitrater över 50 mg/l enligt direktiv 91/676/EEG

| I.17 | Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+)

| I.18 | Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel |
| --- | --- |

I.18

Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel

| R.19PR | Förbättra och skydda marken: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden gynnsamma för markvård för att förbättra markkvalitet och biota (till exempel minskad jordbearbetning, marktäckning med grödor och växelbruk, inbegripet med baljväxter) |
| --- | --- |

R.19PR

Förbättra och skydda marken: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden gynnsamma för markvård för att förbättra markkvalitet och biota (till exempel minskad jordbearbetning, marktäckning med grödor och växelbruk, inbegripet med baljväxter)

| R.20PR | Förbättra luftkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om minskade ammoniakutsläpp |
| --- | --- |

R.20PR

Förbättra luftkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om minskade ammoniakutsläpp

| R.21PR | Skydda vattenkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden för kvaliteten i vattenförekomster |
| --- | --- |

R.21PR

Skydda vattenkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden för kvaliteten i vattenförekomster

| R.22PR | Hållbar hantering av näringsämnen: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden med koppling till förbättrad hantering av näringsämnen |
| --- | --- |

R.22PR

Hållbar hantering av näringsämnen: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden med koppling till förbättrad hantering av näringsämnen

| R.23PR | Hållbar vattenanvändning: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förbättra vattenbalansen |
| --- | --- |

R.23PR

Hållbar vattenanvändning: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förbättra vattenbalansen

| R.24PR | Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda särskilda åtaganden som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker med och effekter av bekämpningsmedel såsom läckage av bekämpningsmedel |
| --- | --- |

R.24PR

Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda särskilda åtaganden som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker med och effekter av bekämpningsmedel såsom läckage av bekämpningsmedel

| R.25 | Miljöprestation inom djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter under understödda åtaganden om att förbättra miljöhållbarheten |
| --- | --- |

R.25

Miljöprestation inom djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter under understödda åtaganden om att förbättra miljöhållbarheten

| R.26 | Investeringar kopplade till naturresurser: Andel jordbruk som får stöd för produktiva och icke-produktiva investeringar genom den gemensamma jordbrukspolitiken rörande vård av naturresurser |
| --- | --- |

R.26

Investeringar kopplade till naturresurser: Andel jordbruk som får stöd för produktiva och icke-produktiva investeringar genom den gemensamma jordbrukspolitiken rörande vård av naturresurser

| R.27 | Miljö- eller klimatrelaterad prestation genom investeringar i landsbygdsområden: Antal insatser som bidrar till mål rörande miljöhållbarhet samt till att uppnå begränsning av och anpassning till klimatförändringar i landsbygdsområden |
| --- | --- |

R.27

Miljö- eller klimatrelaterad prestation genom investeringar i landsbygdsområden: Antal insatser som bidrar till mål rörande miljöhållbarhet samt till att uppnå begränsning av och anpassning till klimatförändringar i landsbygdsområden

| R.28 | Miljö- eller klimatprestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken och som rör miljö- eller klimatprestation |
| --- | --- |

R.28

Miljö- eller klimatprestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken och som rör miljö- eller klimatprestation

Bidra till att få stopp på förlusten av biologisk mångfald och vända trenden, stärka ekosystemtjänster samt bevara livsmiljöer och landskap

| I.19 | Öka fågelpopulationer i odlingslandskapet: Index över odlingslandskapets fåglar |
| --- | --- |

I.19

Öka fågelpopulationer i odlingslandskapet: Index över odlingslandskapets fåglar

| I.20 | Öka skyddet av den biologiska mångfalden: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend, med en uppdelning av procentsatsen för vilda pollinerande arter (3) |
| --- | --- |

I.20

Öka skyddet av den biologiska mångfalden: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend, med en uppdelning av procentsatsen för vilda pollinerande arter (3)

| I.21 | Stärka tillhandahållande av ekosystemtjänster: Andel jordbruksmark med landskapselement |
| --- | --- |

I.21

Stärka tillhandahållande av ekosystemtjänster: Andel jordbruksmark med landskapselement

| I.22 | Öka den jordbruksbiologiska mångfalden i jordbrukssystem: Mångfald av grödor |
| --- | --- |

I.22

Öka den jordbruksbiologiska mångfalden i jordbrukssystem: Mångfald av grödor

| R.29PR | Utveckling av ekologiskt jordbruk: Andel utnyttjad jordbruksareal som får stöd för ekologiskt jordbruk genom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en uppdelning mellan bevarande och omställning |
| --- | --- |

R.29PR

Utveckling av ekologiskt jordbruk: Andel utnyttjad jordbruksareal som får stöd för ekologiskt jordbruk genom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en uppdelning mellan bevarande och omställning

| R.30PR | Stödja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under åtaganden till stöd för skogsskydd och förvaltning av ekosystemtjänster |
| --- | --- |

R.30PR

Stödja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under åtaganden till stöd för skogsskydd och förvaltning av ekosystemtjänster

| R.31PR | Bevara livsmiljöer och arter: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald, inbegripet jordbruksmetoder med högt naturvärde |
| --- | --- |

R.31PR

Bevara livsmiljöer och arter: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald, inbegripet jordbruksmetoder med högt naturvärde

| R.32 | Investeringar kopplade till biologisk mångfald: Andel jordbruk som genom den gemensamma jordbrukspolitiken får investeringsstöd som bidrar till biologisk mångfald |
| --- | --- |

R.32

Investeringar kopplade till biologisk mångfald: Andel jordbruk som genom den gemensamma jordbrukspolitiken får investeringsstöd som bidrar till biologisk mångfald

| R.33 | Förbättra Natura 2000-förvaltningen: Andel av total Natura 2000-areal under understödda åtaganden |
| --- | --- |

R.33

Förbättra Natura 2000-förvaltningen: Andel av total Natura 2000-areal under understödda åtaganden

| R.34PR | Bevara landskapselement: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förvalta landskapselement, inbegripet häckar och träd |
| --- | --- |

R.34PR

Bevara landskapselement: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förvalta landskapselement, inbegripet häckar och träd

| R.35 | Bevara bisamhällen: Andel bisamhällen som stöds genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.35

Bevara bisamhällen: Andel bisamhällen som stöds genom den gemensamma jordbrukspolitiken

Locka och understödja unga jordbrukare och andra nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden

| I.23 | Locka unga jordbrukare: Utveckling av antalet nya driftsledare inom jordbruket och antalet nya unga driftsledare inom jordbruket, med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

I.23

Locka unga jordbrukare: Utveckling av antalet nya driftsledare inom jordbruket och antalet nya unga driftsledare inom jordbruket, med uppdelning efter kön

| R.36PR | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som etablerar sig med stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.36PR

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som etablerar sig med stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, med uppdelning efter kön

Främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruket, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden, inbegripet den cirkulära bioekonomin och hållbart skogsbruk

| I.24 | Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i landsbygdsområden, med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

I.24

Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i landsbygdsområden, med uppdelning efter kön

| I.25 | Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) per capita i landsbygdsområden |
| --- | --- |

I.25

Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) per capita i landsbygdsområden

| I.26 | Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

I.26

Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| I.27 | Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden |
| --- | --- |

I.27

Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden

| R.37 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya understödda arbetstillfällen inom projekt inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.37

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya understödda arbetstillfällen inom projekt inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.38 | Leader-omfattning: Andel av landsbygdsbefolkningen som omfattas av lokala utvecklingsstrategier |
| --- | --- |

R.38

Leader-omfattning: Andel av landsbygdsbefolkningen som omfattas av lokala utvecklingsstrategier

| R.39 | Utveckla ekonomin på landsbygden: Antal landsbygdsföretag, inbegripet bioekonomiföretag, som utvecklats med stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.39

Utveckla ekonomin på landsbygden: Antal landsbygdsföretag, inbegripet bioekonomiföretag, som utvecklats med stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.40 | Smart omställning av ekonomin på landsbygden: Antal understödda strategier för smarta byar |
| --- | --- |

R.40

Smart omställning av ekonomin på landsbygden: Antal understödda strategier för smarta byar

| R.41PR | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som tar del av förbättrad tillgång till tjänster och infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.41PR

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som tar del av förbättrad tillgång till tjänster och infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.42 | Främja social delaktighet: Antal personer som omfattas av understödda projekt för social delaktighet |
| --- | --- |

R.42

Främja social delaktighet: Antal personer som omfattas av understödda projekt för social delaktighet

Se till att unionens jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet högkvalitativa, säkra och näringsrika livsmedel som producerats på ett hållbart sätt, minskning av matavfall samt bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens

| I.28 | Begränsa användningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur: Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur |
| --- | --- |

I.28

Begränsa användningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur: Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur

| I.29 | Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för unionens kvalitetssystem samt ekologisk produktion |
| --- | --- |

I.29

Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för unionens kvalitetssystem samt ekologisk produktion

| R.43PR | Begränsa användningen av antimikrobiella medel: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antimikrobiella medel (förebygga/minska) |
| --- | --- |

R.43PR

Begränsa användningen av antimikrobiella medel: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antimikrobiella medel (förebygga/minska)

| R.44PR | Förbättra djurskyddet: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att förbättra djurskyddet |
| --- | --- |

R.44PR

Förbättra djurskyddet: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att förbättra djurskyddet

Årligt prestationsavslut – OUTPUT

Interventionstyper och deras outputindikatorer (4)

| Interventionstyper | Outputindikatorer (5) |
| --- | --- |
| Samarbete (artikel 77) | O.1 | Antal operativa grupprojekt inom europeiska innovationspartnerskap |

Interventionstyper

Outputindikatorer (5)

Samarbete (artikel 77)

O.1

Antal operativa grupprojekt inom europeiska innovationspartnerskap

Kunskapsutbyte och informationsspridning (artikel 78)

| O.2 | Antal rådgivningsåtgärder eller enheter för att ge innovationsstöd för utarbetande eller genomförande av projekt inom ramen för operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap |
| --- | --- |

O.2

Antal rådgivningsåtgärder eller enheter för att ge innovationsstöd för utarbetande eller genomförande av projekt inom ramen för operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap

Övergripande indikator

| O.3 | MO Antal stödmottagare inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

O.3

MO Antal stödmottagare inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Grundläggande inkomststöd (artikel 21)

| O.4 | Antal hektar som får grundläggande inkomststöd för hållbarhet |
| --- | --- |

O.4

Antal hektar som får grundläggande inkomststöd för hållbarhet

Utbetalning till småbrukare (artikel 28)

| O.5 | Antal mottagare eller hektar som omfattas av utbetalningar till småbrukare |
| --- | --- |

O.5

Antal mottagare eller hektar som omfattas av utbetalningar till småbrukare

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare (artikel 30)

| O.6 | Antal hektar som får kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare |
| --- | --- |

O.6

Antal hektar som får kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare

Omfördelningsinkomststöd (artikel 29)

| O.7 | Antal hektar som får omfördelningsinkomststöd |
| --- | --- |

O.7

Antal hektar som får omfördelningsinkomststöd

Miljösystem (artikel 31)

| O.8 | Antal hektar eller djurenheter som omfattas av miljösystem |
| --- | --- |

O.8

Antal hektar eller djurenheter som omfattas av miljösystem

Riskhanteringsverktyg (artikel 76)

| O.9 | Antal enheter som täcks av understödda riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

O.9

Antal enheter som täcks av understödda riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Kopplat inkomststöd (artikel 32)

| O.10 | Antal hektar som får kopplat inkomststöd |
| --- | --- |

O.10

Antal hektar som får kopplat inkomststöd

| O.11 | Antal personer som får kopplat inkomststöd |
| --- | --- |

O.11

Antal personer som får kopplat inkomststöd

Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar (artikel 71)

| O.12 | Antal hektar som får stöd för områden med naturliga eller särskilda begränsningar, inbegripet en uppdelning efter områdestyp |
| --- | --- |

O.12

Antal hektar som får stöd för områden med naturliga eller särskilda begränsningar, inbegripet en uppdelning efter områdestyp

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav (artikel 72)

| O.13 | Antal hektar som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller direktiv 2000/60/EG |
| --- | --- |

O.13

Antal hektar som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller direktiv 2000/60/EG

Miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden (artikel 70)

| O.14 | Antal hektar (undantaget skogsbruk) eller antal andra enheter som omfattas av miljö- eller klimatåtaganden som går utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.14

Antal hektar (undantaget skogsbruk) eller antal andra enheter som omfattas av miljö- eller klimatåtaganden som går utöver de obligatoriska kraven

| O.15 | Antal hektar (skogsbruk) eller antal andra enheter som omfattas av miljö- eller klimatåtaganden som går utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.15

Antal hektar (skogsbruk) eller antal andra enheter som omfattas av miljö- eller klimatåtaganden som går utöver de obligatoriska kraven

| O.16 | Antal hektar eller antal andra enheter under underhållsåtaganden som gäller beskogning och trädjordbruk |
| --- | --- |

O.16

Antal hektar eller antal andra enheter under underhållsåtaganden som gäller beskogning och trädjordbruk

| O.17 | Antal hektar eller antal andra enheter som får stöd för ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

O.17

Antal hektar eller antal andra enheter som får stöd för ekologiskt jordbruk

| O.18 | Antal djurenheter som omfattas av stöd för åtgärder för djurskydd, hälsa eller ökad biosäkerhet |
| --- | --- |

O.18

Antal djurenheter som omfattas av stöd för åtgärder för djurskydd, hälsa eller ökad biosäkerhet

| O.19 | Antal insatser eller enheter som stöder genetiska resurser |
| --- | --- |

O.19

Antal insatser eller enheter som stöder genetiska resurser

Investeringar (artiklarna 73 och 74)

| O.20 | Antal understödda insatser eller enheter för produktiva investeringar på jordbruk |
| --- | --- |

O.20

Antal understödda insatser eller enheter för produktiva investeringar på jordbruk

| O.21 | Antal understödda insatser eller enheter för icke-produktiva investeringar på jordbruk |
| --- | --- |

O.21

Antal understödda insatser eller enheter för icke-produktiva investeringar på jordbruk

| O.22 | Antal understödda insatser eller enheter för infrastrukturinvesteringar |
| --- | --- |

O.22

Antal understödda insatser eller enheter för infrastrukturinvesteringar

| O.23 | Antal understödda insatser eller enheter för icke-produktiva investeringar utanför jordbruk |
| --- | --- |

O.23

Antal understödda insatser eller enheter för icke-produktiva investeringar utanför jordbruk

| O.24 | Antal understödda insatser eller enheter för produktiva investeringar utanför jordbruk |
| --- | --- |

O.24

Antal understödda insatser eller enheter för produktiva investeringar utanför jordbruk

Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag (artikel 75)

| O.25 | Antal unga jordbrukare som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.25

Antal unga jordbrukare som får etableringsstöd

| O.26 | Antal nya jordbrukare som får etableringsstöd (annat än unga jordbrukare som rapporteras under O.25) |
| --- | --- |

O.26

Antal nya jordbrukare som får etableringsstöd (annat än unga jordbrukare som rapporteras under O.25)

| O.27 | Antal landsbygdsföretag som får stöd för nyetablering |
| --- | --- |

O.27

Antal landsbygdsföretag som får stöd för nyetablering

Samarbete (artikel 77)

| O.28 | Antal producentgrupper och producentorganisationer som får stöd |
| --- | --- |

O.28

Antal producentgrupper och producentorganisationer som får stöd

| O.29 | Antal stödmottagare som får stöd för att delta i officiella kvalitetssystem |
| --- | --- |

O.29

Antal stödmottagare som får stöd för att delta i officiella kvalitetssystem

| O.30 | Antal understödda insatser eller enheter för generationsskifte (undantaget etableringsstöd) |
| --- | --- |

O.30

Antal understödda insatser eller enheter för generationsskifte (undantaget etableringsstöd)

| O.31 | Antal understödda lokala utvecklingsstrategier (Leader) eller förberedande åtgärder |
| --- | --- |

O.31

Antal understödda lokala utvecklingsstrategier (Leader) eller förberedande åtgärder

| O.32 | Antal andra understödda samarbetsinsatser eller samarbetsenheter (exklusive europeiska innovationspartnerskap som rapporteras under O.1) |
| --- | --- |

O.32

Antal andra understödda samarbetsinsatser eller samarbetsenheter (exklusive europeiska innovationspartnerskap som rapporteras under O.1)

Kunskapsutbyte och informationsspridning (artikel 78)

| O.33 | Antal understödda åtgärder eller enheter förutbildning, rådgivning eller kunskapshöjande verksamhet |
| --- | --- |

O.33

Antal understödda åtgärder eller enheter förutbildning, rådgivning eller kunskapshöjande verksamhet

Övergripande indikator

| O.34 | MO Antal hektar brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem och förvaltningsåtaganden om miljö- och klimatvänligt jord- och skogsbruk) |
| --- | --- |

O.34

MO Antal hektar brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem och förvaltningsåtaganden om miljö- och klimatvänligt jord- och skogsbruk)

Interventionstyper i vissa sektorer (artikel 47)

| O.35 | Antal understödda operativa program |
| --- | --- |

O.35

Antal understödda operativa program

Interventionstyper i vinsektorn (artikel 58)

| O.36 | Antal åtgärder eller enheter som får stöd inom vinsektorn |
| --- | --- |

O.36

Antal åtgärder eller enheter som får stöd inom vinsektorn

Interventionstyper inom biodlingssektorn (artikel 55)

| O.37 | Antal åtgärder eller enheter för bevarande eller förbättringar för biodling |
| --- | --- |

O.37

Antal åtgärder eller enheter för bevarande eller förbättringar för biodling

KONTEXTINDIKATORER

| | Indikatornummer | Kontextindikator |
| --- | --- | --- |
| Befolkning | C.01 | Totalbefolkning |
| C.02 | Befolkningstäthet |
| C.03 | Åldersstruktur på befolkningen |
| Total areal | C.04 | Total areal |
| C.05 | Marktäckning |
| Arbetsmarknad | C.06 | Sysselsättningsgrad i landsbygdsområden |
| C.07 | Arbetslöshet i landsbygdsområden |
| C.08 | Sysselsättning (per sektor, per typ av region, per ekonomisk verksamhet) |
| Ekonomi | C.09 | BNP per capita |
| C.10 | Fattigdomsnivå |
| C.11 | Bruttoförädlingsvärde per sektor, per typ av region, inom jordbruket och för primärproducenter |
| Jordbruk och jordbrukare | C.12 | Jordbruksföretag (jordbruk) |
| C.13 | Arbetskraft i jordbruket |
| C.14 | Åldersstruktur hos driftsledare inom jordbruket |
| C.15 | Jordbruksutbildning hos driftsledare inom jordbruket |
| C.16 | Nya driftsledare inom jordbruket och nya unga driftsledare inom jordbruket |
| Jordbruksmark | C.17 | Utnyttjad jordbruksareal |
| C.18 | Bevattningsbar mark |
| C.19 | Jordbruk i Natura 2000-områden |
| C.20 | Områden med naturliga och andra särskilda begränsningar |
| C.21 | Jordbruksmark med landskapselement |
| C.22 | Mångfald av grödor |
| Livestock | C.23 | Djurenheter |
| C.24 | Djurtäthet |
| Jordbruksinkomster | C.25 | Jordbrukets faktorinkomst |
| C.26 | Jämförelse av jordbruksinkomster med arbetskostnader utanför jordbruket |
| C.27 | Jordbruksinkomst per typ av jordbruk, per region, per jordbruksstorlek, i områden med naturliga och andra särskilda begränsningar |
| C.28 | Fast bruttoinvestering inom jordbruket |
| Produktivitet inom jordbruket | C.29 | Total faktorproduktivitet inom jordbruket |
| C.30 | Arbetsproduktivitet inom jordbruket, inom skogsbruket och inom livsmedelsindustrin |
| Jordbrukshandel | C.31 | Jordbruksimport och -export |
| Annan inkomstbringande verksamhet | C.32 | Turisminfrastruktur |
| Jordbruksmetoder | C.33 | Jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk |
| C.34 | Jordbruksintensitet |
| C.35 | Värdet på produktion inom ramen för unionens kvalitetssystem samt ekologisk produktion |
| Biologisk mångfald | C.36 | Index över odlingslandskapets fåglar |
| C.37 | Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend |
| Vatten | C.38 | Vattenanvändning inom jordbruket |
| C.39 | Vattenkvalitet |
| Näringsämnesbalans brutto – kväve |
| Näringsämnesbalans brutto – fosfor |
| Nitrater i grundvatten |
| Mark | C.40 | Organiskt kolinnehåll i marken på jordbruksmark |
| C.41 | Markerosion på grund av vatten |
| Energi | C.42 | Hållbar produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruk |
| C.43 | Energianvändning inom jordbruket, skogsbruket och livsmedelsindustrin |
| Klimat | C.44 | Växthusgasutsläpp från jordbruket |
| C.45 | Framstegsindikator för jordbrukssektorns motståndskraft |
| C.46 | Direkt jordbruksförlust på grund av katastrofer |
| Luft | C.47 | Ammoniakutsläpp från jordbruket |
| Hälsa | C.48 | Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur |
| C.49 | Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel |

Indikatornummer

Kontextindikator

Befolkning

C.01

Totalbefolkning

C.02

Befolkningstäthet

C.03

Åldersstruktur på befolkningen

Total areal

C.04

Total areal

C.05

Marktäckning

Arbetsmarknad

C.06

Sysselsättningsgrad i landsbygdsområden

C.07

Arbetslöshet i landsbygdsområden

C.08

Sysselsättning (per sektor, per typ av region, per ekonomisk verksamhet)

Ekonomi

C.09

BNP per capita

C.10

Fattigdomsnivå

C.11

Bruttoförädlingsvärde per sektor, per typ av region, inom jordbruket och för primärproducenter

Jordbruk och jordbrukare

C.12

Jordbruksföretag (jordbruk)

C.13

Arbetskraft i jordbruket

C.14

Åldersstruktur hos driftsledare inom jordbruket

C.15

Jordbruksutbildning hos driftsledare inom jordbruket

C.16

Nya driftsledare inom jordbruket och nya unga driftsledare inom jordbruket

Jordbruksmark

C.17

Utnyttjad jordbruksareal

C.18

Bevattningsbar mark

C.19

Jordbruk i Natura 2000-områden

C.20

Områden med naturliga och andra särskilda begränsningar

C.21

Jordbruksmark med landskapselement

C.22

Mångfald av grödor

Livestock

C.23

Djurenheter

C.24

Djurtäthet

Jordbruksinkomster

C.25

Jordbrukets faktorinkomst

C.26

Jämförelse av jordbruksinkomster med arbetskostnader utanför jordbruket

C.27

Jordbruksinkomst per typ av jordbruk, per region, per jordbruksstorlek, i områden med naturliga och andra särskilda begränsningar

C.28

Fast bruttoinvestering inom jordbruket

Produktivitet inom jordbruket

C.29

Total faktorproduktivitet inom jordbruket

C.30

Arbetsproduktivitet inom jordbruket, inom skogsbruket och inom livsmedelsindustrin

Jordbrukshandel

C.31

Jordbruksimport och -export

Annan inkomstbringande verksamhet

C.32

Turisminfrastruktur

Jordbruksmetoder

C.33

Jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk

C.34

Jordbruksintensitet

C.35

Värdet på produktion inom ramen för unionens kvalitetssystem samt ekologisk produktion

Biologisk mångfald

C.36

Index över odlingslandskapets fåglar

C.37

Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend

Vatten

C.38

Vattenanvändning inom jordbruket

C.39

Vattenkvalitet

Näringsämnesbalans brutto – kväve

Näringsämnesbalans brutto – fosfor

Nitrater i grundvatten

Mark

C.40

Organiskt kolinnehåll i marken på jordbruksmark

C.41

Markerosion på grund av vatten

Energi

C.42

Hållbar produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruk

C.43

Energianvändning inom jordbruket, skogsbruket och livsmedelsindustrin

Klimat

C.44

Växthusgasutsläpp från jordbruket

C.45

Framstegsindikator för jordbrukssektorns motståndskraft

C.46

Direkt jordbruksförlust på grund av katastrofer

Luft

C.47

Ammoniakutsläpp från jordbruket

Hälsa

C.48

Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur

C.49

Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel

---

(1)  De flesta effektindikatorerna samlas redan in via andra kanaler (europeisk statistik, gemensamma forskningscentrumet, Europeiska miljöbyrån, etc.) och används inom ramen för annan unionslagstiftning eller mål för hållbar utveckling. Uppgifterna samlas inte alltid in årligen och det kan uppstå två eller tre års eftersläpning.

(2)  Riktmärken för resultat. Uppgifter lämnas in årligen av medlemsstaterna för övervakning av framstegen mot de mål som de har fastställt i sina strategiska GJP-planer. Resultatindikatorer som är obligatoriska för prestationsöversyn när de används av medlemsstaterna i enlighet med artikel 109.1 a är markerade med PR. Medlemsstaterna får för prestationsöversyner använda alla andra relevanta resultatindikatorer som föreskrivs i denna bilaga utöver dem som är markerade med PR.

(3)  Bedömningen av trenderna för pollinatörer ska utföras med hjälp av relevanta unionsåtgärder för indikatorer för pollinatörer, särskilt genom en indikator för pollinatörer och andra åtgärder som antas genom styrningsramen för EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 (kommissionens meddelande av den 20 maj 2020) på grundval av EU-initiativet för pollinerande insekter (kommissionens meddelande av den 1 juni 2018).

(4)  Uppgifter för deras deklarerade utgifter lämnas in årligen.

(5)  Outputindikatorer som endast används för övervakning är markerade med MO.

---

BILAGA II

INTERNT STÖD INOM RAMEN FÖR WTO I ENLIGHET MED ARTIKEL 10

| Interventionstyp | Hänvisning i denna förordning | Punkt i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal (den gröna boxen) |
| --- | --- | --- |
| Grundläggande inkomststöd | Avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 | 5 | (om genomförandet inte grundar sig på stödrätter) |

Interventionstyp

Hänvisning i denna förordning

Punkt i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal (den gröna boxen)

Grundläggande inkomststöd

Avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2

5

(om genomförandet inte grundar sig på stödrätter)

| 6 | (om genomförandet grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

6

(om genomförandet grundar sig på stödrätter)

Omfördelningsinkomststöd

Artikel 29

| 5 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

5

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter)

| 6 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

6

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter)

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare

Artikel 30

| 5 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

5

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter)

| 6 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

6

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter)

System för klimatet, miljön och djurskydd (miljösystem)

Artikel 31.7 första stycket a

| 5 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

5

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet inte grundar sig på stödrätter)

| 6 | (om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter) |
| --- | --- |

6

(om genomförandet av det relaterade grundläggande inkomststödet grundar sig på stödrätter)

System för klimatet, miljön och djurskydd (miljösystem)

Artikel 31.7 första stycket b

12

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – investeringar i materiella och immateriella tillgångar, forskning och experimentella och innovativa produktionsmetoder och andra åtgärder, inom områden som

Artikel 47.1 a

2, 11 eller 12

| — | markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens kolinnehåll och förbättra markstrukturen, och minskning av förorenande ämnen |
| --- | --- |

—

markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens kolinnehåll och förbättra markstrukturen, och minskning av förorenande ämnen

Artikel 47.1 a i

12

| — | förbättrad vattenanvändning och sund vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing, skydd av vatten och dränering |
| --- | --- |

—

förbättrad vattenanvändning och sund vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing, skydd av vatten och dränering

Artikel 47.1 a ii

12

| — | förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad utveckling och användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden |
| --- | --- |

—

förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad utveckling och användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden

Artikel 47.1 a iii

12

| — | ökade energibesparingar samt ökad energieffektivitet och användning av förnybar energi |
| --- | --- |

—

ökade energibesparingar samt ökad energieffektivitet och användning av förnybar energi

Artikel 47.1 a iv

11 eller 12

| — | ekologiska förpackningar, endast inom området forskning och experimentell produktion |
| --- | --- |

—

ekologiska förpackningar, endast inom området forskning och experimentell produktion

Artikel 47.1 a v

2

| — | biosäkerhet, djurhälsa och djurskydd |
| --- | --- |

—

biosäkerhet, djurhälsa och djurskydd

Artikel 47.1 a vi

12

| — | minskade utsläpp och avfallsmängder, förbättrad användning av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa, samt avfallshantering |
| --- | --- |

—

minskade utsläpp och avfallsmängder, förbättrad användning av biprodukter, inbegripet återanvändning och tillvaratagande av dessa, samt avfallshantering

Artikel 47.1 a vii

11 eller 12

| — | ökad motståndskraft mot skadegörare och minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, inbegripet genomförande av metoder för integrerat växtskydd |
| --- | --- |

—

ökad motståndskraft mot skadegörare och minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, inbegripet genomförande av metoder för integrerat växtskydd

Artikel 47.1 a viii

2, 11 eller 12

| — | ökad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av veterinärmediciner, inbegripet antibiotika |
| --- | --- |

—

ökad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av veterinärmediciner, inbegripet antibiotika

Artikel 47.1 a ix

2

| — | skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden |
| --- | --- |

—

skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden

Artikel 47.1 a x

12

| — | förbättrad produktkvalitet |
| --- | --- |

—

förbättrad produktkvalitet

Artikel 47.1 a xi

2

| — | förbättrade genetiska resurser |
| --- | --- |

—

förbättrade genetiska resurser

Artikel 47.1 a xii

2

| — | förbättring av anställningsvillkoren och säkerställande av efterlevnad av arbetsgivarskyldigheterna liksom av krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152 |
| --- | --- |

—

förbättring av anställningsvillkoren och säkerställande av efterlevnad av arbetsgivarskyldigheterna liksom av krav för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2009/104/EG och (EU) 2019/1152

Artikel 47.1 a xiii

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – rådgivningstjänster och tekniskt bistånd

Artikel 47.1 b

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – utbildning och utbyte av bästa praxis

Artikel 47.1 c

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – ekologisk eller integrerad produktion

Artikel 47.1 d

12

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring

Artikel 47.1 e

11, 12 eller 2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – främjande, kommunikation och marknadsföring

Artikel 47.1 f

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – kvalitetssystem

Artikel 47.1 g

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – spårbarhet- och certifieringssystem

Artikel 47.1 h

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – anpassning till och begränsning av klimatförändringar

Artikel 47.1 i

11, 2 eller 12

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – gemensamma fonder

Artikel 47.2 a

7 eller 2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – investeringar i materiella och immateriella tillgångar

Artikel 47.2 b

11 eller 2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – återplantering av fruktträdgårdar eller olivlundar

Artikel 47.2 d

8

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – återställande av djurbesättningar av hälsoskäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer

Artikel 47.2 e

8

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – handledning

Artikel 47.2 j

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – genomförande och förvaltning av tredjeländers fytosanitära krav

Artikel 47.2 k

2

Frukt och grönsaker, humle, olivolja, bordsoliver och övriga sektorer som avses i artikel 42 f – kommunikationsåtgärder

Artikel 47.2 l

2

Biodling – rådgivningstjänster, tekniskt bistånd, utbildning, information och utbyte av bästa praxis

Artikel 55.1 a

2

Biodling – investeringar i materiella och immateriella tillgångar samt andra åtgärder, bland annat för bekämpning av skadedjur och sjukdomar som drabbar bisamhällen

Artikel 55.1 b i

11 eller 12 eller 2

Biodling – investeringar i materiella och immateriella tillgångar samt andra åtgärder, bland annat för förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden samt utveckling och användning av förvaltningsmetoder

Artikel 55.1 b ii

11 eller 12 eller 2

Biodling – stöd för laboratorier

Artikel 55.1 c

2

Biodling – forskningsprogram

Artikel 55.1 e

2

Biodling – främjande, kommunikation och marknadsföring

Artikel 55.1 f

2

Biodling – höjning av produktkvaliteten

Artikel 55.1 g

2

Vinodling – omstrukturering och omställning

Artikel 58.1 första stycket a

8, 11 eller 12

Vinodling – investering i materiella och immateriella tillgångar

Artikel 58.1 första stycket b

11

Vinodling – materiella och immateriella investeringar i innovation

Artikel 58.1 första stycket e

11

Vinodling – rådgivningstjänster

Artikel 58.1 första stycket f

2

Vin – informationsåtgärder

Artikel 58.1 första stycket h

2

Vin – främjande av vinturism

Artikel 58.1 första stycket i

2

Vin – förbättring av kännedom om marknaden

Artikel 58.1 första stycket j

2

Vin – främjande åtgärder och kommunikationsåtgärder

Artikel 58.1 första stycket k

2

Vin – administrativa kostnader för gemensamma fonder

Artikel 58.1 första stycket l

2

Vin – investeringar för att förbättra hållbarheten

Artikel 58.1 första stycket m

11 eller 12 eller 2

Miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden

Artikel 70

12

Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar

Artikel 71

13

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav

Artikel 72

12

Investeringar

Artikel 73

11 eller 8

Investeringar i bevattning

Artikel 74

11

Samarbete

Artikel 77

2

Kunskapsutbyte och informationsspridning

Artikel 78

2

---

BILAGA III

REGLER OM VILLKOR ENLIGT ARTIKEL 12

SMR: Föreskrivna verksamhetskrav

GAEC: Normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

| Områden | Huvudfråga | Krav och normer | Normens huvudsakliga mål |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimat och miljö | Klimatförändringar
  (begränsning av och anpassning till) | GAEC 1 | Bevarande av permanent gräsmark på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal på nationell, regional eller subregional nivå, jordbruksföretagsgruppnivå eller jordbruksföretagsnivå jämfört med referensåret 2018
  Högsta minskning på 5 % jämfört med referensåret | Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret |
| GAEC 2 | Skydd av våt- och torvmark (1) | Skydd av kolrika jordar |
| GAEC 3 | Förbud mot bränning av stubb, utom i händelse av växtskyddsskäl | Bibehållande av markens innehåll av organiskt material |
| | Vatten | SMR 1 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1):
  Artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat | |
| | | SMR 2 | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1):
  Artiklarna 4 och 5 | |
| GAEC 4 | Upprättande av buffertremsor längs vattendrag (2) | Skydd av floder mot förorening och avrinning |
| | Mark
  (skydd och kvalitet) | GAEC 5 | Jordbearbetning för att minska risken för markförsämring och erosion, även med beaktande av lutningsgrad | Minimikrav för markförvaltning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion |
| GAEC 6 | Minimikrav för marktäckning för att undvika barmark under de perioder som är känsligast (3) | Skydd av mark under de perioder som är känsligast |
| GAEC 7 | Växelbruk på åkermark, utom grödor som odlas under vatten (4) | Bevara markens potential |
| | Biologisk mångfald och landskap
  (skydd och kvalitet) | SMR 3 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):
  Artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4 | |
| SMR 4 | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):
  Artikel 6.1 och 6.2 | |
| | | GAEC 8 | — | Minsta jordbruksareal som avsatts för icke-produktiva områden eller element (5) |

Områden

Huvudfråga

Krav och normer

Normens huvudsakliga mål

Klimat och miljö

Klimatförändringar

(begränsning av och anpassning till)

GAEC 1

Bevarande av permanent gräsmark på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal på nationell, regional eller subregional nivå, jordbruksföretagsgruppnivå eller jordbruksföretagsnivå jämfört med referensåret 2018

Högsta minskning på 5 % jämfört med referensåret

Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret

GAEC 2

Skydd av våt- och torvmark (1)

Skydd av kolrika jordar

GAEC 3

Förbud mot bränning av stubb, utom i händelse av växtskyddsskäl

Bibehållande av markens innehåll av organiskt material

Vatten

SMR 1

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1):

Artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat

SMR 2

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1):

Artiklarna 4 och 5

GAEC 4

Upprättande av buffertremsor längs vattendrag (2)

Skydd av floder mot förorening och avrinning

Mark

(skydd och kvalitet)

GAEC 5

Jordbearbetning för att minska risken för markförsämring och erosion, även med beaktande av lutningsgrad

Minimikrav för markförvaltning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion

GAEC 6

Minimikrav för marktäckning för att undvika barmark under de perioder som är känsligast (3)

Skydd av mark under de perioder som är känsligast

GAEC 7

Växelbruk på åkermark, utom grödor som odlas under vatten (4)

Bevara markens potential

Biologisk mångfald och landskap

(skydd och kvalitet)

SMR 3

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):

Artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4

SMR 4

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):

Artikel 6.1 och 6.2

GAEC 8

—

Minsta jordbruksareal som avsatts för icke-produktiva områden eller element (5)

| — | Minimiandel på 4 % åkermark på gårdsnivå som avsatts för icke-produktiva arealer och element, inbegripet mark i träda. |
| --- | --- |

—

Minimiandel på 4 % åkermark på gårdsnivå som avsatts för icke-produktiva arealer och element, inbegripet mark i träda.

| — | Om en jordbrukare åtar sig att avsätta minst 7 % av sin åkermark till icke-produktiva arealer eller element, inbegripet mark i träda, inom ramen för ett förbättrat miljösystem i enlighet med artikel 31.6, ska den andel som ska hänföras till efterlevnaden av denna GAEC-norm vara begränsad till 3 %. |
| --- | --- |

—

Om en jordbrukare åtar sig att avsätta minst 7 % av sin åkermark till icke-produktiva arealer eller element, inbegripet mark i träda, inom ramen för ett förbättrat miljösystem i enlighet med artikel 31.6, ska den andel som ska hänföras till efterlevnaden av denna GAEC-norm vara begränsad till 3 %.

| — | Minimiandel på minst 7 % åkermark på gårdsnivå om denna även inbegriper fånggrödor eller kvävefixerande grödor odlade utan växtskyddsmedel, varav 3 % ska vara mark i träda eller icke-produktiva element. Medlemsstaterna bör använda viktningsfaktorn 0,3 för fånggrödor. |
| --- | --- |

—

Minimiandel på minst 7 % åkermark på gårdsnivå om denna även inbegriper fånggrödor eller kvävefixerande grödor odlade utan växtskyddsmedel, varav 3 % ska vara mark i träda eller icke-produktiva element. Medlemsstaterna bör använda viktningsfaktorn 0,3 för fånggrödor.

| — | Bibehållande av landskapselement |
| --- | --- |

—

Bibehållande av landskapselement

| — | Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod |
| --- | --- |

—

Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod

| — | Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ

Bevarande av icke-produktiva element och områden för att förbättra den biologiska mångfalden på jordbruken

GAEC 9

Förbud mot omställning eller plöjning av permanent gräsmark som betecknats som miljömässigt känslig permanent gräsmark inom Natura 2000-områden

Skydd av livsmiljöer och arter

Folkhälsa och växtskydd

Livsmedelssäkerhet

SMR 5

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1):

Artiklarna 14 och 15, artikel 17.1 (6)och artiklarna 18, 19 och 20

SMR 6

Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3):

Artikel 3 a, b, d och e samt artiklarna 4, 5 och 7

Växtskyddsmedel

SMR 7

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1):

Artikel 55, första och andra meningen

SMR 8

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71):

Artikel 5.2 och artikel 8.1–8.5 Artikel 12 med avseende på begränsning av användningen av bekämpningsmedel inom de skyddade områden som definierats på grundval av direktiv 2000/60/EG och Natura 2000-lagstiftningen

Artikel 13.1 och 13.3 om hantering och lagring av bekämpningsmedel och bortskaffande av bekämpningsmedelsrester

Djurskydd

Djurskydd

SMR 9

Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EUT L 10, 15.1.2009, s. 7):

Artiklarna 3 och 4

SMR 10

Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EUT L 47, 18.2.2009, s. 5):

Artiklarna 3 och 4

SMR 11

Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23):

Artikel 4

---

(1)  Medlemsstaterna får i sina strategiska GJP-planer föreskriva att denna GAEC-norm endast ska gälla från och med ansökningsåret 2024 eller 2025. Medlemsstaterna ska i sådana fall styrka att detta dröjsmål är nödvändigt för inrättandet av förvaltningssystemet i enlighet med en utförlig planering.

Medlemsstaterna ska, när de inrättar GAEC-norm 2, säkerställa att det på den berörda marken går att upprätthålla en jordbruksverksamhet som är lämplig för att den ska kunna kvalificeras som jordbruksareal.

(2)  Buffertremsor längs vattendrag enligt denna GAEC-norm ska som allmän regel och i enlighet med unionsrätten ha en bredd på minst 3 meter där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas.

I områden med betydande diken för avvattning och bevattning får medlemsstaterna, om vederbörligen motiverat för områdena i fråga, justera minimibredden i enlighet med specifika lokala förhållanden.

(3)  I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna anpassa miniminormerna för de berörda regionerna för att ta hänsyn till den korta vegetationsperioden till följd av vinterperiodens längd och svårighetsgrad.

(4)  Växelbruk ska innebära ett byte av gröda minst en gång per år på skiftesnivå (undantaget fleråriga grödor, gräs och annat örtartat foder samt mark som ligger i träda), inbegripet lämpligt förvaltade sekundärgrödor.

Medlemsstaterna får i de berörda regionerna, på grundval av mångfalden av jordbruksmetoder och jordbruksklimatologiska förhållanden, godkänna andra metoder för förbättrat växelbruk med baljväxter eller diversifiering av grödor som syftar till att förbättra och bevara markens potential i linje med denna GAEC-norms mål.

Medlemsstaterna får från kravet enligt denna norm undanta jordbruksföretag

| a) | där mer än 75 % av åkermarken används för produktion av gräs eller annat örtartat foder, är mark i träda, används för odling av baljväxter eller är föremål för en kombination av dessa användningsområden, |
| --- | --- |

a)

där mer än 75 % av åkermarken används för produktion av gräs eller annat örtartat foder, är mark i träda, används för odling av baljväxter eller är föremål för en kombination av dessa användningsområden,

| b) | där mer än 75 % av den stödberättigande jordbruksarealen är permanent gräsmark, används för produktion av gräs eller annat örtartat foder eller för odling av gröda som står under vatten under en betydande del av året eller under en betydande del av växtföljden, eller |
| --- | --- |

b)

där mer än 75 % av den stödberättigande jordbruksarealen är permanent gräsmark, används för produktion av gräs eller annat örtartat foder eller för odling av gröda som står under vatten under en betydande del av året eller under en betydande del av växtföljden, eller

| c) | med en åkermarksareal upp till 10 hektar.
  Medlemsstaterna får införa en maximigräns för areal täckt med en enda gröda i syfte att förhindra stora monokulturer.
  Jordbrukare som certifierats i enlighet med förordning (EU) 2018/848 ska anses uppfylla denna GAEC-norm. |
| --- | --- |

c)

med en åkermarksareal upp till 10 hektar.

Medlemsstaterna får införa en maximigräns för areal täckt med en enda gröda i syfte att förhindra stora monokulturer.

Jordbrukare som certifierats i enlighet med förordning (EU) 2018/848 ska anses uppfylla denna GAEC-norm.

(5)  Medlemsstaterna får från kravet under denna strecksats undanta jordbruksföretag

| a) | där mer än 75 % av åkermarken används för produktion av gräs eller annat örtartat foder, är mark i träda, används för odling av baljväxter eller är föremål för en kombination av dessa användningsområden, |
| --- | --- |

a)

där mer än 75 % av åkermarken används för produktion av gräs eller annat örtartat foder, är mark i träda, används för odling av baljväxter eller är föremål för en kombination av dessa användningsområden,

| b) | där mer än 75 % av den stödberättigande jordbruksarealen är permanent gräsmark, används för produktion av gräs eller annat örtartat foder eller för odling av gröda som står under vatten under en betydande del av året eller under en betydande del av växtföljden, eller |
| --- | --- |

b)

där mer än 75 % av den stödberättigande jordbruksarealen är permanent gräsmark, används för produktion av gräs eller annat örtartat foder eller för odling av gröda som står under vatten under en betydande del av året eller under en betydande del av växtföljden, eller

| c) | med en åkermarksareal upp till 10 hektar.
  Medlemsstater där mer än 50 % av den totala markytan är skogtäckt får från kravet i denna strecksats undanta jordbruksföretag belägna i områden som i enlighet med artikel 32.1 a eller b i förordning (EU) nr 1305/2013 utsetts av de medlemsstaterna till områden med naturliga begränsningar, under förutsättning att mer än 50 % av markytan i den enhet som avses i andra meningen i denna punkt är skogtäckt och förhållandet mellan skogsmark och åkermark är högre än 3:1. Den skogtäckta arealen och andelen skogsmark jämförd med jordbruksmark ska bedömas mot ett område på motsvarande LAU2-nivå eller mot en annan tydligt avgränsad enhet som omfattar ett samlat, tydligt, sammanhängande geografiskt område med likartade förutsättningar för jordbruk. |
| --- | --- |

c)

med en åkermarksareal upp till 10 hektar.

Medlemsstater där mer än 50 % av den totala markytan är skogtäckt får från kravet i denna strecksats undanta jordbruksföretag belägna i områden som i enlighet med artikel 32.1 a eller b i förordning (EU) nr 1305/2013 utsetts av de medlemsstaterna till områden med naturliga begränsningar, under förutsättning att mer än 50 % av markytan i den enhet som avses i andra meningen i denna punkt är skogtäckt och förhållandet mellan skogsmark och åkermark är högre än 3:1. Den skogtäckta arealen och andelen skogsmark jämförd med jordbruksmark ska bedömas mot ett område på motsvarande LAU2-nivå eller mot en annan tydligt avgränsad enhet som omfattar ett samlat, tydligt, sammanhängande geografiskt område med likartade förutsättningar för jordbruk.

(6)  Genomfört särskilt genom

| — | artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EU) nr 37/2010, |
| --- | --- |

—

artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EU) nr 37/2010,

| — | förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)),

| — | förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1, bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1, bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1,

| — | förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1, 5.5 och 5.6, bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e) och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), och |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1, 5.5 och 5.6, bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e) och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), och

| — | förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18.

---

BILAGA IV

REGLER OM SOCIALA VILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 14

| Områden | Tillämplig lagstiftning | Relevanta bestämmelser | Krav |
| --- | --- | --- | --- |
| Anställning | Tydliga och förutsägbara arbetsvillkor
  Direktiv (EU) 2019/1152 | Artikel 3 | Anställningsvillkor ska tillhandahållas skriftligen (anställningsavtal) |
| Artikel 4 | Det ska säkerställas att sysselsättning inom jordbruket regleras genom anställningsavtal |
| Artikel 5 | Anställningsavtalet ska tillhandahållas inom de första sju arbetsdagarna |
| Artikel 6 | Ändringar av anställningsförhållandet ska tillhandahållas i form av ett dokument |
| Artikel 8 | Provanställningsperiod |
| Artikel 10 | Villkor för minsta förutsägbarhet i arbetet |
| Artikel 13 | Obligatorisk utbildning |
| Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen | Åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet
  Direktiv 89/391/EEG | Artikel 5 | Allmän bestämmelse om arbetsgivarens skyldighet att garantera arbetstagarnas säkerhet och hälsa |
| Artikel 6 | Allmän skyldighet för arbetsgivare att vidta tillräckliga åtgärder till skydd för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, inbegripet förebyggande av risker i arbetet och tillhandahållande av information och utbildning |
| Artikel 7 | Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder: arbetstagare som ska utses för arbetsmiljöverksamheter eller sakkunnig hjälp utifrån som ska anlitas |
| Artikel 8 | Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för första hjälpen, brandskydd och utrymning |
| Artikel 9 | Arbetsgivares skyldigheter avseende riskbedömning, skyddsåtgärder och skyddsutrustning samt registrering och rapportering av arbetsolycksfall |
| Artikel 10 | Tillhandahållande till arbetstagare av information om arbetsmiljörisker och skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder |
| Artikel 11 | Samråd med och medverkan av arbetstagare i diskussioner om alla frågor som gäller säkerhet och hälsa på arbetsplatsen |
| Artikel 12 | Arbetsgivaren ska säkerställa att varje arbetstagare får tillräcklig utbildning i arbetsmiljöfrågor |
| | Minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet
  Direktiv 2009/104/EG | Artikel 3 | Allmänna skyldigheter för att säkerställa att arbetsutrustningen är lämplig för det arbete som ska utföras och kan användas av arbetstagarna utan att deras säkerhet och hälsa äventyras |
| Artikel 4 | Regler om arbetsutrustning: måste efterleva direktivet och etablerade minimikrav samt underhållas på ett tillfredsställande vis |
| Artikel 5 | Kontroll av arbetsutrustning – utrustning ska kontrolleras efter installation och regelbundet av behöriga personer |
| Artikel 6 | Arbetsutrustning med speciella risker ska vara begränsad till de personer som har till uppgift att använda den och all reparation, ändring, service och underhåll ska utföras av för detta ändamål utsedda arbetstagare |
| Artikel 7 | Ergonomi och hälsa i arbetet |
| Artikel 8 | Arbetstagare ska ges tillräcklig information om och, när det behövs, skrivna instruktioner för användningen av arbetsutrustningen |
| Artikel 9 | Arbetstagare ska ges tillräcklig utbildning |

Områden

Tillämplig lagstiftning

Relevanta bestämmelser

Krav

Anställning

Tydliga och förutsägbara arbetsvillkor

Direktiv (EU) 2019/1152

Artikel 3

Anställningsvillkor ska tillhandahållas skriftligen (anställningsavtal)

Artikel 4

Det ska säkerställas att sysselsättning inom jordbruket regleras genom anställningsavtal

Artikel 5

Anställningsavtalet ska tillhandahållas inom de första sju arbetsdagarna

Artikel 6

Ändringar av anställningsförhållandet ska tillhandahållas i form av ett dokument

Artikel 8

Provanställningsperiod

Artikel 10

Villkor för minsta förutsägbarhet i arbetet

Artikel 13

Obligatorisk utbildning

Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet

Direktiv 89/391/EEG

Artikel 5

Allmän bestämmelse om arbetsgivarens skyldighet att garantera arbetstagarnas säkerhet och hälsa

Artikel 6

Allmän skyldighet för arbetsgivare att vidta tillräckliga åtgärder till skydd för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, inbegripet förebyggande av risker i arbetet och tillhandahållande av information och utbildning

Artikel 7

Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder: arbetstagare som ska utses för arbetsmiljöverksamheter eller sakkunnig hjälp utifrån som ska anlitas

Artikel 8

Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för första hjälpen, brandskydd och utrymning

Artikel 9

Arbetsgivares skyldigheter avseende riskbedömning, skyddsåtgärder och skyddsutrustning samt registrering och rapportering av arbetsolycksfall

Artikel 10

Tillhandahållande till arbetstagare av information om arbetsmiljörisker och skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder

Artikel 11

Samråd med och medverkan av arbetstagare i diskussioner om alla frågor som gäller säkerhet och hälsa på arbetsplatsen

Artikel 12

Arbetsgivaren ska säkerställa att varje arbetstagare får tillräcklig utbildning i arbetsmiljöfrågor

Minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet

Direktiv 2009/104/EG

Artikel 3

Allmänna skyldigheter för att säkerställa att arbetsutrustningen är lämplig för det arbete som ska utföras och kan användas av arbetstagarna utan att deras säkerhet och hälsa äventyras

Artikel 4

Regler om arbetsutrustning: måste efterleva direktivet och etablerade minimikrav samt underhållas på ett tillfredsställande vis

Artikel 5

Kontroll av arbetsutrustning – utrustning ska kontrolleras efter installation och regelbundet av behöriga personer

Artikel 6

Arbetsutrustning med speciella risker ska vara begränsad till de personer som har till uppgift att använda den och all reparation, ändring, service och underhåll ska utföras av för detta ändamål utsedda arbetstagare

Artikel 7

Ergonomi och hälsa i arbetet

Artikel 8

Arbetstagare ska ges tillräcklig information om och, när det behövs, skrivna instruktioner för användningen av arbetsutrustningen

Artikel 9

Arbetstagare ska ges tillräcklig utbildning

---

BILAGA V

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 FÖRSTA STYCKET

| (löpande priser, i EUR) |
| --- |
| Kalenderår | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 |
| Bulgarien | 808 442 754 | 817 072 343 | 825 701 932 | 834 331 520 | 834 331 520 |
| Tjeckien | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 |
| Danmark | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 |
| Tyskland | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 |
| Estland | 196 436 567 | 199 297 294 | 202 158 021 | 205 018 748 | 205 018 748 |
| Irland | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 |
| Grekland | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 |
| Spanien | 4 874 879 750 | 4 882 179 366 | 4 889 478 982 | 4 896 778 599 | 4 896 778 599 |
| Frankrike | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 |
| Kroatien | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 |
| Italien | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 |
| Cypern | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 |
| Lettland | 349 226 285 | 354 312 105 | 359 397 925 | 364 483 744 | 364 483 744 |
| Litauen | 587 064 372 | 595 613 853 | 604 163 335 | 612 712 816 | 612 712 816 |
| Luxemburg | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 |
| Ungern | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 |
| Malta | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 |
| Nederländerna | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 |
| Österrike | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 |
| Polen | 3 092 416 671 | 3 123 600 494 | 3 154 784 317 | 3 185 968 140 | 3 185 968 140 |
| Portugal | 613 619 128 | 622 403 166 | 631 187 204 | 639 971 242 | 639 971 242 |
| Rumänien | 1 946 921 018 | 1 974 479 078 | 2 002 037 137 | 2 029 595 196 | 2 029 595 196 |
| Slovenien | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 |
| Slovakien | 400 894 402 | 405 754 516 | 410 614 629 | 415 474 743 | 415 474 743 |
| Finland | 519 350 246 | 521 168 786 | 522 987 325 | 524 805 865 | 524 805 865 |
| Sverige | 686 131 966 | 686 360 116 | 686 588 267 | 686 816 417 | 686 816 417 |

(löpande priser, i EUR)

Kalenderår

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

Bulgarien

808 442 754

817 072 343

825 701 932

834 331 520

834 331 520

Tjeckien

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

Danmark

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

Tyskland

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

Estland

196 436 567

199 297 294

202 158 021

205 018 748

205 018 748

Irland

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

Grekland

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

Spanien

4 874 879 750

4 882 179 366

4 889 478 982

4 896 778 599

4 896 778 599

Frankrike

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

Kroatien

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

Italien

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

Cypern

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

Lettland

349 226 285

354 312 105

359 397 925

364 483 744

364 483 744

Litauen

587 064 372

595 613 853

604 163 335

612 712 816

612 712 816

Luxemburg

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

Ungern

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

Malta

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

Nederländerna

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

Österrike

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

Polen

3 092 416 671

3 123 600 494

3 154 784 317

3 185 968 140

3 185 968 140

Portugal

613 619 128

622 403 166

631 187 204

639 971 242

639 971 242

Rumänien

1 946 921 018

1 974 479 078

2 002 037 137

2 029 595 196

2 029 595 196

Slovenien

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

Slovakien

400 894 402

405 754 516

410 614 629

415 474 743

415 474 743

Finland

519 350 246

521 168 786

522 987 325

524 805 865

524 805 865

Sverige

686 131 966

686 360 116

686 588 267

686 816 417

686 816 417

---

BILAGA VI

FÖRTECKNING ÖVER DE PRODUKTER SOM AVSES I ARTIKEL 42 f

| KN-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| ex 0101 | Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor: |
| | – Hästar |
| 0101 21 00 | – – Renrasiga avelsdjur (1) |
| 0101 29 | – – Andra: |
| 0101 29 10 | – – – För slakt |
| 0101 29 90 | – – – Andra |
| 0101 30 00 | – Åsnor |
| 0101 90 00 | – Andra |
| ex 0103 | Levande svin: |
| 0103 10 00 | – Renrasiga avelsdjur (2) |
| ex 0106 | Andra levande djur: |
| 0106 14 10 | – Tamkaniner |
| ex 0106 19 00 | – – Andra: ren och hjort |
| 0106 33 00 | – – Strutsar; emuer (Dromaius novaehollandiae) |
| 0106 39 10 | – – – Duvor |
| 0106 39 80 | – – – Andra fåglar |
| ex 0205 00 | Kött av häst, färskt, kylt eller fryst |
| ex 0208 | Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta: |
| ex 0208 10 10 | – – Kött av tamkanin |
| ex 0208 90 10 | – – Kött av tama duvor |
| ex 0208 90 30 | – – Kött av vilt, med undantag av kanin eller hare |
| ex 0208 90 60 | – – Kött av ren |
| ex 0407 | Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta: |
| 0407 19 90 | – Befruktade, andra än av fjäderfä |
| 0407 29 90 | – Andra färska ägg än av fjäderfä |
| 0407 90 90 | – Andra ägg än av fjäderfä |
| 0701 | Potatis, färsk eller kyld |
| ex 0713 | Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade: |
| ex 0713 10 | – Ärter (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 20 00 | – Kikärter: |
| | – – Andra än för utsäde |
| | – Bönor (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | – – Bönor av arterna Vigna mungo (L) Hepper eller Vigna radiata (L) Wilczek: |
| | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 32 00 | – – Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis): |
| | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 33 | – – Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.): |
| 0713 33 90 | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 34 00 | – – Bambarabönor (Vigna subterranea eller Voandzeia subterranea): |
| | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 35 00 | – – Ögonbönor (Vigna unguiculata): |
| | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 39 00 | – – Andra: |
| | – – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 40 00 | – Linser: |
| | – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 50 00 | – Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor): |
| | – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 60 00 | – Duvärter (Cajanus cajan): |
| | – – Andra än för utsäde |
| ex 0713 90 00 | – Andra: |
| | – – Andra än för utsäde |
| 1201 90 00 | Sojabönor, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1202 41 00 | Jordnötter, inte rostade eller på annat sätt tillagade, med skal, andra än för utsäde |
| 1202 42 00 | Jordnötter, inte rostade eller på annat sätt tillagade, skalade, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Linfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1205 10 90 | Rapsfrön och rybsfrön med låg halt av erukasyra, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1205 90 00 | Andra rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1206 00 91 | Solrosfrön, skalade; i grå- och vitstrimmigt skal, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1206 00 99 | Andra solrosfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 29 00 | Bomullsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 40 90 | Sesamfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 50 90 | Senapsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 60 00 | – Safflorfrön (Carthamus tinctorius) |
| 1207 91 90 | Vallmofrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| 1207 99 91 | Hampfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| ex 1207 99 96 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade, andra än för utsäde |
| ex 1209 29 50 | – – – Lupinfrön, andra än för utsäde |
| ex 1211 | Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade, exklusive de produkter som förtecknas under KN-nr ex 1211 90 86 i del IX |
| 1212 94 00 | Cikoriarot |
| ex 1214 | Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar: |
| ex 1214 10 00 | – Mjöl och pelletar av lusern (alfalfa): |
| | – – – Andra än hetluftstorkad lusern eller lusern som torkats på annat sätt och malts |
| ex 1214 90 | – Andra: |
| 1214 90 10 | – – Foderbetor, kålrötter och andra foderrotfrukter |
| ex 1214 90 90 | – – Andra, med undantag av: |
| | – – – Esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö |
| | – – – Esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts |
| ex 2206 | Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: |
| ex 2206 00 31 till ex 2206 00 89 | – Jästa drycker, andra än piquettevin |
| 5201 | Bomull, okardad och okammad |

KN-nummer

Beskrivning

ex 0101

Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor:

– Hästar

0101 21 00

– – Renrasiga avelsdjur (1)

0101 29

– – Andra:

0101 29 10

– – – För slakt

0101 29 90

– – – Andra

0101 30 00

– Åsnor

0101 90 00

– Andra

ex 0103

Levande svin:

0103 10 00

– Renrasiga avelsdjur (2)

ex 0106

Andra levande djur:

0106 14 10

– Tamkaniner

ex 0106 19 00

– – Andra: ren och hjort

0106 33 00

– – Strutsar; emuer (Dromaius novaehollandiae)

0106 39 10

– – – Duvor

0106 39 80

– – – Andra fåglar

ex 0205 00

Kött av häst, färskt, kylt eller fryst

ex 0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta:

ex 0208 10 10

– – Kött av tamkanin

ex 0208 90 10

– – Kött av tama duvor

ex 0208 90 30

– – Kött av vilt, med undantag av kanin eller hare

ex 0208 90 60

– – Kött av ren

ex 0407

Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta:

0407 19 90

– Befruktade, andra än av fjäderfä

0407 29 90

– Andra färska ägg än av fjäderfä

0407 90 90

– Andra ägg än av fjäderfä

0701

Potatis, färsk eller kyld

ex 0713

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade:

ex 0713 10

– Ärter (Pisum sativum):

0713 10 90

– – Andra än för utsäde

ex 0713 20 00

– Kikärter:

– – Andra än för utsäde

– Bönor (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

– – Bönor av arterna Vigna mungo (L) Hepper eller Vigna radiata (L) Wilczek:

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 32 00

– – Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis):

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 33

– – Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.):

0713 33 90

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 34 00

– – Bambarabönor (Vigna subterranea eller Voandzeia subterranea):

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 35 00

– – Ögonbönor (Vigna unguiculata):

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 39 00

– – Andra:

– – – Andra än för utsäde

ex 0713 40 00

– Linser:

– – Andra än för utsäde

ex 0713 50 00

– Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor):

– – Andra än för utsäde

ex 0713 60 00

– Duvärter (Cajanus cajan):

– – Andra än för utsäde

ex 0713 90 00

– Andra:

– – Andra än för utsäde

1201 90 00

Sojabönor, även sönderdelade, andra än för utsäde

1202 41 00

Jordnötter, inte rostade eller på annat sätt tillagade, med skal, andra än för utsäde

1202 42 00

Jordnötter, inte rostade eller på annat sätt tillagade, skalade, även sönderdelade, andra än för utsäde

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Linfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1205 10 90

Rapsfrön och rybsfrön med låg halt av erukasyra, även sönderdelade, andra än för utsäde

1205 90 00

Andra rapsfrön och rybsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1206 00 91

Solrosfrön, skalade; i grå- och vitstrimmigt skal, även sönderdelade, andra än för utsäde

1206 00 99

Andra solrosfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 29 00

Bomullsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 40 90

Sesamfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 50 90

Senapsfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 60 00

– Safflorfrön (Carthamus tinctorius)

1207 91 90

Vallmofrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

1207 99 91

Hampfrön, även sönderdelade, andra än för utsäde

ex 1207 99 96

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade, andra än för utsäde

ex 1209 29 50

– – – Lupinfrön, andra än för utsäde

ex 1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade, exklusive de produkter som förtecknas under KN-nr ex 1211 90 86 i del IX

1212 94 00

Cikoriarot

ex 1214

Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar:

ex 1214 10 00

– Mjöl och pelletar av lusern (alfalfa):

– – – Andra än hetluftstorkad lusern eller lusern som torkats på annat sätt och malts

ex 1214 90

– Andra:

1214 90 10

– – Foderbetor, kålrötter och andra foderrotfrukter

ex 1214 90 90

– – Andra, med undantag av:

– – – Esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö

– – – Esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts

ex 2206

Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 2206 00 31 till ex 2206 00 89

– Jästa drycker, andra än piquettevin

5201

Bomull, okardad och okammad

---

(1)  För tillämpning av detta undernummer krävs att villkoren i relevanta unionsbestämmelser är uppfyllda (se förordning (EU) 2016/1012 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/262 av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med rådets direktiv 90/427/EEG och 2009/156/EG vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur), EUT L 59, 3.3.2015, s. 1).

(2)  Förordning (EU) 2016/1012.

---

BILAGA VII

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG (PER RÄKENSKAPSÅR) FÖR INTERVENTIONSTYPER INOM VINSEKTORN SOM AVSES I ARTIKEL 88.1

| | EUR (löpande priser) |
| --- | --- |
| Bulgarien | 25 721 000 |
| Tjeckien | 4 954 000 |
| Tyskland | 37 381 000 |
| Grekland | 23 030 000 |
| Spanien | 202 147 000 |
| Frankrike | 269 628 000 |
| Kroatien | 10 410 000 |
| Italien | 323 883 000 |
| Cypern | 4 465 000 |
| Litauen | 43 000 |
| Ungern | 27 970 000 |
| Österrike | 13 155 000 |
| Portugal | 62 670 000 |
| Rumänien | 45 844 000 |
| Slovenien | 4 849 000 |
| Slovakien | 4 887 000 |

EUR (löpande priser)

Bulgarien

25 721 000

Tjeckien

4 954 000

Tyskland

37 381 000

Grekland

23 030 000

Spanien

202 147 000

Frankrike

269 628 000

Kroatien

10 410 000

Italien

323 883 000

Cypern

4 465 000

Litauen

43 000

Ungern

27 970 000

Österrike

13 155 000

Portugal

62 670 000

Rumänien

45 844 000

Slovenien

4 849 000

Slovakien

4 887 000

---

BILAGA VIII

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR BOMULL SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 ANDRA STYCKET

| (löpande priser, i EUR) |
| --- |
| Kalenderår | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Bulgarien | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 |
| Grekland | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 |
| Spanien | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 |
| Portugal | 177 589 | 177 589 | 177 589 | 177 589 | 177 589 |

(löpande priser, i EUR)

Kalenderår

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Bulgarien

2 557 820

2 557 820

2 557 820

2 557 820

2 557 820

Grekland

183 996 000

183 996 000

183 996 000

183 996 000

183 996 000

Spanien

59 690 640

59 690 640

59 690 640

59 690 640

59 690 640

Portugal

177 589

177 589

177 589

177 589

177 589

---

BILAGA IX

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD UTOM BOMULL OCH INNAN DE ÖVERFÖRINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 TREDJE STYCKET

| (löpande priser, i EUR) |
| --- |
| Kalenderår | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 |
| Bulgarien | 805 884 934 | 814 514 523 | 823 144 112 | 831 773 700 | 831 773 700 |
| Tjeckien | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 |
| Danmark | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 |
| Tyskland | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 |
| Estland | 196 436 567 | 199 297 294 | 202 158 021 | 205 018 748 | 205 018 748 |
| Irland | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 |
| Grekland | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 |
| Spanien | 4 815 189 110 | 4 822 488 726 | 4 829 788 342 | 4 837 087 959 | 4 837 087 959 |
| Frankrike | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 |
| Kroatien | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 |
| Italien | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 |
| Cypern | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 |
| Lettland | 349 226 285 | 354 312 105 | 359 397 925 | 364 483 744 | 364 483 744 |
| Litauen | 587 064 372 | 595 613 853 | 604 163 335 | 612 712 816 | 612 712 816 |
| Luxemburg | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 |
| Ungern | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 |
| Malta | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 |
| Nederländerna | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 |
| Österrike | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 |
| Polen | 3 092 416 671 | 3 123 600 494 | 3 154 784 317 | 3 185 968 140 | 3 185 968 140 |
| Portugal | 613 441 539 | 622 225 577 | 631 009 615 | 639 793 653 | 639 793 653 |
| Rumänien | 1 946 921 018 | 1 974 479 078 | 2 002 037 137 | 2 029 595 196 | 2 029 595 196 |
| Slovenien | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 |
| Slovakien | 400 894 402 | 405 754 516 | 410 614 629 | 415 474 743 | 415 474 743 |
| Finland | 519 350 246 | 521 168 786 | 522 987 325 | 524 805 865 | 524 805 865 |
| Sverige | 686 131 966 | 686 360 116 | 686 588 267 | 686 816 417 | 686 816 417 |

(löpande priser, i EUR)

Kalenderår

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

Bulgarien

805 884 934

814 514 523

823 144 112

831 773 700

831 773 700

Tjeckien

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

Danmark

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

Tyskland

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

Estland

196 436 567

199 297 294

202 158 021

205 018 748

205 018 748

Irland

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

Grekland

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

Spanien

4 815 189 110

4 822 488 726

4 829 788 342

4 837 087 959

4 837 087 959

Frankrike

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

Kroatien

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

Italien

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

Cypern

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

Lettland

349 226 285

354 312 105

359 397 925

364 483 744

364 483 744

Litauen

587 064 372

595 613 853

604 163 335

612 712 816

612 712 816

Luxemburg

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

Ungern

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

Malta

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

Nederländerna

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

Österrike

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

Polen

3 092 416 671

3 123 600 494

3 154 784 317

3 185 968 140

3 185 968 140

Portugal

613 441 539

622 225 577

631 009 615

639 793 653

639 793 653

Rumänien

1 946 921 018

1 974 479 078

2 002 037 137

2 029 595 196

2 029 595 196

Slovenien

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

Slovakien

400 894 402

405 754 516

410 614 629

415 474 743

415 474 743

Finland

519 350 246

521 168 786

522 987 325

524 805 865

524 805 865

Sverige

686 131 966

686 360 116

686 588 267

686 816 417

686 816 417

---

BILAGA X

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG (PER RÄKENSKAPSÅR) FÖR INTERVENTIONSTYPER INOM BIODLINGSSEKTORN SOM AVSES I ARTIKEL 88.2

| | EUR (löpande priser) |
| --- | --- |
| Belgien | 422 967 |
| Bulgarien | 2 063 885 |
| Tjeckien | 2 121 528 |
| Danmark | 295 539 |
| Tyskland | 2 790 875 |
| Estland | 140 473 |
| Irland | 61 640 |
| Grekland | 6 162 645 |
| Spanien | 9 559 944 |
| Frankrike | 6 419 062 |
| Kroatien | 1 913 290 |
| Italien | 5 166 537 |
| Cypern | 169 653 |
| Lettland | 328 804 |
| Litauen | 549 828 |
| Luxemburg | 30 621 |
| Ungern | 4 271 227 |
| Malta | 14 137 |
| Nederländerna | 295 172 |
| Österrike | 1 477 188 |
| Polen | 5 024 968 |
| Portugal | 2 204 232 |
| Rumänien | 6 081 630 |
| Slovenien | 649 455 |
| Slovakien | 999 973 |
| Finland | 196 182 |
| Sverige | 588 545 |

EUR (löpande priser)

Belgien

422 967

Bulgarien

2 063 885

Tjeckien

2 121 528

Danmark

295 539

Tyskland

2 790 875

Estland

140 473

Irland

61 640

Grekland

6 162 645

Spanien

9 559 944

Frankrike

6 419 062

Kroatien

1 913 290

Italien

5 166 537

Cypern

169 653

Lettland

328 804

Litauen

549 828

Luxemburg

30 621

Ungern

4 271 227

Malta

14 137

Nederländerna

295 172

Österrike

1 477 188

Polen

5 024 968

Portugal

2 204 232

Rumänien

6 081 630

Slovenien

649 455

Slovakien

999 973

Finland

196 182

Sverige

588 545

---

BILAGA XI

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2023–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 89.3

| (löpande priser, i EUR) |
| --- |
| År | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Totalt 2023–2027 |
| Belgien | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 414 004 470 |
| Bulgarien | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 1 410 813 220 |
| Tjeckien | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 1 295 938 540 |
| Danmark | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 379 670 300 |
| Tyskland | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 5 461 798 690 |
| Estland | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 440 083 240 |
| Irland | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 1 558 203 140 |
| Grekland | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 2 784 768 000 |
| Spanien | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 5 401 914 125 |
| Frankrike | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 7 297 200 350 |
| Kroatien | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 1 486 537 005 |
| Italien | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 6 749 606 875 |
| Cypern | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 118 852 570 |
| Lettland | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 587 475 865 |
| Litauen | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 977 475 810 |
| Luxemburg | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 61 553 220 |
| Ungern | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 2 084 345 745 |
| Malta | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 99 922 485 |
| Nederländerna | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 366 341 845 |
| Österrike | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 2 600 123 760 |
| Polen | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 6 600 007 695 |
| Portugal | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 2 702 753 100 |
| Rumänien | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 4 835 249 460 |
| Slovenien | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 550 850 960 |
| Slovakien | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 1 295 389 545 |
| Finland | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 1 772 749 780 |
| Sverige | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 1 059 448 705 |
| Totalt EU-27 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 60 393 078 500 |
| Tekniskt stöd (0,25 %) | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 151 361 100 |
| Totalt | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 60 544 439 600 |

(löpande priser, i EUR)

År

2023

2024

2025

2026

2027

Totalt 2023–2027

Belgien

82 800 894

82 800 894

82 800 894

82 800 894

82 800 894

414 004 470

Bulgarien

282 162 644

282 162 644

282 162 644

282 162 644

282 162 644

1 410 813 220

Tjeckien

259 187 708

259 187 708

259 187 708

259 187 708

259 187 708

1 295 938 540

Danmark

75 934 060

75 934 060

75 934 060

75 934 060

75 934 060

379 670 300

Tyskland

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

5 461 798 690

Estland

88 016 648

88 016 648

88 016 648

88 016 648

88 016 648

440 083 240

Irland

311 640 628

311 640 628

311 640 628

311 640 628

311 640 628

1 558 203 140

Grekland

556 953 600

556 953 600

556 953 600

556 953 600

556 953 600

2 784 768 000

Spanien

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

5 401 914 125

Frankrike

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

7 297 200 350

Kroatien

297 307 401

297 307 401

297 307 401

297 307 401

297 307 401

1 486 537 005

Italien

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

6 749 606 875

Cypern

23 770 514

23 770 514

23 770 514

23 770 514

23 770 514

118 852 570

Lettland

117 495 173

117 495 173

117 495 173

117 495 173

117 495 173

587 475 865

Litauen

195 495 162

195 495 162

195 495 162

195 495 162

195 495 162

977 475 810

Luxemburg

12 310 644

12 310 644

12 310 644

12 310 644

12 310 644

61 553 220

Ungern

416 869 149

416 869 149

416 869 149

416 869 149

416 869 149

2 084 345 745

Malta

19 984 497

19 984 497

19 984 497

19 984 497

19 984 497

99 922 485

Nederländerna

73 268 369

73 268 369

73 268 369

73 268 369

73 268 369

366 341 845

Österrike

520 024 752

520 024 752

520 024 752

520 024 752

520 024 752

2 600 123 760

Polen

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

6 600 007 695

Portugal

540 550 620

540 550 620

540 550 620

540 550 620

540 550 620

2 702 753 100

Rumänien

967 049 892

967 049 892

967 049 892

967 049 892

967 049 892

4 835 249 460

Slovenien

110 170 192

110 170 192

110 170 192

110 170 192

110 170 192

550 850 960

Slovakien

259 077 909

259 077 909

259 077 909

259 077 909

259 077 909

1 295 389 545

Finland

354 549 956

354 549 956

354 549 956

354 549 956

354 549 956

1 772 749 780

Sverige

211 889 741

211 889 741

211 889 741

211 889 741

211 889 741

1 059 448 705

Totalt EU-27

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

60 393 078 500

Tekniskt stöd (0,25 %)

30 272 220

30 272 220

30 272 220

30 272 220

30 272 220

151 361 100

Totalt

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

60 544 439 600

---

BILAGA XII

MINIMIBELOPP SOM RESERVERATS FÖR DET SPECIFIKA MÅL SOM ANGES I ARTIKEL 6.1 g

| (löpande priser, i EUR) |
| --- |
| Kalenderår | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 |
| Bulgarien | 24 176 548 | 24 435 436 | 24 694 323 | 24 953 211 | 24 953 211 |
| Tjeckien | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 |
| Danmark | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 |
| Tyskland | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 |
| Estland | 5 893 097 | 5 978 919 | 6 064 741 | 6 150 562 | 6 150 562 |
| Irland | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 |
| Grekland | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 |
| Spanien | 144 455 673 | 144 674 662 | 144 893 650 | 145 112 639 | 145 112 639 |
| Frankrike | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 |
| Kroatien | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 |
| Italien | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 |
| Cypern | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 |
| Lettland | 10 476 789 | 10 629 363 | 10 781 938 | 10 934 512 | 10 934 512 |
| Litauen | 17 611 931 | 17 868 416 | 18 124 900 | 18 381 384 | 18 381 384 |
| Luxemburg | 982 435 | 982 435 | 982 435 | 982 435 | 982 435 |
| Ungern | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 |
| Malta | 137 821 | 137 821 | 137 821 | 137 821 | 137 821 |
| Nederländerna | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 |
| Österrike | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 |
| Polen | 92 772 500 | 93 708 015 | 94 643 530 | 95 579 044 | 95 579 044 |
| Portugal | 18 403 246 | 18 666 767 | 18 930 288 | 19 193 810 | 19 193 810 |
| Rumänien | 58 407 631 | 59 234 372 | 60 061 114 | 60 887 856 | 60 887 856 |
| Slovenien | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 |
| Slovakien | 12 026 832 | 12 172 635 | 12 318 439 | 12 464 242 | 12 464 242 |
| Finland | 15 580 507 | 15 635 064 | 15 689 620 | 15 744 176 | 15 744 176 |
| Sverige | 20 583 959 | 20 590 803 | 20 597 648 | 20 604 493 | 20 604 493 |

(löpande priser, i EUR)

Kalenderår

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

14 847 778

14 847 778

14 847 778

14 847 778

14 847 778

Bulgarien

24 176 548

24 435 436

24 694 323

24 953 211

24 953 211

Tjeckien

25 648 419

25 648 419

25 648 419

25 648 419

25 648 419

Danmark

25 871 018

25 871 018

25 871 018

25 871 018

25 871 018

Tyskland

147 470 864

147 470 864

147 470 864

147 470 864

147 470 864

Estland

5 893 097

5 978 919

6 064 741

6 150 562

6 150 562

Irland

35 588 460

35 588 460

35 588 460

35 588 460

35 588 460

Grekland

56 749 801

56 749 801

56 749 801

56 749 801

56 749 801

Spanien

144 455 673

144 674 662

144 893 650

145 112 639

145 112 639

Frankrike

218 550 016

218 550 016

218 550 016

218 550 016

218 550 016

Kroatien

11 243 107

11 243 107

11 243 107

11 243 107

11 243 107

Italien

108 855 875

108 855 875

108 855 875

108 855 875

108 855 875

Cypern

1 429 426

1 429 426

1 429 426

1 429 426

1 429 426

Lettland

10 476 789

10 629 363

10 781 938

10 934 512

10 934 512

Litauen

17 611 931

17 868 416

18 124 900

18 381 384

18 381 384

Luxemburg

982 435

982 435

982 435

982 435

982 435

Ungern

37 295 555

37 295 555

37 295 555

37 295 555

37 295 555

Malta

137 821

137 821

137 821

137 821

137 821

Nederländerna

21 521 470

21 521 470

21 521 470

21 521 470

21 521 470

Österrike

20 327 455

20 327 455

20 327 455

20 327 455

20 327 455

Polen

92 772 500

93 708 015

94 643 530

95 579 044

95 579 044

Portugal

18 403 246

18 666 767

18 930 288

19 193 810

19 193 810

Rumänien

58 407 631

59 234 372

60 061 114

60 887 856

60 887 856

Slovenien

3 945 902

3 945 902

3 945 902

3 945 902

3 945 902

Slovakien

12 026 832

12 172 635

12 318 439

12 464 242

12 464 242

Finland

15 580 507

15 635 064

15 689 620

15 744 176

15 744 176

Sverige

20 583 959

20 590 803

20 597 648

20 604 493

20 604 493

---

BILAGA XIII

UNIONSLAGSTIFTNINGSAKTER OM MILJÖ OCH KLIMAT – MÅL SOM MEDLEMSSTATERNAS STRATEGISKA GJP-PLANER BÖR BIDRA TILL OCH ÖVERENSSTÄMMA MED ENLIGT ARTIKLARNA 108, 109 OCH 115

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar.

| — | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

| — | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.

---

BILAGA XIV

RAPPORTERING BASERAD PÅ EN GRUNDLÄGGANDE UPPSÄTTNING AV INDIKATORER ENLIGT ARTIKEL 142

Indikatorer för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

| Mål | Grundläggande uppsättning indikatorer |
| --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion | O.3 | Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |

Mål

Grundläggande uppsättning indikatorer

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukssektorns motståndskraft i unionen för att förbättra den långsiktiga livsmedelstryggheten och biologiska mångfalden inom jordbruket samt säkerställa den ekonomiska hållbarheten i unionens jordbruksproduktion

O.3

Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| C.25 | Jordbrukets faktorinkomst |
| --- | --- |

C.25

Jordbrukets faktorinkomst

| R.6 | Omfördelning till mindre jordbruk: Procent ytterligare direktstöd per hektar för stödberättigade jordbruk som är mindre än genomsnittet (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6

Omfördelning till mindre jordbruk: Procent ytterligare direktstöd per hektar för stödberättigade jordbruk som är mindre än genomsnittet (jämfört med genomsnittet)

Öka marknadsorienteringen och gårdarnas konkurrenskraft, på såväl kort som lång sikt, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering

| R.9 | Modernisering av jordbruk: Andel jordbruk som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9

Modernisering av jordbruk: Andel jordbruk som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Förbättra jordbrukarnas ställning i värdekedjan

| R.10 | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbruk som deltar i producentgrupper, producentorganisationer, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.10

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbruk som deltar i producentgrupper, producentorganisationer, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, inbegripet genom att minska utsläppen av växthusgaser och öka koldioxidbindningen, samt främja hållbar energi

| I.10 | Bidra till begränsning av klimatförändringar: Växthusgasutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.10

Bidra till begränsning av klimatförändringar: Växthusgasutsläpp från jordbruket

| R.14 | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att minska utsläpp, eller bibehålla eller öka lagring av koldioxid (inbegripet permanent gräsmark, permanenta grödor med permanent grästäcke, jordbruksmark i våtmark och torvmark) |
| --- | --- |

R.14

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att minska utsläpp, eller bibehålla eller öka lagring av koldioxid (inbegripet permanent gräsmark, permanenta grödor med permanent grästäcke, jordbruksmark i våtmark och torvmark)

| R.17 | Beskogad mark: Areal som får stöd för beskogning, trädjordbruk och återställning, inbegripet uppdelningar |
| --- | --- |

R.17

Beskogad mark: Areal som får stöd för beskogning, trädjordbruk och återställning, inbegripet uppdelningar

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft, bland annat genom att minska beroendet av kemikalier

| O.34 | Antal hektar brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem och förvaltningsåtaganden om miljö- och klimatvänligt jord- och skogsbruk) |
| --- | --- |

O.34

Antal hektar brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem och förvaltningsåtaganden om miljö- och klimatvänligt jord- och skogsbruk)

| I.15 | Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans (brutto) i jordbruksmark |
| --- | --- |

I.15

Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans (brutto) i jordbruksmark

| I.16 | Minska läckage av näringsämnen: Nitrater i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av nitrat över 50 mg/l enligt direktiv 91/676/EEG |
| --- | --- |

I.16

Minska läckage av näringsämnen: Nitrater i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av nitrat över 50 mg/l enligt direktiv 91/676/EEG

| I.18 | Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel |
| --- | --- |

I.18

Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Risker med och användning och effekter av bekämpningsmedel

| R.19 | Förbättra och skydda marken: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden gynnsamma för markvård för att förbättra markkvalitet och biota (till exempel minskad jordbearbetning, marktäckning med grödor och växelbruk, inbegripet med baljväxter) |
| --- | --- |

R.19

Förbättra och skydda marken: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden gynnsamma för markvård för att förbättra markkvalitet och biota (till exempel minskad jordbearbetning, marktäckning med grödor och växelbruk, inbegripet med baljväxter)

| R.20 | Förbättra luftkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om minskade ammoniakutsläpp |
| --- | --- |

R.20

Förbättra luftkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om minskade ammoniakutsläpp

| R.21 | Skydda vattenkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden för kvaliteten på vattenförekomster |
| --- | --- |

R.21

Skydda vattenkvaliteten: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden för kvaliteten på vattenförekomster

| R.22 | Hållbar hantering av näringsämnen: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden med koppling till förbättrad hantering av näringsämnen |
| --- | --- |

R.22

Hållbar hantering av näringsämnen: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden med koppling till förbättrad hantering av näringsämnen

| R.24 | Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda särskilda åtaganden som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker med och effekter av bekämpningsmedel såsom läckage av bekämpningsmedel |
| --- | --- |

R.24

Hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda särskilda åtaganden som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker med och effekter av bekämpningsmedel såsom läckage av bekämpningsmedel

Bidra till att få stopp på förlusten av biologisk mångfald och vända trenden, stärka ekosystemtjänster samt bevara livsmiljöer och landskap

| C.33 | Jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

C.33

Jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk

| I.21 | Stärka tillhandahållande av ekosystemtjänster: Andel jordbruksmark med landskapselement |
| --- | --- |

I.21

Stärka tillhandahållande av ekosystemtjänster: Andel jordbruksmark med landskapselement

| R.29 | Utveckling av ekologiskt jordbruk: Andel utnyttjad jordbruksareal som får stöd för ekologiskt jordbruk genom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en uppdelning mellan bevarande och omställning |
| --- | --- |

R.29

Utveckling av ekologiskt jordbruk: Andel utnyttjad jordbruksareal som får stöd för ekologiskt jordbruk genom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en uppdelning mellan bevarande och omställning

| R.34 | Bevara landskapselement: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förvalta landskapselement, inbegripet häckar och träd |
| --- | --- |

R.34

Bevara landskapselement: Andel utnyttjad jordbruksareal under understödda åtaganden om att förvalta landskapselement, inbegripet häckar och träd

Locka och understödja unga jordbrukare och nya jordbrukare och underlätta hållbar affärsutveckling i landsbygdsområden

| R.36 | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som etablerar sig med stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.36

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som etablerar sig med stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken, med uppdelning efter kön

Främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruket, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden, inbegripet den cirkulära bioekonomin och hållbart skogsbruk

| R.37 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya understödda arbetstillfällen inom projekt inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.37

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya understödda arbetstillfällen inom projekt inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.38 | Leader-omfattning: Andel av landsbygdsbefolkningen som omfattas av lokala utvecklingsstrategier |
| --- | --- |

R.38

Leader-omfattning: Andel av landsbygdsbefolkningen som omfattas av lokala utvecklingsstrategier

| R.41 | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som tar del av förbättrad tillgång till tjänster och infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.41

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som tar del av förbättrad tillgång till tjänster och infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Se till att unionens jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet högkvalitativa, säkra och näringsrika livsmedel som producerats på ett hållbart sätt, minskning av matavfall samt bättre djurskydd och bekämpning av antimikrobiell resistens

| I.28 | Begränsa användningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur: Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur |
| --- | --- |

I.28

Begränsa användningen av antimikrobiella medel för produktionsdjur: Försäljning/användning av antimikrobiella medel för livsmedelsproducerande djur

| R.43 | Begränsa användningen av antimikrobiella medel: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antimikrobiella medel (förebygga/minska) |
| --- | --- |

R.43

Begränsa användningen av antimikrobiella medel: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antimikrobiella medel (förebygga/minska)

| R.44 | Förbättra djurskyddet: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att förbättra djurskyddet |
| --- | --- |

R.44

Förbättra djurskyddet: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att förbättra djurskyddet

Modernisera jordbruket och landsbygdsområden genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och i landsbygdsområden samt genom att uppmuntra jordbrukare att ta till sig dessa, genom förbättrad tillgång till forskning, innovation, kunskapsutbyte och utbildning

| R.1 | Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att förbättra hållbara ekonomiska, sociala, miljömässiga, klimatmässiga och resurseffektiva prestationer |
| --- | --- |

R.1

Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Antal personer som får rådgivning, utbildning, kunskapsutbyte eller deltar i operativa grupper inom europeiska innovationspartnerskap som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att förbättra hållbara ekonomiska, sociala, miljömässiga, klimatmässiga och resurseffektiva prestationer

---

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 435/187 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 435/187

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2116

av den 2 december 2021

om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43.2 och 322.1 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4), och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bör fortsätta att öka sina insatser för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att öka sysselsättning, tillväxt och investeringar, vidta åtgärder mot klimatförändringarna, göra anpassningar efter klimatförändringarna samt föra ut forskning och innovation från laboratorierna och ut på fältet och marknaderna. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn till de frågor allmänheten anser vara viktiga när det gäller en hållbar jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bör fortsätta att öka sina insatser för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att öka sysselsättning, tillväxt och investeringar, vidta åtgärder mot klimatförändringarna, göra anpassningar efter klimatförändringarna samt föra ut forskning och innovation från laboratorierna och ut på fältet och marknaderna. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn till de frågor allmänheten anser vara viktiga när det gäller en hållbar jordbruksproduktion.

| (2) | I enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör målen i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, inklusive unionens skyldigheter i fråga om begränsning av klimatförändringarna och utvecklingssamarbete, beaktas vid genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör målen i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, inklusive unionens skyldigheter i fråga om begränsning av klimatförändringarna och utvecklingssamarbete, beaktas vid genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (3) | Den nuvarande gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, interventionstyper och grundläggande unionskrav medan medlemsstaterna bör ha ett större ansvar för att målen nås. Följaktligen är det nödvändigt att säkerställa ökad subsidiaritet och flexibilitet så att det blir möjligt att ta större hänsyn till lokala förhållanden och behov. Enligt den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina GJP-interventioner till sina specifika behov och de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål. För att fortsätta att säkerställa en gemensam strategi och lika förutsättningar bör medlemsstaterna också fastställa och utforma ramen för efterlevnad och kontroll för stödmottagarna, inbegripet i fråga om efterlevnad av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden samt föreskrivna verksamhetskrav. |
| --- | --- |

(3)

Den nuvarande gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, interventionstyper och grundläggande unionskrav medan medlemsstaterna bör ha ett större ansvar för att målen nås. Följaktligen är det nödvändigt att säkerställa ökad subsidiaritet och flexibilitet så att det blir möjligt att ta större hänsyn till lokala förhållanden och behov. Enligt den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina GJP-interventioner till sina specifika behov och de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål. För att fortsätta att säkerställa en gemensam strategi och lika förutsättningar bör medlemsstaterna också fastställa och utforma ramen för efterlevnad och kontroll för stödmottagarna, inbegripet i fråga om efterlevnad av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden samt föreskrivna verksamhetskrav.

| (4) | I den gemensamma jordbrukspolitiken ingår olika interventioner och åtgärder, varav en stor del ingår i de strategiska GJP-planer som avses i avsnitt III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (5). Andra följer fortfarande den traditionella logiken för kravuppfyllelse. Det är viktigt att tillhandahålla finansiering för alla interventioner och åtgärder i syfte att bidra till den gemensamma jordbrukspolitikens mål. Båda dessa interventioner och åtgärder har vissa gemensamma inslag, och därför bör finansieringen av dem hanteras genom samma bestämmelser. När det är nödvändigt bör dessa bestämmelser dock medge särbehandling. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (6) reglerar två europeiska jordbruksfonder, nämligen Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Dessa två fonder bör bibehållas inom ramen för den här förordningen. Med tanke på omfattningen av den nuvarande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör förordning (EU) nr 1306/2013 ersättas. |
| --- | --- |

(4)

I den gemensamma jordbrukspolitiken ingår olika interventioner och åtgärder, varav en stor del ingår i de strategiska GJP-planer som avses i avsnitt III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (5). Andra följer fortfarande den traditionella logiken för kravuppfyllelse. Det är viktigt att tillhandahålla finansiering för alla interventioner och åtgärder i syfte att bidra till den gemensamma jordbrukspolitikens mål. Båda dessa interventioner och åtgärder har vissa gemensamma inslag, och därför bör finansieringen av dem hanteras genom samma bestämmelser. När det är nödvändigt bör dessa bestämmelser dock medge särbehandling. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (6) reglerar två europeiska jordbruksfonder, nämligen Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Dessa två fonder bör bibehållas inom ramen för den här förordningen. Med tanke på omfattningen av den nuvarande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör förordning (EU) nr 1306/2013 ersättas.

| (5) | Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (budgetförordningen), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ fungerar och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (budgetförordningen), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ fungerar och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt den här förordningen.

| (6) | För att harmonisera medlemsstaternas tillämpning av bestämmelsen om force majeure bör denna förordning, när så är lämpligt, föreskriva undantag från den gemensamma jordbrukspolitikens regler vid force majeure och exceptionella omständigheter samt en icke-uttömmande förteckning över tänkbara fall av force majeure och exceptionella omständigheter för godkännande av de behöriga nationella myndigheterna. De behöriga nationella myndigheterna bör besluta om force majeure eller exceptionella omständigheter från fall till fall, baserat på relevanta fakta. |
| --- | --- |

(6)

För att harmonisera medlemsstaternas tillämpning av bestämmelsen om force majeure bör denna förordning, när så är lämpligt, föreskriva undantag från den gemensamma jordbrukspolitikens regler vid force majeure och exceptionella omständigheter samt en icke-uttömmande förteckning över tänkbara fall av force majeure och exceptionella omständigheter för godkännande av de behöriga nationella myndigheterna. De behöriga nationella myndigheterna bör besluta om force majeure eller exceptionella omständigheter från fall till fall, baserat på relevanta fakta.

| (7) | Dessutom bör denna förordning föreskriva undantag från den gemensamma jordbrukspolitikens regler vid force majeure och exceptionella omständigheter, exempelvis vid en allvarlig väderhändelse som orsakar så allvarliga skador på stödmottagarens jordbruksföretag att de kan jämföras med en allvarlig naturkatastrof. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom bör denna förordning föreskriva undantag från den gemensamma jordbrukspolitikens regler vid force majeure och exceptionella omständigheter, exempelvis vid en allvarlig väderhändelse som orsakar så allvarliga skador på stödmottagarens jordbruksföretag att de kan jämföras med en allvarlig naturkatastrof.

| (8) | Unionens allmänna budget (unionens budget) bör finansiera utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive utgifterna för interventioner enligt strategiska GJP-planer inom ramen för avdelning III i förordning (EU) 2021/2115, antingen direkt genom EGFJ och Ejflu eller inom ramen för delad förvaltning med medlemsstaterna. Det bör specificeras vilka typer av utgifter som kan finansieras via dessa två fonder. |
| --- | --- |

(8)

Unionens allmänna budget (unionens budget) bör finansiera utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive utgifterna för interventioner enligt strategiska GJP-planer inom ramen för avdelning III i förordning (EU) 2021/2115, antingen direkt genom EGFJ och Ejflu eller inom ramen för delad förvaltning med medlemsstaterna. Det bör specificeras vilka typer av utgifter som kan finansieras via dessa två fonder.

| (9) | För att uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i EUF-fördraget och för att följa principen om delad förvaltning som föreskrivs i artikel 63 i budgetförordningen, bör medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga styrningssystem. Det bör därför i den här förordningen införas bestämmelser om hur styrande organ, nämligen behörig myndighet, utbetalande organ, samordningsorgan och attesterande organ ska utses. |
| --- | --- |

(9)

För att uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i EUF-fördraget och för att följa principen om delad förvaltning som föreskrivs i artikel 63 i budgetförordningen, bör medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga styrningssystem. Det bör därför i den här förordningen införas bestämmelser om hur styrande organ, nämligen behörig myndighet, utbetalande organ, samordningsorgan och attesterande organ ska utses.

| (10) | Det krävs bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ och utseende och ackreditering av samordningsorgan, om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar, dokument avseende årliga avslut, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och prestationsrapporter samt om godkännandet av förvaltnings- och övervakningssystem, rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaper. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser. När en medlemsstats konstitutionella ram omfattar regioner bör den medlemsstaten på vissa villkor ha möjlighet att ackreditera regionala utbetalande organ. |
| --- | --- |

(10)

Det krävs bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ och utseende och ackreditering av samordningsorgan, om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar, dokument avseende årliga avslut, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och prestationsrapporter samt om godkännandet av förvaltnings- och övervakningssystem, rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaper. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser. När en medlemsstats konstitutionella ram omfattar regioner bör den medlemsstaten på vissa villkor ha möjlighet att ackreditera regionala utbetalande organ.

| (11) | Om en medlemsstat ackrediterar fler än ett utbetalande organ, bör den utse ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av EGFJ och Ejflu, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att säkerställa att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Det samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell nivå, hålla kommissionen informerad om eventuell uppföljning och säkerställa den harmoniserade tillämpningen av unionens regler med beaktande av eventuella begränsningar eller restriktioner på grund av gällande konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

(11)

Om en medlemsstat ackrediterar fler än ett utbetalande organ, bör den utse ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av EGFJ och Ejflu, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att säkerställa att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Det samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell nivå, hålla kommissionen informerad om eventuell uppföljning och säkerställa den harmoniserade tillämpningen av unionens regler med beaktande av eventuella begränsningar eller restriktioner på grund av gällande konstitutionella bestämmelser.

| (12) | Inom den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska GJP-planer kommer att kunna nås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen föreskrivas i denna förordning att endast utgifter som utbetalas av ackrediterade utbetalande organ kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordning (EU) 2021/2115. bör dessutom ha motsvarande output och bör vara förenliga med de grundläggande unionskraven och med styrningssystemen. |
| --- | --- |

(12)

Inom den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska GJP-planer kommer att kunna nås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen föreskrivas i denna förordning att endast utgifter som utbetalas av ackrediterade utbetalande organ kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordning (EU) 2021/2115. bör dessutom ha motsvarande output och bör vara förenliga med de grundläggande unionskraven och med styrningssystemen.

| (13) | För att få en överblick över offentliga och privata attesterande organ och förfoga över aktuell information om aktiva attesterande organ bör kommissionen få information från medlemsstaterna och föra ett aktuellt register över dessa organ. Det är nödvändigt att kommissionen varje år översänder förteckningen över de utsedda attesterande organen till Europaparlamentet, så att det förfogar över korrekt och aktuell information. |
| --- | --- |

(13)

För att få en överblick över offentliga och privata attesterande organ och förfoga över aktuell information om aktiva attesterande organ bör kommissionen få information från medlemsstaterna och föra ett aktuellt register över dessa organ. Det är nödvändigt att kommissionen varje år översänder förteckningen över de utsedda attesterande organen till Europaparlamentet, så att det förfogar över korrekt och aktuell information.

| (14) | Inom ramen för budgetdisciplinen är det nödvändigt att ange ett årligt tak för de utgifter som finansieras genom EGFJ med beaktande av de högsta belopp som fastställs för EGFJ i enlighet med den fleråriga budgetram som föreskrivs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(14)

Inom ramen för budgetdisciplinen är det nödvändigt att ange ett årligt tak för de utgifter som finansieras genom EGFJ med beaktande av de högsta belopp som fastställs för EGFJ i enlighet med den fleråriga budgetram som föreskrivs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8).

| (15) | Budgetdisciplinen kräver också att det årliga tak för utgifter som finansieras genom EGFJ iakttas under alla omständigheter och i alla stadier av budgetförfarandet och genomförandet av budgeten. Därför är det nödvändigt att betrakta det nationella taket för direktstöd per medlemsstat som anges i förordning (EU) 2021/2115 som ett finansieringstak för sådant direktstöd för medlemsstaten i fråga, och att ersättningen för dessa utbetalningar inte överstiger det finansieringstaket. |
| --- | --- |

(15)

Budgetdisciplinen kräver också att det årliga tak för utgifter som finansieras genom EGFJ iakttas under alla omständigheter och i alla stadier av budgetförfarandet och genomförandet av budgeten. Därför är det nödvändigt att betrakta det nationella taket för direktstöd per medlemsstat som anges i förordning (EU) 2021/2115 som ett finansieringstak för sådant direktstöd för medlemsstaten i fråga, och att ersättningen för dessa utbetalningar inte överstiger det finansieringstaket.

| (16) | För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken är förenliga med de årliga taken bör den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet bibehållas. En jordbruksreserv bör bibehållas för att stödja jordbrukssektorn i de fall då marknadsutveckling eller kriser påverkar jordbruksproduktionen eller -distributionen. Artikel 12.2 d i budgetförordningen föreskriver att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast får överföras till nästa budgetår i den mening som avses i artikel 9 i budgetförordningen (budgetår). För att avsevärt förenkla genomförandet för stödmottagare och nationella förvaltningar bör en mekanism för löpande överföring användas, där outnyttjade belopp från den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som inrättas 2022 används. För detta krävs ett undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över för att finansiera jordbruksreserven de kommande budgetåren till och med 2027. För budgetåret 2022 krävs dessutom ett undantag, eftersom det totala outnyttjade belopp från reserven för kriser inom jordbrukssektorn som finns tillgängligt vid utgången av budgetåret 2022 bör överföras till budgetåret 2023 och motsvarande budgetpost för den nya jordbruksreserven inrättad enligt den här förordningen och inte till fullo återföras till de budgetposter som täcker direktstödsinterventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen. För att maximera de belopp som ska återbetalas till jordbrukarna under budgetåret 2023 bör dock alla andra tillgängliga medel inom ramen för det särskilda utgiftstak för EGFJ för budgetåret 2023 som fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 användas först för att inrätta den nya jordbruksreserven under budgetåret 2023. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken är förenliga med de årliga taken bör den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet bibehållas. En jordbruksreserv bör bibehållas för att stödja jordbrukssektorn i de fall då marknadsutveckling eller kriser påverkar jordbruksproduktionen eller -distributionen. Artikel 12.2 d i budgetförordningen föreskriver att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast får överföras till nästa budgetår i den mening som avses i artikel 9 i budgetförordningen (budgetår). För att avsevärt förenkla genomförandet för stödmottagare och nationella förvaltningar bör en mekanism för löpande överföring användas, där outnyttjade belopp från den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som inrättas 2022 används. För detta krävs ett undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över för att finansiera jordbruksreserven de kommande budgetåren till och med 2027. För budgetåret 2022 krävs dessutom ett undantag, eftersom det totala outnyttjade belopp från reserven för kriser inom jordbrukssektorn som finns tillgängligt vid utgången av budgetåret 2022 bör överföras till budgetåret 2023 och motsvarande budgetpost för den nya jordbruksreserven inrättad enligt den här förordningen och inte till fullo återföras till de budgetposter som täcker direktstödsinterventioner inom ramen för den strategiska GJP-planen. För att maximera de belopp som ska återbetalas till jordbrukarna under budgetåret 2023 bör dock alla andra tillgängliga medel inom ramen för det särskilda utgiftstak för EGFJ för budgetåret 2023 som fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 användas först för att inrätta den nya jordbruksreserven under budgetåret 2023.

| (17) | För att undvika en alltför stor administrativ börda för nationella förvaltningar och jordbrukare, och för att i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och begränsa stödansökningsblanketternas komplexitet, bör utbetalningen av de belopp som överförs från föregående budgetår för jordbruket (räkenskapsår) när det gäller tillämpad finansiell disciplin inte ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N + 1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2 % av EGFJ:s årliga tak. |
| --- | --- |

(17)

För att undvika en alltför stor administrativ börda för nationella förvaltningar och jordbrukare, och för att i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och begränsa stödansökningsblanketternas komplexitet, bör utbetalningen av de belopp som överförs från föregående budgetår för jordbruket (räkenskapsår) när det gäller tillämpad finansiell disciplin inte ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N + 1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2 % av EGFJ:s årliga tak.

| (18) | De åtgärder som vidtas för att fastställa det ekonomiska bidraget från EGFJ och Ejflu när det gäller att beräkna de finansiella taken, påverkar inte den befogenhet som budgetmyndigheten har enligt EUF-fördraget. Dessa åtgärder bör därför grundas på den finansieringsram som fastställs i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (9). |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som vidtas för att fastställa det ekonomiska bidraget från EGFJ och Ejflu när det gäller att beräkna de finansiella taken, påverkar inte den befogenhet som budgetmyndigheten har enligt EUF-fördraget. Dessa åtgärder bör därför grundas på den finansieringsram som fastställs i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (9).

| (19) | Budgetdisciplinen innebär också en fortgående granskning av budgetsituationen på medellång sikt. Kommissionen bör vid behov föreslå Europaparlamentet och rådet lämpliga åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna iakttar de tak som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093. Dessutom bör kommissionen alltid helt och fullt utnyttja sina förvaltningsbefogenheter för att se till att det årliga taket iakttas och bör, om det visar sig nödvändigt, föreslå Europaparlamentet och rådet, eller enbart rådet, när så är lämpligt, lämpliga åtgärder för att rätta till budgetsituationen. Om det vid slutet av ett budgetår visar sig att medlemsstaternas anspråk på ersättning skulle leda till att det årliga taket överskrids, bör kommissionen kunna fatta beslut om åtgärder som säkerställer dels en preliminär fördelning av de tillgängliga beloppen till medlemsstaterna i proportion till deras ännu icke reglerade anspråk på ersättning, dels åtgärder som säkerställer att det tak som fastställts för det berörda året iakttas. Utbetalningarna för det året bör verkställas påföljande budgetår, och det totala beloppet av unionsfinansiering per medlemsstat samt eventuell kompensation som ska ges med avseende på medlemsstaterna bör slutgiltigt fastställas för att säkerställa att det fastställda beloppet respekteras. |
| --- | --- |

(19)

Budgetdisciplinen innebär också en fortgående granskning av budgetsituationen på medellång sikt. Kommissionen bör vid behov föreslå Europaparlamentet och rådet lämpliga åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna iakttar de tak som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093. Dessutom bör kommissionen alltid helt och fullt utnyttja sina förvaltningsbefogenheter för att se till att det årliga taket iakttas och bör, om det visar sig nödvändigt, föreslå Europaparlamentet och rådet, eller enbart rådet, när så är lämpligt, lämpliga åtgärder för att rätta till budgetsituationen. Om det vid slutet av ett budgetår visar sig att medlemsstaternas anspråk på ersättning skulle leda till att det årliga taket överskrids, bör kommissionen kunna fatta beslut om åtgärder som säkerställer dels en preliminär fördelning av de tillgängliga beloppen till medlemsstaterna i proportion till deras ännu icke reglerade anspråk på ersättning, dels åtgärder som säkerställer att det tak som fastställts för det berörda året iakttas. Utbetalningarna för det året bör verkställas påföljande budgetår, och det totala beloppet av unionsfinansiering per medlemsstat samt eventuell kompensation som ska ges med avseende på medlemsstaterna bör slutgiltigt fastställas för att säkerställa att det fastställda beloppet respekteras.

| (20) | När budgeten genomförs bör kommissionen använda sig av ett månatligt system för tidig varning och övervakning för jordbruksutgifterna för att så snabbt som möjligt, om det finns risk för att det årliga taket överskrids, kunna vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sina förvaltningsbefogenheter och föreslå andra åtgärder om de tidigare åtgärderna skulle visa sig vara otillräckliga. Kommissionen bör regelbundet överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de utbetalda utgifternas utveckling hittills i förhållande till profilerna och bör lämna en bedömning av det troliga genomförandet under återstoden av budgetåret. |
| --- | --- |

(20)

När budgeten genomförs bör kommissionen använda sig av ett månatligt system för tidig varning och övervakning för jordbruksutgifterna för att så snabbt som möjligt, om det finns risk för att det årliga taket överskrids, kunna vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sina förvaltningsbefogenheter och föreslå andra åtgärder om de tidigare åtgärderna skulle visa sig vara otillräckliga. Kommissionen bör regelbundet överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de utbetalda utgifternas utveckling hittills i förhållande till profilerna och bör lämna en bedömning av det troliga genomförandet under återstoden av budgetåret.

| (21) | I fråga om EGFJ bör de finansiella resurser som krävs för att täcka de utgifter som de ackrediterade utbetalande organen betalar ut ställas till medlemsstaternas förfogande av kommissionen i form av ersättning på grundval av en redovisning av de utgifter som dessa organ har betalat ut. I avvaktan på sådan ersättning i form av månadsutbetalningar bör finansiella resurser mobiliseras av medlemsstaterna med utgångspunkt i de ackrediterade utbetalande organens behov. Det bör uttryckligen fastställas i denna förordning att medlemsstaternas och stödmottagarnas administrativa kostnader och personalkostnader i samband med genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bäras av medlemsstaterna och stödmottagarna. |
| --- | --- |

(21)

I fråga om EGFJ bör de finansiella resurser som krävs för att täcka de utgifter som de ackrediterade utbetalande organen betalar ut ställas till medlemsstaternas förfogande av kommissionen i form av ersättning på grundval av en redovisning av de utgifter som dessa organ har betalat ut. I avvaktan på sådan ersättning i form av månadsutbetalningar bör finansiella resurser mobiliseras av medlemsstaterna med utgångspunkt i de ackrediterade utbetalande organens behov. Det bör uttryckligen fastställas i denna förordning att medlemsstaternas och stödmottagarnas administrativa kostnader och personalkostnader i samband med genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bäras av medlemsstaterna och stödmottagarna.

| (22) | För att framför allt ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter och övervaka jordbruksresurserna på medellång och lång sikt, inklusive de som rör miljö- och klimatresiliens samt framstegen mot relevanta unionsmål, bör användning av det agrometeorologiska systemet och inhämtande och förbättring av satellitbilder föreskrivas. |
| --- | --- |

(22)

För att framför allt ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter och övervaka jordbruksresurserna på medellång och lång sikt, inklusive de som rör miljö- och klimatresiliens samt framstegen mot relevanta unionsmål, bör användning av det agrometeorologiska systemet och inhämtande och förbättring av satellitbilder föreskrivas.

| (23) | Kommissionen bör ges möjlighet att övervaka marknaderna med beaktande av unionens mål och åtaganden, inbegripet en konsekvent politik för utveckling, för att bidra till marknadernas öppenhet. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen bör ges möjlighet att övervaka marknaderna med beaktande av unionens mål och åtaganden, inbegripet en konsekvent politik för utveckling, för att bidra till marknadernas öppenhet.

| (24) | När det gäller den finansiella förvaltningen av Ejflu bör det finnas bestämmelser om budgetåtaganden, tidsfrister för utbetalningar, återtaganden och avbrott. Interventioner för landsbygdsutveckling bör finansieras från unionens budget baserat på åtaganden i form av årliga delbetalningar. Medlemsstaterna bör kunna få tillgång till de avsedda unionsmedlen så fort de strategiska GJP-planerna godkänts. Det behövs därför ett system för förfinansiering med lämpliga begränsningar för att säkerställa ett regelbundet flöde av medel så att betalningarna till stödmottagarna inom ramen för interventionerna görs vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller den finansiella förvaltningen av Ejflu bör det finnas bestämmelser om budgetåtaganden, tidsfrister för utbetalningar, återtaganden och avbrott. Interventioner för landsbygdsutveckling bör finansieras från unionens budget baserat på åtaganden i form av årliga delbetalningar. Medlemsstaterna bör kunna få tillgång till de avsedda unionsmedlen så fort de strategiska GJP-planerna godkänts. Det behövs därför ett system för förfinansiering med lämpliga begränsningar för att säkerställa ett regelbundet flöde av medel så att betalningarna till stödmottagarna inom ramen för interventionerna görs vid lämplig tidpunkt.

| (25) | Vid sidan av förfinansiering är det nödvändigt att göra skillnad mellan mellanliggande betalningar och slutbetalningar från kommissionen till de ackrediterade utbetalande organen. Det är också nödvändigt att fastställa närmare bestämmelser för dessa utbetalningar. Regeln om automatiskt återtagande av medel bör bidra till att genomförandet av interventioner påskyndas och till en sund ekonomisk förvaltning. Reglerna om nationella ramar i medlemsstater med regionala interventioner som fastställs i förordning (EU) 2021/2115 ger också medlemsstaterna ett verktyg för att säkerställa verkställande och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(25)

Vid sidan av förfinansiering är det nödvändigt att göra skillnad mellan mellanliggande betalningar och slutbetalningar från kommissionen till de ackrediterade utbetalande organen. Det är också nödvändigt att fastställa närmare bestämmelser för dessa utbetalningar. Regeln om automatiskt återtagande av medel bör bidra till att genomförandet av interventioner påskyndas och till en sund ekonomisk förvaltning. Reglerna om nationella ramar i medlemsstater med regionala interventioner som fastställs i förordning (EU) 2021/2115 ger också medlemsstaterna ett verktyg för att säkerställa verkställande och sund ekonomisk förvaltning.

| (26) | Medlemsstaterna bör säkerställa att unionsstödet betalas ut till stödmottagarna i tid, så att de kan använda det på ett effektivt sätt. Om medlemsstaterna inte iakttar de tidsfrister som fastställs i unionsrätten kan allvarliga problem uppstå för stödmottagarna, och det kan också äventyra unionens årliga budgetering. Därför bör utgifter som har uppkommit sedan tidsfristen löpt ut uteslutas från unionsfinansiering. I enlighet med proportionalitetsprincipen bör kommissionen dock kunna fastställa bestämmelser om undantag från denna generella regel när det gäller EGFJ och Ejflu. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna bör säkerställa att unionsstödet betalas ut till stödmottagarna i tid, så att de kan använda det på ett effektivt sätt. Om medlemsstaterna inte iakttar de tidsfrister som fastställs i unionsrätten kan allvarliga problem uppstå för stödmottagarna, och det kan också äventyra unionens årliga budgetering. Därför bör utgifter som har uppkommit sedan tidsfristen löpt ut uteslutas från unionsfinansiering. I enlighet med proportionalitetsprincipen bör kommissionen dock kunna fastställa bestämmelser om undantag från denna generella regel när det gäller EGFJ och Ejflu.

| (27) | När kommissionen fullgör sina uppgifter i samband med genomförandet av unionens budget bör den iaktta proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessutom är det nödvändigt att bestämmelserna för genomförandet och användningen av EGFJ och Ejflu iakttar proportionalitetsprincipen och beaktar det övergripande målet att minska den administrativa bördan för de organ som är involverade i förvaltningen och kontrollen av programmen. |
| --- | --- |

(27)

När kommissionen fullgör sina uppgifter i samband med genomförandet av unionens budget bör den iaktta proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessutom är det nödvändigt att bestämmelserna för genomförandet och användningen av EGFJ och Ejflu iakttar proportionalitetsprincipen och beaktar det övergripande målet att minska den administrativa bördan för de organ som är involverade i förvaltningen och kontrollen av programmen.

| (28) | I enlighet med strukturen för och huvuddragen i den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de utbetalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering inte längre avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115, och utan att det påverkar de särskilda stödberättigandereglerna för det grödspecifika stödet för bomull som anges i den förordningen, bör medlemsstaternas utbetalningar i stället vara stödberättigande om det finns en motsvarande output och de tillämpliga grundläggande unionskraven iakttas. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med strukturen för och huvuddragen i den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de utbetalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering inte längre avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115, och utan att det påverkar de särskilda stödberättigandereglerna för det grödspecifika stödet för bomull som anges i den förordningen, bör medlemsstaternas utbetalningar i stället vara stödberättigande om det finns en motsvarande output och de tillämpliga grundläggande unionskraven iakttas.

| (29) | I förordning (EU) nr 1306/2013 föreskrivs minskningar och innehållanden av månadsutbetalningar eller mellanliggande betalningar för att stödja kontrollen av laglighet och korrekthet. Med den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessa verktyg användas för att främja prestationsbaserat genomförande. Skillnaden mellan minskningar och innehållanden bör också klargöras. |
| --- | --- |

(29)

I förordning (EU) nr 1306/2013 föreskrivs minskningar och innehållanden av månadsutbetalningar eller mellanliggande betalningar för att stödja kontrollen av laglighet och korrekthet. Med den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessa verktyg användas för att främja prestationsbaserat genomförande. Skillnaden mellan minskningar och innehållanden bör också klargöras.

| (30) | Förfarandet för att minska EGFJ-utbetalningar för bristande efterlevnad av de finansiella tak som fastställs i unionsrätten bör förenklas och anpassas till det förfarande som används för Ejflu-utbetalningar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(30)

Förfarandet för att minska EGFJ-utbetalningar för bristande efterlevnad av de finansiella tak som fastställs i unionsrätten bör förenklas och anpassas till det förfarande som används för Ejflu-utbetalningar i detta sammanhang.

| (31) | Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna, en årlig prestationsrapport om genomförandet av den strategiska GJP-planen, den årliga sammanfattningen av de slutliga revisionsrapporterna och förvaltningsförklaringen till kommissionen senast den 15 februari varje år. I de fall då dessa handlingar inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet eller kontrollera utgifternas stödberättigande i förhållande till rapporterad output, bör kommissionen kunna hålla inne dessa månadsutbetalningar och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående handlingarna inkommer. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna, en årlig prestationsrapport om genomförandet av den strategiska GJP-planen, den årliga sammanfattningen av de slutliga revisionsrapporterna och förvaltningsförklaringen till kommissionen senast den 15 februari varje år. I de fall då dessa handlingar inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet eller kontrollera utgifternas stödberättigande i förhållande till rapporterad output, bör kommissionen kunna hålla inne dessa månadsutbetalningar och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående handlingarna inkommer.

| (32) | En ny form av betalningsinnehållande bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange vederbörligen motiverade skäl till den situationen, bör kommissionen, utöver att minska utgifterna för räkenskapsår N – 1, kunna hålla inne framtida utgifter relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå. Sådana innehållanden bör bekräftas i det årliga beslutet om prestationsavslutet. |
| --- | --- |

(32)

En ny form av betalningsinnehållande bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange vederbörligen motiverade skäl till den situationen, bör kommissionen, utöver att minska utgifterna för räkenskapsår N – 1, kunna hålla inne framtida utgifter relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå. Sådana innehållanden bör bekräftas i det årliga beslutet om prestationsavslutet.

| (33) | När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör kommissionen också kunna hålla inne utbetalningar. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå de mål som anges i en medlemsstats strategiska GJP-plan för vilken medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl, kunna begära att den berörda medlemsstaten ska vidta de avhjälpande åtgärder som krävs i enlighet med en handlingsplan som ska fastställas i samråd med kommissionen och som ska innehålla tydliga framstegsindikatorer och en tidsram inom vilken framstegen ska uppnås. Om medlemsstaten varken lämnar in eller genomför handlingsplanen, om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen eller om den inte har ändrats i enlighet med kommissionens skriftliga begäran, bör kommissionen kunna hålla inne månadsutbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. Kommissionen bör återbetala de innehållna beloppen om tillfredsställande framsteg mot målen har uppnåtts på grundval av prestationsöversynen eller på grundval av medlemsstatens frivilliga anmälan under budgetåret om framstegen med handlingsplanen och med de korrigerande åtgärder som vidtagits för att avhjälpa bristerna. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör kommissionen också kunna hålla inne utbetalningar. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå de mål som anges i en medlemsstats strategiska GJP-plan för vilken medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl, kunna begära att den berörda medlemsstaten ska vidta de avhjälpande åtgärder som krävs i enlighet med en handlingsplan som ska fastställas i samråd med kommissionen och som ska innehålla tydliga framstegsindikatorer och en tidsram inom vilken framstegen ska uppnås. Om medlemsstaten varken lämnar in eller genomför handlingsplanen, om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen eller om den inte har ändrats i enlighet med kommissionens skriftliga begäran, bör kommissionen kunna hålla inne månadsutbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. Kommissionen bör återbetala de innehållna beloppen om tillfredsställande framsteg mot målen har uppnåtts på grundval av prestationsöversynen eller på grundval av medlemsstatens frivilliga anmälan under budgetåret om framstegen med handlingsplanen och med de korrigerande åtgärder som vidtagits för att avhjälpa bristerna.

| (34) | Med tanke på den nödvändiga övergången till en resultatorienterad prestationsmodell bör kommissionens begäran om en handlingsplan för räkenskapsåret 2025 inte leda till innehållande av utbetalningar före den följande prestationsöversynen för räkenskapsåret 2026. |
| --- | --- |

(34)

Med tanke på den nödvändiga övergången till en resultatorienterad prestationsmodell bör kommissionens begäran om en handlingsplan för räkenskapsåret 2025 inte leda till innehållande av utbetalningar före den följande prestationsöversynen för räkenskapsåret 2026.

| (35) | Som var fallet enligt förordning (EU) nr 1306/2013 bör kommissionen kunna hålla inne utbetalningar om styrningssystemenens funktion har allvarliga brister, inklusive vid bristande efterlevnad av unionens grundläggande krav och otillförlitlig rapportering. Det är dock nödvändigt att se över villkoren för innehållande av utbetalningar för att göra mekanismen effektivare. De ekonomiska följderna av sådana innehållanden bör beslutas genom ett ad hoc-förfarande för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

(35)

Som var fallet enligt förordning (EU) nr 1306/2013 bör kommissionen kunna hålla inne utbetalningar om styrningssystemenens funktion har allvarliga brister, inklusive vid bristande efterlevnad av unionens grundläggande krav och otillförlitlig rapportering. Det är dock nödvändigt att se över villkoren för innehållande av utbetalningar för att göra mekanismen effektivare. De ekonomiska följderna av sådana innehållanden bör beslutas genom ett ad hoc-förfarande för kontroll av överensstämmelse.

| (36) | Behöriga nationella myndigheter bör göra hela de GJP-utbetalningar som föreskrivs i unionsrätten till stödmottagarna. |
| --- | --- |

(36)

Behöriga nationella myndigheter bör göra hela de GJP-utbetalningar som föreskrivs i unionsrätten till stödmottagarna.

| (37) | För att tillåta återanvändning av vissa typer av inkomster relaterade till den gemensamma jordbrukspolitiken för GJP-syften bör dessa anses som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Förteckningen över belopp i artikel 43 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör ändras och dessa bestämmelser harmoniseras och sammanföras med befintliga bestämmelser om inkomster avsatta för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

(37)

För att tillåta återanvändning av vissa typer av inkomster relaterade till den gemensamma jordbrukspolitiken för GJP-syften bör dessa anses som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Förteckningen över belopp i artikel 43 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör ändras och dessa bestämmelser harmoniseras och sammanföras med befintliga bestämmelser om inkomster avsatta för särskilda ändamål.

| (38) | Förordning (EU) nr 1306/2013 innehåller en förteckning över informationsåtgärder med koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken samt deras syften och den fastställer regler för hur de ska finansieras och för hur motsvarande projekt ska genomföras. De särskilda bestämmelser som rör informationsåtgärdernas mål och vilka typer av informationsåtgärder som finansieras bör föras över till den här förordningen. |
| --- | --- |

(38)

Förordning (EU) nr 1306/2013 innehåller en förteckning över informationsåtgärder med koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken samt deras syften och den fastställer regler för hur de ska finansieras och för hur motsvarande projekt ska genomföras. De särskilda bestämmelser som rör informationsåtgärdernas mål och vilka typer av informationsåtgärder som finansieras bör föras över till den här förordningen.

| (39) | Finansieringen av åtgärder och interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken omfattas i stor utsträckning av principen om delad förvaltning. För att säkerställa sund ekonomisk förvaltning av unionens medel bör kommissionen kontrollera hur de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att göra utbetalningar förvaltar medlen. Det är lämpligt att fastställa vilken typ av kontroller som ska utföras av kommissionen, ange villkoren för kommissionens genomförande av unionens budget och klargöra medlemsstaternas samarbetsskyldigheter. |
| --- | --- |

(39)

Finansieringen av åtgärder och interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken omfattas i stor utsträckning av principen om delad förvaltning. För att säkerställa sund ekonomisk förvaltning av unionens medel bör kommissionen kontrollera hur de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att göra utbetalningar förvaltar medlen. Det är lämpligt att fastställa vilken typ av kontroller som ska utföras av kommissionen, ange villkoren för kommissionens genomförande av unionens budget och klargöra medlemsstaternas samarbetsskyldigheter.

| (40) | För att kommissionen ska kunna fullgöra sin skyldighet att kontrollera att det i medlemsstaterna finns väl fungerande system för förvaltning och kontroll av unionens utgifter, och utan att det påverkar medlemsstaternas egna kontroller, bör kontroller även kunna utföras av personer som bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar, som bör ha möjlighet att begära assistans från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(40)

För att kommissionen ska kunna fullgöra sin skyldighet att kontrollera att det i medlemsstaterna finns väl fungerande system för förvaltning och kontroll av unionens utgifter, och utan att det påverkar medlemsstaternas egna kontroller, bör kontroller även kunna utföras av personer som bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar, som bör ha möjlighet att begära assistans från medlemsstaterna.

| (41) | Det är nödvändigt att i största möjliga utsträckning använda informationsteknik för att ta fram den information som ska lämnas till kommissionen. När kontroller utförs bör kommissionen omedelbart ha fullständig tillgång till de uppgifter som rör utgifter, både i pappersform och i elektronisk form. |
| --- | --- |

(41)

Det är nödvändigt att i största möjliga utsträckning använda informationsteknik för att ta fram den information som ska lämnas till kommissionen. När kontroller utförs bör kommissionen omedelbart ha fullständig tillgång till de uppgifter som rör utgifter, både i pappersform och i elektronisk form.

| (42) | I syfte att tillämpa budgetförordningens krav vad gäller ömsesidig tillit till revisioner, minska risken för överlappningar mellan revisioner som görs av olika institutioner och minimera kostnaderna för kontroller och den administrativa bördan för stödmottagarna och medlemsstaterna, är det nödvändigt att fastställa regler om samordnad granskning och göra det möjligt för kommissionen att förlita sig på det arbete som utförs av tillförlitliga attesterande organ, med vederbörligt beaktande av principen om samordnad granskning och proportionalitetsprincipen i förhållande till risknivån för unionens budget. |
| --- | --- |

(42)

I syfte att tillämpa budgetförordningens krav vad gäller ömsesidig tillit till revisioner, minska risken för överlappningar mellan revisioner som görs av olika institutioner och minimera kostnaderna för kontroller och den administrativa bördan för stödmottagarna och medlemsstaterna, är det nödvändigt att fastställa regler om samordnad granskning och göra det möjligt för kommissionen att förlita sig på det arbete som utförs av tillförlitliga attesterande organ, med vederbörligt beaktande av principen om samordnad granskning och proportionalitetsprincipen i förhållande till risknivån för unionens budget.

| (43) | När det gäller genomförandet av den samordnade granskningen, där kommissionen i regel bör förlita sig på det arbete som utförs av de attesterande organen, med beaktande av sin egen riskbedömning av behovet av de kontroller som den ska utföra i den berörda medlemsstaten, bör kommissionen kunna utföra kontroller om den har informerat den berörda medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete. Dessutom bör kommissionen, för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt artikel 317 i EUF-fördraget, kunna utföra kontroller om det kan föreligga allvarliga brister i styrningssystemens funktion som inte följs upp av den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller genomförandet av den samordnade granskningen, där kommissionen i regel bör förlita sig på det arbete som utförs av de attesterande organen, med beaktande av sin egen riskbedömning av behovet av de kontroller som den ska utföra i den berörda medlemsstaten, bör kommissionen kunna utföra kontroller om den har informerat den berörda medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete. Dessutom bör kommissionen, för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt artikel 317 i EUF-fördraget, kunna utföra kontroller om det kan föreligga allvarliga brister i styrningssystemens funktion som inte följs upp av den medlemsstaten.

| (44) | För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga finansiella avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, och bör inte omfatta utgifternas förenlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

(44)

För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga finansiella avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, och bör inte omfatta utgifternas förenlighet med unionsrätten.

| (45) | I linje med den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör ett årligt prestationsavslut inrättas för att kontrollera att utgifterna är stödberättigande i förhållande till rapporterad output. För att hantera situationer där de deklarerade utgifterna inte har motsvarande rapporterad output och medlemsstaterna inte kan motivera den avvikelsen bör en mekanism för minskade utbetalningar införas. |
| --- | --- |

(45)

I linje med den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör ett årligt prestationsavslut inrättas för att kontrollera att utgifterna är stödberättigande i förhållande till rapporterad output. För att hantera situationer där de deklarerade utgifterna inte har motsvarande rapporterad output och medlemsstaterna inte kan motivera den avvikelsen bör en mekanism för minskade utbetalningar införas.

| (46) | Kommissionen har ansvar för genomförandet av unionens budget i samarbete med medlemsstaterna i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Kommissionen bör därför kunna besluta huruvida de utgifter som medlemsstaterna betalat ut är förenliga med unionsrätten. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att motivera sina beslut om utbetalningar och ha möjlighet till förlikning vid oenighet mellan dem och kommissionen. För att ge medlemsstaterna rättslig och ekonomisk säkerhet när det gäller tidigare betalda utgifter bör det fastställas en preskriptionstid för kommissionens beslut om de ekonomiska följderna av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen har ansvar för genomförandet av unionens budget i samarbete med medlemsstaterna i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Kommissionen bör därför kunna besluta huruvida de utgifter som medlemsstaterna betalat ut är förenliga med unionsrätten. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att motivera sina beslut om utbetalningar och ha möjlighet till förlikning vid oenighet mellan dem och kommissionen. För att ge medlemsstaterna rättslig och ekonomisk säkerhet när det gäller tidigare betalda utgifter bör det fastställas en preskriptionstid för kommissionens beslut om de ekonomiska följderna av bristande efterlevnad.

| (47) | Enligt artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115 är medlemsstaterna skyldiga att genomföra de strategiska GJP-planerna såsom de godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 118 och 119 i den förordningen. Eftersom denna skyldighet utgör ett grundläggande unionskrav bör kommissionen, om allvarliga brister upptäcks i en medlemsstats genomförande av sin strategiska GJP-plan, kunna besluta att undanta den riskutsatta utgift som påverkas av sådana brister från unionsfinansiering. |
| --- | --- |

(47)

Enligt artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115 är medlemsstaterna skyldiga att genomföra de strategiska GJP-planerna såsom de godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 118 och 119 i den förordningen. Eftersom denna skyldighet utgör ett grundläggande unionskrav bör kommissionen, om allvarliga brister upptäcks i en medlemsstats genomförande av sin strategiska GJP-plan, kunna besluta att undanta den riskutsatta utgift som påverkas av sådana brister från unionsfinansiering.

| (48) | För att skydda de ekonomiska intressena i unionens budget bör medlemsstaterna införa system för att säkerställa att interventioner som finansieras av EGFJ och Ejflu verkligen genomförs och att det görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. Dessa system bör omfatta kontroller av stödmottagare genom bedömning av om de uppfyller stödberättigandekriterierna och andra villkor samt de skyldigheter som fastställs i de nationella strategiska GJP-planerna och tillämpliga unionsregler. |
| --- | --- |

(48)

För att skydda de ekonomiska intressena i unionens budget bör medlemsstaterna införa system för att säkerställa att interventioner som finansieras av EGFJ och Ejflu verkligen genomförs och att det görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. Dessa system bör omfatta kontroller av stödmottagare genom bedömning av om de uppfyller stödberättigandekriterierna och andra villkor samt de skyldigheter som fastställs i de nationella strategiska GJP-planerna och tillämpliga unionsregler.

| (49) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (10) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (11), (Euratom, EG) nr 2185/96 (12) och (EU) 2017/1939 (13) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner.
  I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (14). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (10) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (11), (Euratom, EG) nr 2185/96 (12) och (EU) 2017/1939 (13) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner.

I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (14). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (50) | Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkerställa en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av bristande efterlevnad av villkor som fastställs av medlemsstaterna i de strategiska GJP-planerna, inklusive bedrägerier, och medlemsstaternas uppföljning, samt uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande EGFJ och Ejflu bör medlemsstaterna införa de bestämmelser som är nödvändiga. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkerställa en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av bristande efterlevnad av villkor som fastställs av medlemsstaterna i de strategiska GJP-planerna, inklusive bedrägerier, och medlemsstaternas uppföljning, samt uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande EGFJ och Ejflu bör medlemsstaterna införa de bestämmelser som är nödvändiga.

| (51) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna, på kommissionens begäran, undersöka de klagomål som lämnats in till kommissionen och som omfattas av tillämpningsområdet för deras strategiska GJP-planer samt informera kommissionen om resultaten av dessa undersökningar. Kommissionen bör säkerställa att de klagomål som har lämnats in direkt till den följs upp på lämpligt sätt, i enlighet med det utrymme för skönsmässig bedömning som kommissionen åtnjuter när det gäller att besluta vilka ärenden som ska handläggas (15). |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna, på kommissionens begäran, undersöka de klagomål som lämnats in till kommissionen och som omfattas av tillämpningsområdet för deras strategiska GJP-planer samt informera kommissionen om resultaten av dessa undersökningar. Kommissionen bör säkerställa att de klagomål som har lämnats in direkt till den följs upp på lämpligt sätt, i enlighet med det utrymme för skönsmässig bedömning som kommissionen åtnjuter när det gäller att besluta vilka ärenden som ska handläggas (15).

| (52) | För att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen bör kommissionen ge dem tillgång till ett datautvinningsverktyg för att bedöma riskerna. Kommissionen bör senast 2025 lägga fram en rapport med en bedömning av användningen av det gemensamma datautvinningsverktyget och dess interoperabilitet, med sikte på allmän användning av det i medlemsstaterna, vid behov åtföljd av lämpliga förslag. |
| --- | --- |

(52)

För att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen bör kommissionen ge dem tillgång till ett datautvinningsverktyg för att bedöma riskerna. Kommissionen bör senast 2025 lägga fram en rapport med en bedömning av användningen av det gemensamma datautvinningsverktyget och dess interoperabilitet, med sikte på allmän användning av det i medlemsstaterna, vid behov åtföljd av lämpliga förslag.

| (53) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget avser även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en ändamålsenlig unionsfinansiering. |
| --- | --- |

(53)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget avser även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en ändamålsenlig unionsfinansiering.

| (54) | När bristande efterlevnad av regler om offentlig upphandling leder till avslag eller indrivning bör detta ske på ett sätt som återspeglar hur allvarlig den bristande efterlevnaden är, och i enlighet med proportionalitetsprincipen, såsom till exempel anges i de relevanta riktlinjer som kommissionen har fastställt för finansiella korrigeringar av utgifter som finansieras av unionen vid delad förvaltning i fall där sådana regler inte har följts. Det bör också klargöras att sådan bristande efterlevnad bara ska anses påverka transaktionernas laglighet och korrekthet upp till den del av stödet som inte ska betalas ut eller som ska dras in. |
| --- | --- |

(54)

När bristande efterlevnad av regler om offentlig upphandling leder till avslag eller indrivning bör detta ske på ett sätt som återspeglar hur allvarlig den bristande efterlevnaden är, och i enlighet med proportionalitetsprincipen, såsom till exempel anges i de relevanta riktlinjer som kommissionen har fastställt för finansiella korrigeringar av utgifter som finansieras av unionen vid delad förvaltning i fall där sådana regler inte har följts. Det bör också klargöras att sådan bristande efterlevnad bara ska anses påverka transaktionernas laglighet och korrekthet upp till den del av stödet som inte ska betalas ut eller som ska dras in.

| (55) | Olika bestämmelser i jordbrukslagstiftning kräver att en säkerhet ställs för att säkerställa betalningen av ett utestående belopp om en skyldighet inte fullgörs. För att stärka ramen för säkerheter bör en enda horisontell regel gälla för samtliga dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(55)

Olika bestämmelser i jordbrukslagstiftning kräver att en säkerhet ställs för att säkerställa betalningen av ett utestående belopp om en skyldighet inte fullgörs. För att stärka ramen för säkerheter bör en enda horisontell regel gälla för samtliga dessa bestämmelser.

| (56) | Medlemsstaterna bör införa och driva ett integrerat administrations- och kontrollsystem (det integrerade systemet) för vissa interventioner enligt förordning (EU) 2021/2115 och för de åtgärder som avses i kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (16) och i kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (17). För att förbättra unionsstödets ändamålsenlighet och övervakningen av det bör medlemsstaterna ha befogenhet att använda det integrerade systemet för andra unionsinterventioner. |
| --- | --- |

(56)

Medlemsstaterna bör införa och driva ett integrerat administrations- och kontrollsystem (det integrerade systemet) för vissa interventioner enligt förordning (EU) 2021/2115 och för de åtgärder som avses i kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (16) och i kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (17). För att förbättra unionsstödets ändamålsenlighet och övervakningen av det bör medlemsstaterna ha befogenhet att använda det integrerade systemet för andra unionsinterventioner.

| (57) | För att säkerställa lika förutsättningar för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna regler om kontroller och sanktioner införas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(57)

För att säkerställa lika förutsättningar för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna regler om kontroller och sanktioner införas på unionsnivå.

| (58) | De befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem bör behållas. Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernicusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk, inklusive den gemensamma jordbrukspolitikens påverkan, miljöprestanda och framsteg mot unionens mål, och för att främja användningen av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som samlas in av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning. |
| --- | --- |

(58)

De befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem bör behållas. Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernicusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk, inklusive den gemensamma jordbrukspolitikens påverkan, miljöprestanda och framsteg mot unionens mål, och för att främja användningen av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som samlas in av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning.

| (59) | Det integrerade systemet bör, som en del av de styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i den årliga prestationsrapporten är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan. |
| --- | --- |

(59)

Det integrerade systemet bör, som en del av de styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i den årliga prestationsrapporten är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan.

| (60) | I kommissionens meddelanden Framtiden för livsmedel och jordbruk, Den europeiska gröna given, Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och bidraget till uppnåendet av unionens miljö- och klimatmål som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför införas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(60)

I kommissionens meddelanden Framtiden för livsmedel och jordbruk, Den europeiska gröna given, Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och bidraget till uppnåendet av unionens miljö- och klimatmål som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför införas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet.

| (61) | Granskning av stödmottagande eller betalningsskyldiga företags affärshandlingar kan vara ett mycket effektivt medel för övervakning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom EGFJ. Den granskningen kompletterar andra kontroller som redan utförs av medlemsstaterna. Nationella bestämmelser om granskning bör också kunna vara mer långtgående än vad som krävs enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

(61)

Granskning av stödmottagande eller betalningsskyldiga företags affärshandlingar kan vara ett mycket effektivt medel för övervakning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom EGFJ. Den granskningen kompletterar andra kontroller som redan utförs av medlemsstaterna. Nationella bestämmelser om granskning bör också kunna vara mer långtgående än vad som krävs enligt unionsrätten.

| (62) | De handlingar som bör användas som underlag för sådan granskning bör väljas på ett sätt som gör det möjligt att genomföra en fullständig granskning. De företag som ska granskas bör väljas ut på grundval av den typ av transaktioner som genomförs på deras ansvar, och fördelningen per sektor av stödmottagande eller betalningsskyldiga företag bör ske i förhållande till deras finansiella betydelse i systemet för finansiering genom EGFJ. |
| --- | --- |

(62)

De handlingar som bör användas som underlag för sådan granskning bör väljas på ett sätt som gör det möjligt att genomföra en fullständig granskning. De företag som ska granskas bör väljas ut på grundval av den typ av transaktioner som genomförs på deras ansvar, och fördelningen per sektor av stödmottagande eller betalningsskyldiga företag bör ske i förhållande till deras finansiella betydelse i systemet för finansiering genom EGFJ.

| (63) | Det är nödvändigt att fastställa mandatet för de tjänstemän som utför granskningen och definiera företagens skyldighet att under en fastställd period ställa affärshandlingar till dessa tjänstemäns förfogande och lämna de upplysningar som tjänstemännen kan begära. Det bör också finnas möjlighet att i vissa fall beslagta affärshandlingar. |
| --- | --- |

(63)

Det är nödvändigt att fastställa mandatet för de tjänstemän som utför granskningen och definiera företagens skyldighet att under en fastställd period ställa affärshandlingar till dessa tjänstemäns förfogande och lämna de upplysningar som tjänstemännen kan begära. Det bör också finnas möjlighet att i vissa fall beslagta affärshandlingar.

| (64) | Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad i åtanke, är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland. |
| --- | --- |

(64)

Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad i åtanke, är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland.

| (65) | Även om medlemsstaterna ansvarar för att anta sina egna granskningsprogram bör dessa program meddelas kommissionen så att den kan utöva sin tillsynsfunktion och samordningsfunktion, för att säkerställa att programmen antas på grundval av lämpliga kriterier och för att garantera att granskningen koncentreras till de sektorer eller företag där risken för bedrägerier är stor. Det är viktigt att varje medlemsstat utser ett eller flera organ som ansvarar för att övervaka granskningen av affärshandlingar och samordna denna granskning. De utsedda organen bör vara oberoende av de myndigheter som utför granskningen före utbetalning. De uppgifter som samlas in under granskningen bör skyddas genom tystnadsplikt. |
| --- | --- |

(65)

Även om medlemsstaterna ansvarar för att anta sina egna granskningsprogram bör dessa program meddelas kommissionen så att den kan utöva sin tillsynsfunktion och samordningsfunktion, för att säkerställa att programmen antas på grundval av lämpliga kriterier och för att garantera att granskningen koncentreras till de sektorer eller företag där risken för bedrägerier är stor. Det är viktigt att varje medlemsstat utser ett eller flera organ som ansvarar för att övervaka granskningen av affärshandlingar och samordna denna granskning. De utsedda organen bör vara oberoende av de myndigheter som utför granskningen före utbetalning. De uppgifter som samlas in under granskningen bör skyddas genom tystnadsplikt.

| (66) | Grundvillkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, och säkerställer att utbetalningarna främjar en hög grad av hållbarhet och att de säkerställer lika förutsättningar för jordbrukare i medlemsstaterna och i unionen, i synnerhet när det gäller de sociala aspekterna och miljö- och klimataspekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken men även när det gäller folkhälsa och djurskydd. Detta innebär att kontroller bör göras och sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med grundvillkor. För att säkerställa lika förutsättningar för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna regler om grundvillkor och kontroller och sanktioner avseende bristande efterlevnad införas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(66)

Grundvillkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, och säkerställer att utbetalningarna främjar en hög grad av hållbarhet och att de säkerställer lika förutsättningar för jordbrukare i medlemsstaterna och i unionen, i synnerhet när det gäller de sociala aspekterna och miljö- och klimataspekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken men även när det gäller folkhälsa och djurskydd. Detta innebär att kontroller bör göras och sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med grundvillkor. För att säkerställa lika förutsättningar för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna regler om grundvillkor och kontroller och sanktioner avseende bristande efterlevnad införas på unionsnivå.

| (67) | För att säkerställa att bestämmelserna om grundvillkor verkställs av medlemsstaterna på ett harmoniserat sätt är det nödvändigt att föreskriva en minimikontrollfrekvens på unionsnivå. Det bör dock vara medlemsstaterna som avgör hur behöriga kontrollorgan och kontroller ska organiseras. |
| --- | --- |

(67)

För att säkerställa att bestämmelserna om grundvillkor verkställs av medlemsstaterna på ett harmoniserat sätt är det nödvändigt att föreskriva en minimikontrollfrekvens på unionsnivå. Det bör dock vara medlemsstaterna som avgör hur behöriga kontrollorgan och kontroller ska organiseras.

| (68) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktioner, men dessa sanktioner bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell rätt. För att säkerställa att sanktionerna är proportionella, effektiva och avskräckande är det lämpligt att fastställa regler för tillämpning och beräkning av dem. Med beaktande av Europeiska unionens domstols (domstolen) dom i mål C-361/19 (18), bör det, för att säkerställa kopplingen mellan jordbrukarens agerande och sanktionen, som en allmän regel fastställas att sanktionen bör beräknas på grundval av de utbetalningar som beviljats eller skulle ha beviljats det kalenderår då överträdelsen inträffade. Om underlagets art inte gör det möjligt att fastställa vilket år den bristande efterlevnaden inträffade är det dock, för att säkerställa sanktionssystemet effektivitet, nödvändigt att slå fast att sanktionen i dessa fall bör beräknas på grundval av de utbetalningar som beviljats eller skulle ha beviljats det kalenderår då överträdelsen upptäcktes. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva en minimisanktionsnivå för bristande efterlevnad. Sådana miniminivåer bör tillämpas av medlemsstaterna med hänsyn till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning och till huruvida den varit avsiktlig. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna föreskriva att inga sanktioner ska påföras om den bristande efterlevnaden inte har några, eller endast obetydliga, konsekvenser för uppnåendet av målet för normen eller kravet i fråga och inrätta en upplysningsmekanism för att säkerställa att stödmottagarna underrättas om konstaterade fall av bristande efterlevnad och eventuella avhjälpande åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

(68)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktioner, men dessa sanktioner bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell rätt. För att säkerställa att sanktionerna är proportionella, effektiva och avskräckande är det lämpligt att fastställa regler för tillämpning och beräkning av dem. Med beaktande av Europeiska unionens domstols (domstolen) dom i mål C-361/19 (18), bör det, för att säkerställa kopplingen mellan jordbrukarens agerande och sanktionen, som en allmän regel fastställas att sanktionen bör beräknas på grundval av de utbetalningar som beviljats eller skulle ha beviljats det kalenderår då överträdelsen inträffade. Om underlagets art inte gör det möjligt att fastställa vilket år den bristande efterlevnaden inträffade är det dock, för att säkerställa sanktionssystemet effektivitet, nödvändigt att slå fast att sanktionen i dessa fall bör beräknas på grundval av de utbetalningar som beviljats eller skulle ha beviljats det kalenderår då överträdelsen upptäcktes. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva en minimisanktionsnivå för bristande efterlevnad. Sådana miniminivåer bör tillämpas av medlemsstaterna med hänsyn till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning och till huruvida den varit avsiktlig. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna föreskriva att inga sanktioner ska påföras om den bristande efterlevnaden inte har några, eller endast obetydliga, konsekvenser för uppnåendet av målet för normen eller kravet i fråga och inrätta en upplysningsmekanism för att säkerställa att stödmottagarna underrättas om konstaterade fall av bristande efterlevnad och eventuella avhjälpande åtgärder som ska vidtas.

| (69) | Mekanismen för sociala grundvillkor bör grundas på de tillsynsförfaranden som genomförs av de behöriga tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som ansvarar för kontroller av arbets- och anställningsvillkor och tillämpliga arbetsnormer. Sådana tillsynsförfaranden kan vara utformade på olika sätt beroende på det nationella systemet. De utbetalande organen bör delges resultatet av kontrollerna och tillsynsförfarandet samt en bedömning med en klassificering av hur allvarlig överträdelsen av den relevanta lagstiftningen är. |
| --- | --- |

(69)

Mekanismen för sociala grundvillkor bör grundas på de tillsynsförfaranden som genomförs av de behöriga tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som ansvarar för kontroller av arbets- och anställningsvillkor och tillämpliga arbetsnormer. Sådana tillsynsförfaranden kan vara utformade på olika sätt beroende på det nationella systemet. De utbetalande organen bör delges resultatet av kontrollerna och tillsynsförfarandet samt en bedömning med en klassificering av hur allvarlig överträdelsen av den relevanta lagstiftningen är.

| (70) | Vid tillämpningen av mekanismen för sociala grundvillkor i de strategiska GJP-planerna och i de respektive avtalen mellan de utbetalande organen och de myndigheter eller organ som ansvarar för upprätthållande av social- och arbetslagstiftningen och tillämpliga arbetsnormer bör tillsynsmyndigheternas eller tillsynsorganens självständighet och det särskilda sätt på vilket social- och arbetslagstiftningen och de tillämpliga arbetsnormerna genomförs och upprätthålls i varje medlemsstat nogsamt respekteras. Den mekanismen bör förbli oberoende av och inte påverka funktionssättet för varje medlemsstats särskilda sociala modell och bör inte heller på något sätt påverka rättsväsendets oberoende. För detta syfte bör en tydlig ansvarsfördelning säkerställas mellan, å ena sidan, de myndigheter eller organ som ansvarar för upprätthållande av social- och arbetslagstiftningen och tillämpliga arbetsnormer och, å andra sidan, de utbetalande organen på jordbruksområdet, som har i uppgift att göra utbetalningar och tillämpa sanktioner. Arbetsmarknadsparternas oberoende och deras rätt att förhandla om och ingå kollektivavtal bör respekteras fullt ut. Deras oberoende bör också respekteras när arbetsmarknadsparterna ansvarar för att kontrollera arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(70)

Vid tillämpningen av mekanismen för sociala grundvillkor i de strategiska GJP-planerna och i de respektive avtalen mellan de utbetalande organen och de myndigheter eller organ som ansvarar för upprätthållande av social- och arbetslagstiftningen och tillämpliga arbetsnormer bör tillsynsmyndigheternas eller tillsynsorganens självständighet och det särskilda sätt på vilket social- och arbetslagstiftningen och de tillämpliga arbetsnormerna genomförs och upprätthålls i varje medlemsstat nogsamt respekteras. Den mekanismen bör förbli oberoende av och inte påverka funktionssättet för varje medlemsstats särskilda sociala modell och bör inte heller på något sätt påverka rättsväsendets oberoende. För detta syfte bör en tydlig ansvarsfördelning säkerställas mellan, å ena sidan, de myndigheter eller organ som ansvarar för upprätthållande av social- och arbetslagstiftningen och tillämpliga arbetsnormer och, å andra sidan, de utbetalande organen på jordbruksområdet, som har i uppgift att göra utbetalningar och tillämpa sanktioner. Arbetsmarknadsparternas oberoende och deras rätt att förhandla om och ingå kollektivavtal bör respekteras fullt ut. Deras oberoende bör också respekteras när arbetsmarknadsparterna ansvarar för att kontrollera arbetsvillkor.

| (71) | För att säkerställa ett harmoniskt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna om finansieringen av utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, och i synnerhet för att göra det möjligt för kommissionen att övervaka medlemsstaternas ekonomiska förvaltning och avsluta räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, är det nödvändigt att medlemsstaterna behåller vissa uppgifter och meddelar kommissionen dessa. |
| --- | --- |

(71)

För att säkerställa ett harmoniskt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna om finansieringen av utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, och i synnerhet för att göra det möjligt för kommissionen att övervaka medlemsstaternas ekonomiska förvaltning och avsluta räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, är det nödvändigt att medlemsstaterna behåller vissa uppgifter och meddelar kommissionen dessa.

| (72) | För att få fram de uppgifter som ska överföras till kommissionen och för att kommissionen ska ha fullständig och omedelbar tillgång till uppgifter om utgifterna, både i pappersform och i elektronisk form, bör det fastställas lämpliga regler om hur uppgifterna ska framställas och överföras, inklusive regler om tidsfrister. |
| --- | --- |

(72)

För att få fram de uppgifter som ska överföras till kommissionen och för att kommissionen ska ha fullständig och omedelbar tillgång till uppgifter om utgifterna, både i pappersform och i elektronisk form, bör det fastställas lämpliga regler om hur uppgifterna ska framställas och överföras, inklusive regler om tidsfrister.

| (73) | Eftersom personuppgifter eller känslig affärsinformation skulle kunna påverkas av tillämpningen av nationella kontrollsystem och kontroller av överensstämmelse, bör medlemsstaterna och kommissionen säkerställa att den information som tas emot i detta sammanhang förblir konfidentiell. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom personuppgifter eller känslig affärsinformation skulle kunna påverkas av tillämpningen av nationella kontrollsystem och kontroller av överensstämmelse, bör medlemsstaterna och kommissionen säkerställa att den information som tas emot i detta sammanhang förblir konfidentiell.

| (74) | För att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget samt att principen om opartisk behandling följs både på medlemsstatsnivå och för den enskilda stödmottagaren, bör regler fastställas om användning av euron. |
| --- | --- |

(74)

För att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget samt att principen om opartisk behandling följs både på medlemsstatsnivå och för den enskilda stödmottagaren, bör regler fastställas om användning av euron.

| (75) | Växelkursen mellan euro och nationella valutor kan fluktuera under den period som en verksamhet äger rum. Den kurs som ska tillämpas på de berörda beloppen bör därför fastställas med hänsyn tagen till den faktor genom vilken det ekonomiska syftet med verksamheten uppnås. Den växelkurs som tillämpas bör därför vara den växelkurs som gäller dagen för denna avgörande faktor. Det är nödvändigt att specificera denna avgörande faktor eller att bortse från den, dock med beaktande av vissa kriterier och då särskilt hur snabbt valutafluktuationer ger efterverkningar. Särskilda regler bör införas som gör det möjligt att hantera exceptionella monetära situationer som kan uppstå såväl inom unionen som på världsmarknaden, och som kräver omedelbara åtgärder för att säkerställa att de ordningar som upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar effektivt. |
| --- | --- |

(75)

Växelkursen mellan euro och nationella valutor kan fluktuera under den period som en verksamhet äger rum. Den kurs som ska tillämpas på de berörda beloppen bör därför fastställas med hänsyn tagen till den faktor genom vilken det ekonomiska syftet med verksamheten uppnås. Den växelkurs som tillämpas bör därför vara den växelkurs som gäller dagen för denna avgörande faktor. Det är nödvändigt att specificera denna avgörande faktor eller att bortse från den, dock med beaktande av vissa kriterier och då särskilt hur snabbt valutafluktuationer ger efterverkningar. Särskilda regler bör införas som gör det möjligt att hantera exceptionella monetära situationer som kan uppstå såväl inom unionen som på världsmarknaden, och som kräver omedelbara åtgärder för att säkerställa att de ordningar som upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar effektivt.

| (76) | Medlemsstater som inte har infört euron bör ha möjlighet att betala de utgifter som den gemensamma jordbrukspolitiken innebär i euro i stället för i den nationella valutan. Det behövs särskilda regler för att säkerställa att denna möjlighet inte skapar oberättigade fördelar för parter som gör eller tar emot betalningar. |
| --- | --- |

(76)

Medlemsstater som inte har infört euron bör ha möjlighet att betala de utgifter som den gemensamma jordbrukspolitiken innebär i euro i stället för i den nationella valutan. Det behövs särskilda regler för att säkerställa att denna möjlighet inte skapar oberättigade fördelar för parter som gör eller tar emot betalningar.

| (77) | Unionsrätten om skydd av enskilda vad gäller behandling av personuppgifter och den fria rörligheten för sådana uppgifter, i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (19) och (EU) 2018/1725 (20), bör tillämpas på medlemsstaternas och kommissionens insamling av personuppgifter i samband med utövandet av deras respektive skyldigheter avseende förvaltning, kontroll, revision, övervakning och utvärdering enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(77)

Unionsrätten om skydd av enskilda vad gäller behandling av personuppgifter och den fria rörligheten för sådana uppgifter, i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (19) och (EU) 2018/1725 (20), bör tillämpas på medlemsstaternas och kommissionens insamling av personuppgifter i samband med utövandet av deras respektive skyldigheter avseende förvaltning, kontroll, revision, övervakning och utvärdering enligt den här förordningen.

| (78) | Offentliggörandet av namnen på mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu är ett sätt att förstärka den offentliga kontrollen av hur dessa fonder används och är nödvändigt för att ett säkerställa ett tillräckligt skydd av unionens ekonomiska intressen. Detta uppnås genom den förebyggande och avskräckande effekten av sådant offentliggörande, dels genom att det motverkar att enskilda stödmottagare gör sig skyldiga till oriktigheter, dels genom att det ökar jordbrukarnas personliga ansvar för användningen av de offentliga medel som erhålls. Offentliggörandet av relevant information överensstämmer med den senaste tidens rättspraxis från domstolen och även med ansatsen i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(78)

Offentliggörandet av namnen på mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu är ett sätt att förstärka den offentliga kontrollen av hur dessa fonder används och är nödvändigt för att ett säkerställa ett tillräckligt skydd av unionens ekonomiska intressen. Detta uppnås genom den förebyggande och avskräckande effekten av sådant offentliggörande, dels genom att det motverkar att enskilda stödmottagare gör sig skyldiga till oriktigheter, dels genom att det ökar jordbrukarnas personliga ansvar för användningen av de offentliga medel som erhålls. Offentliggörandet av relevant information överensstämmer med den senaste tidens rättspraxis från domstolen och även med ansatsen i budgetförordningen.

| (79) | I detta sammanhang bör den roll framhållas som det civila samhället spelar, inbegripet media och icke-statliga organisationer och deras bidrag till att förstärka förvaltningarnas kontrollram mot bedrägerier och missbruk av offentliga medel. |
| --- | --- |

(79)

I detta sammanhang bör den roll framhållas som det civila samhället spelar, inbegripet media och icke-statliga organisationer och deras bidrag till att förstärka förvaltningarnas kontrollram mot bedrägerier och missbruk av offentliga medel.

| (80) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (21) fastställer regler om öppenhet och insyn när det gäller genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och kommunikation om programmen inom ramen för de fonderna. För att säkerställa samstämmighet bör det föreskrivas att dessa regler ska tillämpas även på mottagare av stöd från EGFJ- och Ejflu-interventioner, i förekommande fall. |
| --- | --- |

(80)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (21) fastställer regler om öppenhet och insyn när det gäller genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och kommunikation om programmen inom ramen för de fonderna. För att säkerställa samstämmighet bör det föreskrivas att dessa regler ska tillämpas även på mottagare av stöd från EGFJ- och Ejflu-interventioner, i förekommande fall.

| (81) | Om målet med den offentliga kontrollen av användningen av medel från EGFJ och Ejflu ska uppnås, behöver en viss mängd information om stödmottagarna komma till allmänhetens kännedom. Informationen bör inbegripa uppgifter om stödmottagarens identitet, beviljat stödbelopp, från vilken fond medlen kommer och om den berörda insatsens specifika mål. Den informationen bör offentliggöras på ett sådant sätt att detta i så liten utsträckning som möjligt påverkar stödmottagarnas rätt till respekt för sitt privatliv och skydd av personuppgifter. Båda dessa rättigheter fastslås i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(81)

Om målet med den offentliga kontrollen av användningen av medel från EGFJ och Ejflu ska uppnås, behöver en viss mängd information om stödmottagarna komma till allmänhetens kännedom. Informationen bör inbegripa uppgifter om stödmottagarens identitet, beviljat stödbelopp, från vilken fond medlen kommer och om den berörda insatsens specifika mål. Den informationen bör offentliggöras på ett sådant sätt att detta i så liten utsträckning som möjligt påverkar stödmottagarnas rätt till respekt för sitt privatliv och skydd av personuppgifter. Båda dessa rättigheter fastslås i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (82) | Med beaktande av behovet av större öppenhet när det gäller fördelningen av GJP-medel från EGFJ och Ejflu, inbegripet avseende ägarstrukturer med koppling till GJP-stödmottagare, bör förteckningen över mottagare av stöd från GJP-medel, som offentliggörs i efterhand av medlemsstaterna, också göra det möjligt att identifiera företagskoncerner. Det skulle i betydande utsträckning bidra till övervakningen av ägarstrukturer och göra det enklare att utreda potentiella fall av missbruk av unionsmedel, intressekonflikter och korruption. |
| --- | --- |

(82)

Med beaktande av behovet av större öppenhet när det gäller fördelningen av GJP-medel från EGFJ och Ejflu, inbegripet avseende ägarstrukturer med koppling till GJP-stödmottagare, bör förteckningen över mottagare av stöd från GJP-medel, som offentliggörs i efterhand av medlemsstaterna, också göra det möjligt att identifiera företagskoncerner. Det skulle i betydande utsträckning bidra till övervakningen av ägarstrukturer och göra det enklare att utreda potentiella fall av missbruk av unionsmedel, intressekonflikter och korruption.

| (83) | I och med att uppgifter om en insats som ger jordbrukarna rätt till stöd och om stödets ändamål och specifika mål offentliggörs, får allmänheten konkret information om den verksamhet som stöds och det ändamål för vilket stödet beviljades. Sådan offentlig tillsyn skulle ha en förebyggande och avskräckande effekt och skulle bidra till att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(83)

I och med att uppgifter om en insats som ger jordbrukarna rätt till stöd och om stödets ändamål och specifika mål offentliggörs, får allmänheten konkret information om den verksamhet som stöds och det ändamål för vilket stödet beviljades. Sådan offentlig tillsyn skulle ha en förebyggande och avskräckande effekt och skulle bidra till att skydda unionens ekonomiska intressen.

| (84) | Offentliggörandet av sådan information, i kombination med den allmänna information som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra denna politik och sprida bättre kunskap om den. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras i beslutsprocessen och säkerställer ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och avkrävs ett större ansvar gentemot medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för nationellt stöd och unionsstöd till jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(84)

Offentliggörandet av sådan information, i kombination med den allmänna information som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra denna politik och sprida bättre kunskap om den. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras i beslutsprocessen och säkerställer ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och avkrävs ett större ansvar gentemot medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för nationellt stöd och unionsstöd till jordbrukssektorn.

| (85) | Följaktligen går det allmänna offentliggörandet av relevant information inte utöver vad som är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle mot bakgrund av behovet av att skydda unionens ekonomiska intressen samt det överordnade målet om offentlig tillsyn över användningen av medel från EGFJ och Ejflu. |
| --- | --- |

(85)

Följaktligen går det allmänna offentliggörandet av relevant information inte utöver vad som är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle mot bakgrund av behovet av att skydda unionens ekonomiska intressen samt det överordnade målet om offentlig tillsyn över användningen av medel från EGFJ och Ejflu.

| (86) | För att kraven på dataskydd ska uppfyllas bör mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu före offentliggörandet informeras om att deras uppgifter kommer att offentliggöras. De bör också informeras om att uppgifterna kan komma att behandlas av unionens och medlemsstaternas revisions- och utredningsorgan för att skydda unionens ekonomiska intressen. Stödmottagarna bör också underrättas om sina rättigheter enligt förordning (EU) 2016/679 och om de förfaranden som gäller för utövandet av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

(86)

För att kraven på dataskydd ska uppfyllas bör mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu före offentliggörandet informeras om att deras uppgifter kommer att offentliggöras. De bör också informeras om att uppgifterna kan komma att behandlas av unionens och medlemsstaternas revisions- och utredningsorgan för att skydda unionens ekonomiska intressen. Stödmottagarna bör också underrättas om sina rättigheter enligt förordning (EU) 2016/679 och om de förfaranden som gäller för utövandet av dessa rättigheter.

| (87) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(87)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (88) | För att säkerställa välfungerande utbetalande organ och samordningsorgan, finansiering från EGJF av utgifterna för offentlig intervention och korrekt förvaltning av de anslag som anges i unionens budget för EGFJ bör denna delegering av befogenhet avse minimivillkoren för ackreditering av de utbetalande organen och utseende och ackreditering av samordningsorgan, de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention och reglerna för innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar. Vidare bör denna delegering av befogenhet, för att säkerställa att finansiell disciplin tillämpas på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, också omfatta reglerna för beräkning av den finansiella disciplin som medlemsstaterna ska tillämpa på jordbrukarna. För att säkerställa korrekt förvaltning av utgifterna för offentlig intervention bör denna delegering av befogenhet också omfatta de typer av åtgärder som ska finansieras via unionens budget inom ramen för offentlig intervention samt ersättningsvillkoren, villkoren för stödberättigande och beräkningsmetoder som baseras på den information som faktiskt har konstaterats av de utbetalande organen, på schablonbelopp som kommissionen har fastställt, på schablonbelopp eller icke-schablonbelopp som fastställs i jordbrukslagstiftning inom specifika sektorer, värderingen av transaktioner i samband med offentlig intervention, de åtgärder som ska vidtas i händelse av förlorade eller försämrade produkter i samband med offentlig intervention samt fastställande av de belopp som ska finansieras. |
| --- | --- |

(88)

För att säkerställa välfungerande utbetalande organ och samordningsorgan, finansiering från EGJF av utgifterna för offentlig intervention och korrekt förvaltning av de anslag som anges i unionens budget för EGFJ bör denna delegering av befogenhet avse minimivillkoren för ackreditering av de utbetalande organen och utseende och ackreditering av samordningsorgan, de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention och reglerna för innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar. Vidare bör denna delegering av befogenhet, för att säkerställa att finansiell disciplin tillämpas på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, också omfatta reglerna för beräkning av den finansiella disciplin som medlemsstaterna ska tillämpa på jordbrukarna. För att säkerställa korrekt förvaltning av utgifterna för offentlig intervention bör denna delegering av befogenhet också omfatta de typer av åtgärder som ska finansieras via unionens budget inom ramen för offentlig intervention samt ersättningsvillkoren, villkoren för stödberättigande och beräkningsmetoder som baseras på den information som faktiskt har konstaterats av de utbetalande organen, på schablonbelopp som kommissionen har fastställt, på schablonbelopp eller icke-schablonbelopp som fastställs i jordbrukslagstiftning inom specifika sektorer, värderingen av transaktioner i samband med offentlig intervention, de åtgärder som ska vidtas i händelse av förlorade eller försämrade produkter i samband med offentlig intervention samt fastställande av de belopp som ska finansieras.

| (89) | För att göra det möjligt för kommissionen att se till att utgifter som betalas ut före tidigast möjliga betalningsdatum eller efter sista möjliga betalningsdatum ska kunna berättiga till unionsfinansiering samtidigt som de finansiella verkningarna av detta begränsas bör denna delegering av befogenhet även omfatta undantag från icke-berättigande rörande utbetalningar som gjorts av utbetalande organ till stödmottagarna före första eller efter sista möjliga utbetalningsdatum. Den bör dessutom, för att säkerställa tydliga regler och villkor för medlemsstaterna, omfatta innehållande av utbetalningar i samband med de årliga avsluten, samt storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga prestationsövervakningen. Denna delegering av befogenhet bör också omfatta de interventioner eller åtgärder för vilka medlemsstaterna får göra förhandsutbetalningar i syfte att säkerställa kontinuitet med de regler som anges i förordning (EU) nr 1306/2013 och relevanta genomförandeakter och delegerade akter samtidigt som de ekonomiska gränserna i artikel 11.2 b i budgetförordningen iakttas. För att beakta de inkomster som de utbetalande organen tar emot för unionens budget på grundval av de utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna lämnar in bör denna delegering av befogenhet också omfatta villkoren för när ersättning ska betalas ut för vissa typer av utgifter och inkomster inom ramen för EGFJ och Ejflu. För att möjliggöra en rättvis fördelning mellan medlemsstaterna av de anslag som finns tillgängliga bör denna delegering av befogenhet vidare omfatta metoderna för åtaganden och utbetalning av beloppen om unionens budget inte har antagits i början av budgetåret eller om det totala beloppet för de inplanerade åtagandena överskrider det tröskelvärde som anges i artikel 11.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(89)

För att göra det möjligt för kommissionen att se till att utgifter som betalas ut före tidigast möjliga betalningsdatum eller efter sista möjliga betalningsdatum ska kunna berättiga till unionsfinansiering samtidigt som de finansiella verkningarna av detta begränsas bör denna delegering av befogenhet även omfatta undantag från icke-berättigande rörande utbetalningar som gjorts av utbetalande organ till stödmottagarna före första eller efter sista möjliga utbetalningsdatum. Den bör dessutom, för att säkerställa tydliga regler och villkor för medlemsstaterna, omfatta innehållande av utbetalningar i samband med de årliga avsluten, samt storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga prestationsövervakningen. Denna delegering av befogenhet bör också omfatta de interventioner eller åtgärder för vilka medlemsstaterna får göra förhandsutbetalningar i syfte att säkerställa kontinuitet med de regler som anges i förordning (EU) nr 1306/2013 och relevanta genomförandeakter och delegerade akter samtidigt som de ekonomiska gränserna i artikel 11.2 b i budgetförordningen iakttas. För att beakta de inkomster som de utbetalande organen tar emot för unionens budget på grundval av de utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna lämnar in bör denna delegering av befogenhet också omfatta villkoren för när ersättning ska betalas ut för vissa typer av utgifter och inkomster inom ramen för EGFJ och Ejflu. För att möjliggöra en rättvis fördelning mellan medlemsstaterna av de anslag som finns tillgängliga bör denna delegering av befogenhet vidare omfatta metoderna för åtaganden och utbetalning av beloppen om unionens budget inte har antagits i början av budgetåret eller om det totala beloppet för de inplanerade åtagandena överskrider det tröskelvärde som anges i artikel 11.2 i budgetförordningen.

| (90) | För att säkerställa en korrekt och effektiv tillämpning av bestämmelserna om kontroller på plats och tillgång till handlingar och information bör denna delegering av befogenhet dessutom omfatta de särskilda skyldigheter som medlemsstaterna ska fullgöra med avseende på kontroller och tillgång till handlingar och information, kriterierna för motiveringar från medlemsstaterna och metoderna och kriterierna för tillämpning av minskningar i samband med det årliga prestationsavslutet, samt kriterierna och metoderna för tillämpning av finansiella korrigeringar inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

(90)

För att säkerställa en korrekt och effektiv tillämpning av bestämmelserna om kontroller på plats och tillgång till handlingar och information bör denna delegering av befogenhet dessutom omfatta de särskilda skyldigheter som medlemsstaterna ska fullgöra med avseende på kontroller och tillgång till handlingar och information, kriterierna för motiveringar från medlemsstaterna och metoderna och kriterierna för tillämpning av minskningar i samband med det årliga prestationsavslutet, samt kriterierna och metoderna för tillämpning av finansiella korrigeringar inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| (91) | För att säkerställa att kontrollerna genomförs korrekt och effektivt samt att villkoren för stödberättigande verifieras på ett effektivt, samstämmigt och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens ekonomiska intressen bör denna delegering av befogenhet, när det krävs för en korrekt förvaltning av systemet, också omfatta regler om ytterligare krav med avseende på tullförfaranden, i synnerhet de som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (23). För att säkerställa en rättvis och icke-diskriminerande behandling och iakttagande av proportionalitetsprincipen när en säkerhet ställs bör denna delegering av befogenhet omfatta regler om säkerheter med uppgift om vilken part som är ansvarig om en skyldighet inte fullgörs, fastställande av de specifika situationer då den behöriga myndigheten får frångå kravet på en säkerhet, villkoren för den säkerhet som ska ställas och för garanten, villkoren för ställande och frisläppande av säkerheten, särskilda villkor som gäller för en säkerhet som ställs i samband med förhandsutbetalningar samt konsekvenserna av att åsidosätta de skyldigheter för vilka det har ställts en säkerhet. |
| --- | --- |

(91)

För att säkerställa att kontrollerna genomförs korrekt och effektivt samt att villkoren för stödberättigande verifieras på ett effektivt, samstämmigt och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens ekonomiska intressen bör denna delegering av befogenhet, när det krävs för en korrekt förvaltning av systemet, också omfatta regler om ytterligare krav med avseende på tullförfaranden, i synnerhet de som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (23). För att säkerställa en rättvis och icke-diskriminerande behandling och iakttagande av proportionalitetsprincipen när en säkerhet ställs bör denna delegering av befogenhet omfatta regler om säkerheter med uppgift om vilken part som är ansvarig om en skyldighet inte fullgörs, fastställande av de specifika situationer då den behöriga myndigheten får frångå kravet på en säkerhet, villkoren för den säkerhet som ska ställas och för garanten, villkoren för ställande och frisläppande av säkerheten, särskilda villkor som gäller för en säkerhet som ställs i samband med förhandsutbetalningar samt konsekvenserna av att åsidosätta de skyldigheter för vilka det har ställts en säkerhet.

| (92) | När det gäller det integrerade systemet bör denna delegering av befogenhet också omfatta regler om kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och av områdesövervakningssystemet samt regler om identifieringssystemet för jordbruksskiften, systemet för identifiering av stödmottagare och systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter. |
| --- | --- |

(92)

När det gäller det integrerade systemet bör denna delegering av befogenhet också omfatta regler om kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och av områdesövervakningssystemet samt regler om identifieringssystemet för jordbruksskiften, systemet för identifiering av stödmottagare och systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter.

| (93) | För att reagera på ändringar av jordbrukslagstiftningen avseende specifika sektorer och för att säkerställa att systemet med efterhandskontroller är effektivt bör denna delegering av befogenhet vidare omfatta upprättande av en förteckning över interventioner som undantas från granskningen av transaktioner. För att säkerställa lika förutsättningar för medlemsstaterna och att sanktionssystemen inom ramen för grundvillkoren och de sociala grundvillkoren är ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande, bör denna delegering av befogenhet omfatta närmare bestämmelser om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner. |
| --- | --- |

(93)

För att reagera på ändringar av jordbrukslagstiftningen avseende specifika sektorer och för att säkerställa att systemet med efterhandskontroller är effektivt bör denna delegering av befogenhet vidare omfatta upprättande av en förteckning över interventioner som undantas från granskningen av transaktioner. För att säkerställa lika förutsättningar för medlemsstaterna och att sanktionssystemen inom ramen för grundvillkoren och de sociala grundvillkoren är ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande, bör denna delegering av befogenhet omfatta närmare bestämmelser om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner.

| (94) | För att specificera den avgörande faktorn eller för att fastställa den av skäl som är utmärkande för marknadsordningen eller för beloppet i fråga och för att förhindra att de medlemsstater som inte har infört euron tillämpar olika växelkurser, å ena sidan i bokföringen i annan valuta än euro av inkomster och stöd som utbetalats till stödmottagare, å andra sidan i de utgiftsdeklarationer som upprättas av de utbetalande organen, bör denna delegering av befogenhet omfatta regler om den avgörande faktor och den växelkurs som ska användas av de medlemsstater som inte använder euro som valuta, om vilken växelkurs som ska användas när deklarationer av utgifter upprättas av det utbetalande organet och vid bokföring av transaktioner för offentlig lagring i det utbetalande organets räkenskaper. För att förhindra att exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta äventyrar tillämpningen av unionsrätten bör denna delegering av befogenhet omfatta undantag från de regler om användning av euron som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(94)

För att specificera den avgörande faktorn eller för att fastställa den av skäl som är utmärkande för marknadsordningen eller för beloppet i fråga och för att förhindra att de medlemsstater som inte har infört euron tillämpar olika växelkurser, å ena sidan i bokföringen i annan valuta än euro av inkomster och stöd som utbetalats till stödmottagare, å andra sidan i de utgiftsdeklarationer som upprättas av de utbetalande organen, bör denna delegering av befogenhet omfatta regler om den avgörande faktor och den växelkurs som ska användas av de medlemsstater som inte använder euro som valuta, om vilken växelkurs som ska användas när deklarationer av utgifter upprättas av det utbetalande organet och vid bokföring av transaktioner för offentlig lagring i det utbetalande organets räkenskaper. För att förhindra att exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta äventyrar tillämpningen av unionsrätten bör denna delegering av befogenhet omfatta undantag från de regler om användning av euron som fastställs i denna förordning.

| (95) | För att främja en smidig övergång mellan reglerna i förordning (EU) nr 1306/2013 och reglerna i den här förordningen bör denna delegering av befogenhet omfatta fastställande av övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(95)

För att främja en smidig övergång mellan reglerna i förordning (EU) nr 1306/2013 och reglerna i den här förordningen bör denna delegering av befogenhet omfatta fastställande av övergångsbestämmelser.

| (96) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(96)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24).

| (97) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör avse reglerna om förfaranden för att bevilja, återkalla och granska ackreditering av utbetalande organ och utseende och ackreditering av samordningsorgan samt för övervakningen av ackrediteringen av utbetalande organ; formerna och förfarandena för de kontroller som ligger till grund för förvaltningsförklaringen från de utbetalande organen samt dess struktur och format; samordningsorganets funktion och dess överföring av information till kommissionen; de attesterande organens funktionssätt, inbegripet vilka kontroller som ska utföras och vilka organ som ska vara föremål för kontrollerna och om de certifikat och rapporter, tillsammans med medföljande handlingar, som dessa organ ska upprätta. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör avse reglerna om förfaranden för att bevilja, återkalla och granska ackreditering av utbetalande organ och utseende och ackreditering av samordningsorgan samt för övervakningen av ackrediteringen av utbetalande organ; formerna och förfarandena för de kontroller som ligger till grund för förvaltningsförklaringen från de utbetalande organen samt dess struktur och format; samordningsorganets funktion och dess överföring av information till kommissionen; de attesterande organens funktionssätt, inbegripet vilka kontroller som ska utföras och vilka organ som ska vara föremål för kontrollerna och om de certifikat och rapporter, tillsammans med medföljande handlingar, som dessa organ ska upprätta.

| (98) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens utlåtanden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och nivån på erforderliga revisionsbevis samt de revisionsmetoder som de attesterande organen ska använda, med beaktande av internationella revisionsstandarder, för att utfärda sina utlåtanden. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens utlåtanden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och nivån på erforderliga revisionsbevis samt de revisionsmetoder som de attesterande organen ska använda, med beaktande av internationella revisionsstandarder, för att utfärda sina utlåtanden.

| (99) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör även, i samband med förfarandet för finansiell disciplin, omfatta fastställande av justeringsgraden för interventioner i form av direktstöd samt anpassningen av denna liksom de belopp av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden och som förs över i enlighet med artikel 12.2 d i budgetförordningen för att finansiera dessa interventioner; och i samband med förfarandet för budgetdisciplin, det preliminära fastställandet av beloppet av utbetalningarna och den preliminära fördelningen av den tillgängliga budgeten till medlemsstaterna, samt fastställandet av det totala beloppet av unionsfinansiering uppdelat per medlemsstat. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör även, i samband med förfarandet för finansiell disciplin, omfatta fastställande av justeringsgraden för interventioner i form av direktstöd samt anpassningen av denna liksom de belopp av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden och som förs över i enlighet med artikel 12.2 d i budgetförordningen för att finansiera dessa interventioner; och i samband med förfarandet för budgetdisciplin, det preliminära fastställandet av beloppet av utbetalningarna och den preliminära fördelningen av den tillgängliga budgeten till medlemsstaterna, samt fastställandet av det totala beloppet av unionsfinansiering uppdelat per medlemsstat.

| (100) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta fastställandet av de belopp som ska finansiera offentliga interventionsåtgärder, regler om finansieringen av kommissionens inhämtande av de satellitdata som krävs för områdesövervakningssystemet och de åtgärder som kommissionen vidtar genom fjärranalystillämpningar som används för övervakning av jordbruksresurser, förfarandet för kommissionens inhämtande av dessa satellitdata och för övervakningen av jordbruksresurser, den ram som styr inhämtande, förbättring och användning av satellitdata och meteorologiska data samt de tillämpliga tidsfristerna. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta fastställandet av de belopp som ska finansiera offentliga interventionsåtgärder, regler om finansieringen av kommissionens inhämtande av de satellitdata som krävs för områdesövervakningssystemet och de åtgärder som kommissionen vidtar genom fjärranalystillämpningar som används för övervakning av jordbruksresurser, förfarandet för kommissionens inhämtande av dessa satellitdata och för övervakningen av jordbruksresurser, den ram som styr inhämtande, förbättring och användning av satellitdata och meteorologiska data samt de tillämpliga tidsfristerna.

| (101) | Dessutom bör kommissionens genomförandebefogenheter omfatta fastställandet av de tidsfrister inom vilka de ackrediterade utbetalande organen ska upprätta och till kommissionen översända mellanliggande utgiftsdeklarationer som rör interventioner för landsbygdsutveckling samt regler om förfarandet och andra praktiska arrangemang för att mekanismen för betalningsfrister ska fungera korrekt; innehållande, samt återupptagande, och minskning av månadsutbetalningar eller mellanliggande utbetalningar till medlemsstaterna och regler om strukturen för handlingsplanerna och hur de ska upprättas. Genomförandebefogenheterna bör också omfatta ytterligare regler för de utbetalande organens separata redovisningar samt särskilda villkor som gäller för de uppgifter som ska bokföras i de utbetalande organens räkenskaper; regler som är nödvändiga och berättigade i en nödsituation för att lösa specifika problem med avseende på betalningsperioder och förskottsutbetalningar; regler om finansiering och redovisning av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och Ejflu, samt villkor och bestämmelser för automatiska återtagandeförfaranden. |
| --- | --- |

(101)

Dessutom bör kommissionens genomförandebefogenheter omfatta fastställandet av de tidsfrister inom vilka de ackrediterade utbetalande organen ska upprätta och till kommissionen översända mellanliggande utgiftsdeklarationer som rör interventioner för landsbygdsutveckling samt regler om förfarandet och andra praktiska arrangemang för att mekanismen för betalningsfrister ska fungera korrekt; innehållande, samt återupptagande, och minskning av månadsutbetalningar eller mellanliggande utbetalningar till medlemsstaterna och regler om strukturen för handlingsplanerna och hur de ska upprättas. Genomförandebefogenheterna bör också omfatta ytterligare regler för de utbetalande organens separata redovisningar samt särskilda villkor som gäller för de uppgifter som ska bokföras i de utbetalande organens räkenskaper; regler som är nödvändiga och berättigade i en nödsituation för att lösa specifika problem med avseende på betalningsperioder och förskottsutbetalningar; regler om finansiering och redovisning av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och Ejflu, samt villkor och bestämmelser för automatiska återtagandeförfaranden.

| (102) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta villkoren för hur dokument och uppgifter som rör utförda utbetalningar ska förvaras; förfarandena för de samarbetsskyldigheter som medlemsstaterna ska uppfylla vad gäller de kontroller som kommissionen gör och tillgången till information; det årliga finansiella avslutet, inklusive reglerna om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, det årliga prestationsavslutet, inklusive regler om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, och informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de åtgärder som ska vidtas i samband med antagandet och genomförandet av genomförandeakterna, och informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna samt de förfaranden och tidsfrister som ska iakttas; förfarandet för kontroll av överensstämmelse, inklusive regler om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de tidsfrister som ska iakttas och förlikningsförfarandet; regler om möjlig avräkning av de belopp som uppkommit till följd av återbetalning av felaktigt utbetalda belopp och undantagandet från unionsfinansiering av de belopp som belastar unionens budget samt formerna för medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen avseende indrivning vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta villkoren för hur dokument och uppgifter som rör utförda utbetalningar ska förvaras; förfarandena för de samarbetsskyldigheter som medlemsstaterna ska uppfylla vad gäller de kontroller som kommissionen gör och tillgången till information; det årliga finansiella avslutet, inklusive reglerna om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, det årliga prestationsavslutet, inklusive regler om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, och informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de åtgärder som ska vidtas i samband med antagandet och genomförandet av genomförandeakterna, och informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna samt de förfaranden och tidsfrister som ska iakttas; förfarandet för kontroll av överensstämmelse, inklusive regler om de åtgärder som krävs i samband med antagandet och genomförandet av de genomförandeakterna, informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de tidsfrister som ska iakttas och förlikningsförfarandet; regler om möjlig avräkning av de belopp som uppkommit till följd av återbetalning av felaktigt utbetalda belopp och undantagandet från unionsfinansiering av de belopp som belastar unionens budget samt formerna för medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen avseende indrivning vid bristande efterlevnad.

| (103) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta regler som syftar till att nå en enhetlig tillämpning av medlemsstaternas skyldigheter när det gäller skyddet av unionens ekonomiska intressen och de regler som krävs för att säkra att kontroller tillämpas enhetligt i unionen. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta regler som syftar till att nå en enhetlig tillämpning av medlemsstaternas skyldigheter när det gäller skyddet av unionens ekonomiska intressen och de regler som krävs för att säkra att kontroller tillämpas enhetligt i unionen.

| (104) | Vidare bör kommissionens genomförandebefogenheter omfatta den form av säkerheter som ska ställas och förfarandet för ställande och godkännande av säkerheter och hur de ursprungliga säkerheterna ska ersättas; förfarandena för att frisläppa säkerheter; och medlemsstaternas eller kommissionens anmälan med avseende på säkerheter. |
| --- | --- |

(104)

Vidare bör kommissionens genomförandebefogenheter omfatta den form av säkerheter som ska ställas och förfarandet för ställande och godkännande av säkerheter och hur de ursprungliga säkerheterna ska ersättas; förfarandena för att frisläppa säkerheter; och medlemsstaternas eller kommissionens anmälan med avseende på säkerheter.

| (105) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta regler om formen, innehållet och arrangemangen vad gäller översändandet eller tillhandahållandet till kommissionen av bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet samt för de avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna ska vidta då brister framkommer i dessa system samt de grundläggande funktionerna och reglerna för stödansökningssystemet och områdesövervakningssystemet, inklusive dess infasning. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör även omfatta regler om formen, innehållet och arrangemangen vad gäller översändandet eller tillhandahållandet till kommissionen av bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet samt för de avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna ska vidta då brister framkommer i dessa system samt de grundläggande funktionerna och reglerna för stödansökningssystemet och områdesövervakningssystemet, inklusive dess infasning.

| (106) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av reglerna för granskning av affärshandlingar. De bör även omfatta regler för medlemsstaternas kommunikation av uppgifter till kommissionen och åtgärder för att skydda tillämpningen av unionsrätten om exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta riskerar att äventyra den. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör också omfatta de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av reglerna för granskning av affärshandlingar. De bör även omfatta regler för medlemsstaternas kommunikation av uppgifter till kommissionen och åtgärder för att skydda tillämpningen av unionsrätten om exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta riskerar att äventyra den.

| (107) | Kommissionens genomförandebefogenheter bör vidare omfatta regler om formerna och tidsplanen för offentliggörandet av mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu, en enhetlig tillämpning av skyldigheten att informera stödmottagarna om att data som rör dem kommer att offentliggöras, samt samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller offentliggörandet av mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionens genomförandebefogenheter bör vidare omfatta regler om formerna och tidsplanen för offentliggörandet av mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu, en enhetlig tillämpning av skyldigheten att informera stödmottagarna om att data som rör dem kommer att offentliggöras, samt samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller offentliggörandet av mottagarna av stöd från EGFJ och Ejflu.

| (108) | Det rådgivande förfarandet bör tillämpas vid antagandet av vissa genomförandeakter. När det gäller de genomförandeakter som innebär att kommissionen beräknar olika belopp, gör det rådgivande förfarandet det möjligt för kommissionen att till fullo ta sitt ansvar att förvalta budgeten och syftar till att öka effektiviteten, förutsägbarheten och snabbheten vid efterlevnaden av tidsfrister och budgetförfaranden. När det gäller genomförandeakter i samband med utbetalningar som görs till medlemsstaterna samt avslutande av räkenskaperna och det årliga prestationsavslutet, gör det rådgivande förfarandet det möjligt för kommissionen att till fullo ta sitt ansvar att förvalta budgeten och verifiera de nationella utbetalande organens årsräkenskaper i syfte att antingen godkänna dessa räkenskaper eller, i händelse av utgifter som inte följer unionens regler, utesluta sådana utgifter från unionsfinansiering. Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av övriga genomförandeakter. |
| --- | --- |

(108)

Det rådgivande förfarandet bör tillämpas vid antagandet av vissa genomförandeakter. När det gäller de genomförandeakter som innebär att kommissionen beräknar olika belopp, gör det rådgivande förfarandet det möjligt för kommissionen att till fullo ta sitt ansvar att förvalta budgeten och syftar till att öka effektiviteten, förutsägbarheten och snabbheten vid efterlevnaden av tidsfrister och budgetförfaranden. När det gäller genomförandeakter i samband med utbetalningar som görs till medlemsstaterna samt avslutande av räkenskaperna och det årliga prestationsavslutet, gör det rådgivande förfarandet det möjligt för kommissionen att till fullo ta sitt ansvar att förvalta budgeten och verifiera de nationella utbetalande organens årsräkenskaper i syfte att antingen godkänna dessa räkenskaper eller, i händelse av utgifter som inte följer unionens regler, utesluta sådana utgifter från unionsfinansiering. Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av övriga genomförandeakter.

| (109) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter utan tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011 när det gäller fastställande av det nettosaldo som ska stå till förfogande för EGFJ-utgifter, fastställande av de månadsutbetalningar som den ska göra på grundval av utgiftsdeklarationerna från medlemsstaterna samt fastställande av tilläggsutbetalningar eller avdrag i samband med förfarandet för månadsutbetalningar. |
| --- | --- |

(109)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter utan tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011 när det gäller fastställande av det nettosaldo som ska stå till förfogande för EGFJ-utgifter, fastställande av de månadsutbetalningar som den ska göra på grundval av utgiftsdeklarationerna från medlemsstaterna samt fastställande av tilläggsutbetalningar eller avdrag i samband med förfarandet för månadsutbetalningar.

| (110) | Förordning (EU) nr 1306/2013 bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(110)

Förordning (EU) nr 1306/2013 bör därför upphöra att gälla.

| (111) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av de kopplingar som finns mellan denna förordning och den gemensamma jordbrukspolitikens övriga instrument och de begränsningar som medlemsstaternas finansiella resurser innebär, utan snarare, på grund av den fleråriga garanterade unionsfinansieringen och genom en fokusering på unionens prioriteringar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(111)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av de kopplingar som finns mellan denna förordning och den gemensamma jordbrukspolitikens övriga instrument och de begränsningar som medlemsstaternas finansiella resurser innebär, utan snarare, på grund av den fleråriga garanterade unionsfinansieringen och genom en fokusering på unionens prioriteringar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (112) | För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av skyndsamhetsskäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(112)

För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av skyndsamhetsskäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs regler om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), särskilt om

| a) | finansieringen av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

a)

finansieringen av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken,

| b) | de förvaltnings- och kontrollsystem som ska införas av medlemsstaterna, och |
| --- | --- |

b)

de förvaltnings- och kontrollsystem som ska införas av medlemsstaterna, och

| c) | förfarandena för avslut och kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

c)

förfarandena för avslut och kontroll av överensstämmelse.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | oriktigheter: oegentligheter i den mening som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. |
| --- | --- |

a)

oriktigheter: oegentligheter i den mening som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

oriktigheter

| b) | styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och grundläggande unionskrav, inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller det effektiva skyddet av unionens ekonomiska intressen enligt artikel 59 i denna förordning samt genomförandet, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115, av deras strategiska GJP-planer såsom de godkänts av kommissionen och det rapporteringssystem som inrättats för den årliga prestationsrapport som avses i artikel 134 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och grundläggande unionskrav, inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller det effektiva skyddet av unionens ekonomiska intressen enligt artikel 59 i denna förordning samt genomförandet, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115, av deras strategiska GJP-planer såsom de godkänts av kommissionen och det rapporteringssystem som inrättats för den årliga prestationsrapport som avses i artikel 134 i den förordningen.

styrningssystem

| c) | grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) 2021/2115 den här förordningen, budgetförordningen och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (25). |
| --- | --- |

c)

grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) 2021/2115 den här förordningen, budgetförordningen och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (25).

grundläggande unionskrav

25

| d) | allvarliga brister i styrningssystemens korrekta funktion: förekomsten av en systemisk svaghet med beaktande av upprepning, allvar och negativ inverkan på utgiftsdeklarationens korrekthet, prestationsrapporteringen eller iakttagandet av unionsrätten. |
| --- | --- |

d)

allvarliga brister i styrningssystemens korrekta funktion: förekomsten av en systemisk svaghet med beaktande av upprepning, allvar och negativ inverkan på utgiftsdeklarationens korrekthet, prestationsrapporteringen eller iakttagandet av unionsrätten.

allvarliga brister i styrningssystemens korrekta funktion

| e) | outputindikator: en outputindikator enligt artikel 7.1 a i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

e)

outputindikator: en outputindikator enligt artikel 7.1 a i förordning (EU) 2021/2115

outputindikator

| f) | resultatindikator: en resultatindikator enligt artikel 7.1 b i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

f)

resultatindikator: en resultatindikator enligt artikel 7.1 b i förordning (EU) 2021/2115

resultatindikator

| g) | handlingsplan: vid tillämpning av artiklarna 41 och 42 i denna förordning, en plan som fastställs av en medlemsstat, på begäran av och i samråd med kommissionen, om allvarliga brister konstateras i funktionen hos den medlemsstatens styrningssystem eller under de omständigheter som avses i artikel 135 i förordning (EU) 2021/2115, och som innehåller de avhjälpande åtgärder som krävs samt en relevant tidsram för genomförandet i enlighet med artiklarna 41 och 42 i den här förordningen. |
| --- | --- |

g)

handlingsplan: vid tillämpning av artiklarna 41 och 42 i denna förordning, en plan som fastställs av en medlemsstat, på begäran av och i samråd med kommissionen, om allvarliga brister konstateras i funktionen hos den medlemsstatens styrningssystem eller under de omständigheter som avses i artikel 135 i förordning (EU) 2021/2115, och som innehåller de avhjälpande åtgärder som krävs samt en relevant tidsram för genomförandet i enlighet med artiklarna 41 och 42 i den här förordningen.

handlingsplan

Artikel 3

Undantag vid force majeure och exceptionella omständigheter

1.   Vid finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken får force majeure och exceptionella omständigheter godkännas i synnerhet i följande fall:

| a) | En allvarlig naturkatastrof eller allvarlig väderhändelse som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

a)

En allvarlig naturkatastrof eller allvarlig väderhändelse som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget.

| b) | Oavsiktlig förstörelse av byggnader för djur på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

b)

Oavsiktlig förstörelse av byggnader för djur på jordbruksföretaget.

| c) | En epizooti, ett utbrott av en växtsjukdom eller förekomst av en växtskadegörare som påverkar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning eller grödor. |
| --- | --- |

c)

En epizooti, ett utbrott av en växtsjukdom eller förekomst av en växtskadegörare som påverkar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning eller grödor.

| d) | Expropriation av hela eller en stor del av jordbruksföretaget, om denna expropriation inte kunde förutses den dag då ansökan lämnades in. |
| --- | --- |

d)

Expropriation av hela eller en stor del av jordbruksföretaget, om denna expropriation inte kunde förutses den dag då ansökan lämnades in.

| e) | Stödmottagarens död. |
| --- | --- |

e)

Stödmottagarens död.

| f) | Långvarig arbetsoförmåga hos stödmottagaren. |
| --- | --- |

f)

Långvarig arbetsoförmåga hos stödmottagaren.

2.   Om en allvarlig naturkatastrof eller allvarlig väderhändelse såsom anges i punkt 1 a i stor omfattning påverkar ett välavgränsat område får den berörda medlemsstaten betrakta hela det området som allvarligt påverkat av den katastrofen eller händelsen.

AVDELNING II

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR JORDBRUKSFONDER

KAPITEL I

Jordbruksfonder

Artikel 4

Fonder för finansiering av jordbruksutgifter

Finansieringen från unionens allmänna budget (unionens budget) av de olika interventioner och åtgärder som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken ska göras genom

unionens budget

| a) | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), |
| --- | --- |

a)

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ),

| b) | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). |
| --- | --- |

b)

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu).

Artikel 5

EGFJ-utgifter

1.   EGFJ ska genomföras antingen genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen i enlighet med punkt 2, eller genom direkt förvaltning i enlighet med punkt 3.

2.   EGFJ ska finansiera följande utgifter genom delad förvaltning:

| a) | Åtgärder som reglerar eller stöder jordbruksmarknader, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (26). |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som reglerar eller stöder jordbruksmarknader, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (26).

| b) | Unionens ekonomiska bidrag till interventioner inom vissa sektorer såsom anges i avdelning III kapitel III i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

b)

Unionens ekonomiska bidrag till interventioner inom vissa sektorer såsom anges i avdelning III kapitel III i förordning (EU) 2021/2115

| c) | Interventioner i form av direktstöd till jordbrukare inom ramen för de strategiska GJP-planerna enligt artikel 16 i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

c)

Interventioner i form av direktstöd till jordbrukare inom ramen för de strategiska GJP-planerna enligt artikel 16 i förordning (EU) 2021/2115

| d) | Unionens ekonomiska bidrag till sådana informations- och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på unionens inre marknad och i tredjeländer som genomförs av medlemsstaterna och som har valts ut av kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Unionens ekonomiska bidrag till sådana informations- och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på unionens inre marknad och i tredjeländer som genomförs av medlemsstaterna och som har valts ut av kommissionen.

| e) | Unionens ekonomiska bidrag till de särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden som fastställs i förordning (EU) nr 228/2013 och till de särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna som fastställs i förordning (EU) nr 229/2013. |
| --- | --- |

e)

Unionens ekonomiska bidrag till de särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden som fastställs i förordning (EU) nr 228/2013 och till de särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna som fastställs i förordning (EU) nr 229/2013.

3.   EGFJ ska finansiera följande utgifter genom direkt förvaltning:

| a) | Säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter, antingen direkt av kommissionen eller genom internationella organisationer. |
| --- | --- |

a)

Säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter, antingen direkt av kommissionen eller genom internationella organisationer.

| b) | Åtgärder som vidtas i enlighet med unionsrätten avsedda att säkerställa bevarande, karakterisering, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som vidtas i enlighet med unionsrätten avsedda att säkerställa bevarande, karakterisering, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket.

| c) | Upprättande och underhåll av informationstekniska redovisningssystem för jordbruket. |
| --- | --- |

c)

Upprättande och underhåll av informationstekniska redovisningssystem för jordbruket.

| d) | System för jordbruksundersökningar, inbegripet undersökningar av jordbruksföretagens struktur. |
| --- | --- |

d)

System för jordbruksundersökningar, inbegripet undersökningar av jordbruksföretagens struktur.

Artikel 6

Ejflu-utgifter

Ejflu ska genomföras genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen. Den ska finansiera unionens ekonomiska bidrag till de interventioner för landsbygdsutveckling som avses i avdelning III kapitel IV i förordning (EU) 2021/2115 enligt de strategiska GJP-planerna och till de åtgärder som avses i artikel 125 i den förordningen.

Artikel 7

Andra utgifter, inbegripet tekniskt bistånd

EGFJ och Ejflu får på kommissionens initiativ eller för dess räkning direkt finansiera den förberedande verksamhet, den övervakning, de administrativa och tekniska stödinsatser samt de utvärderings-, revisions- och inspektionsåtgärder som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta omfattar särskilt följande:

| a) | De åtgärder som behövs för analys, förvaltning, övervakning, informationsutbyte och genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedömning av dess effekter, miljöprestandan och framstegen mot unionens mål, samt sådana åtgärder som avser upprättande av kontrollsystem och tekniskt och administrativt bistånd. |
| --- | --- |

a)

De åtgärder som behövs för analys, förvaltning, övervakning, informationsutbyte och genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedömning av dess effekter, miljöprestandan och framstegen mot unionens mål, samt sådana åtgärder som avser upprättande av kontrollsystem och tekniskt och administrativt bistånd.

| b) | Kommissionens inhämtande av de satellitdata som krävs för arealövervakningssystemet i enlighet med artikel 24. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens inhämtande av de satellitdata som krävs för arealövervakningssystemet i enlighet med artikel 24.

| c) | De åtgärder som kommissionen genom fjärranalyser vidtar för att övervaka jordbruksresurser i enlighet med artikel 25. |
| --- | --- |

c)

De åtgärder som kommissionen genom fjärranalyser vidtar för att övervaka jordbruksresurser i enlighet med artikel 25.

| d) | De åtgärder som behövs för att behålla och utveckla metoder och tekniska medel för information, sammankoppling, övervakning och kontroll av den ekonomiska förvaltningen av de medel som används för att finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som behövs för att behålla och utveckla metoder och tekniska medel för information, sammankoppling, övervakning och kontroll av den ekonomiska förvaltningen av de medel som används för att finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken.

| e) | Insatser för att informera om den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 46. |
| --- | --- |

e)

Insatser för att informera om den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 46.

| f) | Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av EGFJ och Ejflu, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om bästa praxis inom den gemensamma jordbrukspolitiken och samråd med berörda intressenter, samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

f)

Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av EGFJ och Ejflu, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om bästa praxis inom den gemensamma jordbrukspolitiken och samråd med berörda intressenter, samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB).

| g) | I förekommande fall bidrag till genomförandeorgan som inrättats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (27), och har uppgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

g)

I förekommande fall bidrag till genomförandeorgan som inrättats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (27), och har uppgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

27

| h) | Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten med berörda intressenter inom unionen, som vidtas inom ramen för interventioner för landsbygdsutveckling, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

h)

Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten med berörda intressenter inom unionen, som vidtas inom ramen för interventioner för landsbygdsutveckling, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna.

| i) | It-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och informationsutbyte, däribland centrala it-system som behövs i samband med förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

i)

It-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och informationsutbyte, däribland centrala it-system som behövs i samband med förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| j) | De åtgärder som behövs för utveckling, registrering och skydd av logotyper inom ramen för unionens kvalitetsordningar i enlighet med artikel 44.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (28) och för skydd av därtill kopplade immateriella rättigheter samt nödvändig utveckling inom informationsteknik. |
| --- | --- |

j)

De åtgärder som behövs för utveckling, registrering och skydd av logotyper inom ramen för unionens kvalitetsordningar i enlighet med artikel 44.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (28) och för skydd av därtill kopplade immateriella rättigheter samt nödvändig utveckling inom informationsteknik.

28

KAPITEL II

Styrande organ

Artikel 8

Behörig myndighet

1.   Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet på ministernivå som ansvarar för att

| a) | utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av de utbetalande organ som avses artikel 9.2, |
| --- | --- |

a)

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av de utbetalande organ som avses artikel 9.2,

| b) | utse samt utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av det samordningsorgan som avses i artikel 10, |
| --- | --- |

b)

utse samt utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av det samordningsorgan som avses i artikel 10,

| c) | utse och återkalla utseendet av ett attesterande organ enligt artikel 12 och säkerställa att ett sådant organ alltid finns utsett, |
| --- | --- |

c)

utse och återkalla utseendet av ett attesterande organ enligt artikel 12 och säkerställa att ett sådant organ alltid finns utsett,

| d) | utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

d)

utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel.

2.   På grundval av en granskning av de minimivillkor som kommissionen ska anta i enlighet med artikel 11.1 a ska den behöriga myndigheten, genom en formell akt, besluta om utfärdande eller, efter en granskning, återkallande av det utbetalande organets ackreditering och om utseendet och ackrediteringen samt återkallandet av ackrediteringen av samordningsorganet,

3.   Den behöriga myndigheten ska, genom en formell akt, besluta om utseende, och återkallande av utseendet, av det attesterande organet, och samtidigt säkerställa att ett sådant organ alltid finns utsett.

4.   Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla ackrediteringar och återkallanden av ackrediteringar av det utbetalande organet och om utseendet och ackrediteringen samt återkallandet av ackrediteringen av samordningsorganet, och om utseendet och återkallandet av utseendet av det attesterande organet.

Artikel 9

Utbetalande organ

1.   Utbetalande organ ska vara de myndigheter eller organ i medlemsstaterna och i tillämpliga fall i regionerna som ansvarar för att förvalta och kontrollera de utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6.

Med undantag för utbetalning får de utbetalande organen delegera utförandet av de uppgifter som avses i första stycket.

2.   Medlemsstaterna ska som utbetalande organ ackreditera myndigheter eller organ som har en administrativ organisation och ett internt kontrollsystem som ger tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt. De utbetalande organen ska för det ändamålet uppfylla minimivillkor för ackreditering när det gäller interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som ska fastställas av kommissionen enligt artikel 11.1 a.

Varje medlemsstat ska, med beaktande av sina konstitutionella bestämmelser, begränsa antalet ackrediterade utbetalande organ

| a) | till högst ett organ på nationell nivå eller, i tillämpliga fall, ett organ per region, och |
| --- | --- |

a)

till högst ett organ på nationell nivå eller, i tillämpliga fall, ett organ per region, och

| b) | till högst ett organ för förvaltning av både EGFJ- och Ejflu-utgifter, om det finns utbetalande organ endast på nationell nivå. |
| --- | --- |

b)

till högst ett organ för förvaltning av både EGFJ- och Ejflu-utgifter, om det finns utbetalande organ endast på nationell nivå.

Om utbetalande organ inrättas på regional nivå ska medlemsstaterna dessutom antingen ackreditera ett nationellt utbetalande organ för stödordningar som på grund av sin natur måste förvaltas på nationell nivå eller överlåta förvaltningen av dessa ordningar till sina regionala utbetalande organ.

Genom undantag från andra stycket i denna punkt får medlemsstaterna behålla de utbetalande organ som ackrediterats före den 15 oktober 2020, förutsatt att den behöriga myndigheten, genom det beslut som avses i artikel 8.2, bekräftar att de uppfyller de minimivillkor för ackreditering som avses i första stycket i den här punkten.

Utbetalande organ som inte har förvaltat EGFJ- eller Ejflu-utgifter under minst tre år ska få sin ackreditering återkallad.

Medlemsstaterna får inte ackreditera nya utbetalande organ efter den 7 december 2021, utom i de fall som avses i andra stycket a där ytterligare regionala utbetalande organ kan vara nödvändiga med beaktande av de konstitutionella bestämmelserna.

3.   Vid tillämpning av artikel 63.5 och 63.6 i budgetförordningen ska den person som ansvarar för det ackrediterade utbetalande organet, senast den 15 februari året efter budgetåret för jordbruket (räkenskapsår) i fråga, upprätta och förse kommissionen med följande:

| a) | Årsräkenskaperna för de utgifter som uppkommit vid utförandet av de uppgifter som anförtrotts det ackrediterade utbetalande organet, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 53 i den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Årsräkenskaperna för de utgifter som uppkommit vid utförandet av de uppgifter som anförtrotts det ackrediterade utbetalande organet, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 53 i den här förordningen.

| b) | Den årliga prestationsrapport som avses i artikel 54.1 i denna förordning och artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115, som visar att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 37 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Den årliga prestationsrapport som avses i artikel 54.1 i denna förordning och artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115, som visar att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 37 i den här förordningen.

| c) | En årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av utförda kontroller, en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter identifierade i styrningssystemen samt en redogörelse för vilka korrigerande åtgärder som har vidtagits eller planeras, i enlighet med artikel 63.5 b i budgetförordningen. |
| --- | --- |

c)

En årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av utförda kontroller, en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter identifierade i styrningssystemen samt en redogörelse för vilka korrigerande åtgärder som har vidtagits eller planeras, i enlighet med artikel 63.5 b i budgetförordningen.

| d) | En förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att






  i) | uppgifterna är rättvisande, fullständiga och korrekta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen, |
| --- | --- | --- |

d)

En förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att

i)

uppgifterna är rättvisande, fullständiga och korrekta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen,

| ii) | de inrättade styrningssystemen fungerar korrekt, med undantag för den behöriga myndighet som avses i artikel 8, det samordningsorgan som avses i artikel 10 och det attesterande organ som avses i artikel 12 i den här förordningen, och säkerställer att utgifterna har verkställts i överensstämmelse med artikel 37 i den här förordningen, i enlighet med vad som fastställs i artikel 63.6 b och c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

ii)

de inrättade styrningssystemen fungerar korrekt, med undantag för den behöriga myndighet som avses i artikel 8, det samordningsorgan som avses i artikel 10 och det attesterande organ som avses i artikel 12 i den här förordningen, och säkerställer att utgifterna har verkställts i överensstämmelse med artikel 37 i den här förordningen, i enlighet med vad som fastställs i artikel 63.6 b och c i budgetförordningen.

Tidsfristen den 15 februari som anges i första stycket i denna punkt får i undantagsfall förlängas av kommissionen till den 1 mars efter ett meddelande av den berörda medlemsstaten, enligt artikel 63.7 andra stycket i budgetförordningen.

4.   Om ett ackrediterat utbetalande organ inte eller inte längre uppfyller ett eller flera av de minimivillkor för ackreditering som föreskrivs i punkt 2 första stycket, ska den berörda medlemsstaten på eget initiativ eller på kommissionens begäran återkalla det utbetalande organets ackreditering, såvida inte det utbetalande organet genomför nödvändiga anpassningar inom en period som bestäms av den medlemsstatens behöriga myndighet beroende på hur allvarligt problemet är.

5.   De utbetalande organen ska förvalta och säkerställa kontroll av de insatser som är kopplade till den offentliga intervention för vilken de ansvarar och de ska behålla det övergripande ansvaret inom detta område.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det utbetalande organet använda sig av en kontrollrapport som styrker de betalningsansökningar som lämnats in. De instituten ska tillhandahålla medlemsstaterna kontrollrapporten.

6.   Vid tillämpning av artikel 33 ska ytterligare en prestationsrapport tillhandahållas för Ejflu-utgifter senast den 30 juni 2030 i enlighet med punkt 3 i den här artikeln och artikel 10.3, vilken ska omfatta perioden fram till och med den 31 december 2029.

Artikel 10

Samordningsorgan

1.   Om fler än ett utbetalande organ ackrediteras i en medlemsstat ska den medlemsstaten utse ett offentligt samordningsorgan som den ska tilldela följande uppgifter:

| a) | Samla in den information som ska tillhandahållas kommissionen och överföra denna information till kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Samla in den information som ska tillhandahållas kommissionen och överföra denna information till kommissionen.

| b) | Tillhandahålla kommissionen den årliga prestationsrapport som avses i artikel 54.1 i denna förordning och artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla kommissionen den årliga prestationsrapport som avses i artikel 54.1 i denna förordning och artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115

| c) | Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa eventuella allmänna brister och informera kommissionen om eventuell uppföljning. |
| --- | --- |

c)

Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa eventuella allmänna brister och informera kommissionen om eventuell uppföljning.

| d) | Verka för och där så är möjligt säkerställa enhetlig tillämpning av unionens regler. |
| --- | --- |

d)

Verka för och där så är möjligt säkerställa enhetlig tillämpning av unionens regler.

2.   Samordningsorganet ska vara föremål för särskild ackreditering från medlemsstaten med avseende på behandlingen av informationen av ekonomisk natur som avses i punkt 1 a.

3.   Den årliga prestationsrapport som avses i punkt 1 b i denna artikel ska omfattas av det yttrande som avses i artikel 12.2 och ska överlämnas till kommissionen tillsammans med en förvaltningsförklaring som omfattar sammanställningen av rapporten som helhet.

Artikel 11

Kommissionens befogenheter avseende utbetalande organ och samordningsorgan

1.   För att säkerställa att de utbetalande organ och samordningsorgan som föreskrivs i artiklarna 9 och 10 fungerar väl ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om

| a) | minimivillkoren för ackreditering av de utbetalande organ som avses i artikel 9.2 första stycket och för utseende och ackreditering av de samordningsorgan som avses i artikel 10, |
| --- | --- |

a)

minimivillkoren för ackreditering av de utbetalande organ som avses i artikel 9.2 första stycket och för utseende och ackreditering av de samordningsorgan som avses i artikel 10,

| b) | de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention liksom reglerna om innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar. |
| --- | --- |

b)

de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention liksom reglerna om innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar.

2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | förfarandena för att utfärda, återkalla och granska ackrediteringen av utbetalande organ och för utseende och utfärdande, återkallande och granskning av ackrediteringen av samordningsorgan samt förfarandena för övervakning av ackrediteringen av utbetalande organ, |
| --- | --- |

a)

förfarandena för att utfärda, återkalla och granska ackrediteringen av utbetalande organ och för utseende och utfärdande, återkallande och granskning av ackrediteringen av samordningsorgan samt förfarandena för övervakning av ackrediteringen av utbetalande organ,

| b) | formerna och förfarandena för de kontroller som ligger till grund för den förvaltningsförklaring från de utbetalande organen som avses i artikel 9.3 första stycket d samt dess struktur och format, |
| --- | --- |

b)

formerna och förfarandena för de kontroller som ligger till grund för den förvaltningsförklaring från de utbetalande organen som avses i artikel 9.3 första stycket d samt dess struktur och format,

| c) | samordningsorganets funktion och inlämnandet av information till kommissionen i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- |

c)

samordningsorganets funktion och inlämnandet av information till kommissionen i enlighet med artikel 10.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 12

Attesterande organ

1.   Det attesterande organet ska vara ett offentligt eller privat revisionsorgan som utses av medlemsstaten för en period på minst tre år, utan att det påverkar tillämpningen av nationell rätt. Om det är ett privat revisionsorgan och om tillämplig unionsrätt eller nationell rätt kräver det ska det väljas ut av medlemsstaten genom ett offentligt anbudsförfarande.

En medlemsstat som utser fler än ett attesterande organ får utse ett nationellt offentligt attesterande organ som ska ha ansvar för samordningen.

2.   I enlighet med artikel 63.7 första stycket i budgetförordningen ska det attesterande organet lämna ett yttrande som utarbetats enligt internationellt vedertagna revisionsstandarder och i vilket det ska anges om

| a) | räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild, |
| --- | --- |

a)

räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild,

| b) | de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar tillfredsställande, särskilt






  i) | de styrande organ som avses i artiklarna 9 och 10 i den här förordningen och artikel 123 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- | --- |

b)

de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar tillfredsställande, särskilt

i)

de styrande organ som avses i artiklarna 9 och 10 i den här förordningen och artikel 123 i förordning (EU) 2021/2115,

| ii) | de grundläggande unionskraven, |
| --- | --- |

ii)

de grundläggande unionskraven,

| iii) | det rapporteringssystem som införts för den årliga prestationsrapport som avses i artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- |

iii)

det rapporteringssystem som införts för den årliga prestationsrapport som avses i artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115,

| c) | prestationsrapporteringen om outputindikatorer avsedda för det årliga prestationsavslut som avses i artikel 54 i den här förordningen och prestationsrapporteringen om resultatindikatorer för den fleråriga prestationsövervakning som avses i artikel 128 i förordning (EU) 2021/2115
  +
  , som visar att artikel 37 i den här förordningen följs, är korrekt, |
| --- | --- |

c)

prestationsrapporteringen om outputindikatorer avsedda för det årliga prestationsavslut som avses i artikel 54 i den här förordningen och prestationsrapporteringen om resultatindikatorer för den fleråriga prestationsövervakning som avses i artikel 128 i förordning (EU) 2021/2115
  +
  , som visar att artikel 37 i den här förordningen följs, är korrekt,

| d) | utgifterna för de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1308/2013 samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 (29) för vilka det begärts ersättning från kommissionen är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

d)

utgifterna för de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1308/2013 samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 (29) för vilka det begärts ersättning från kommissionen är lagliga och korrekta.

I yttrandet ska även anges huruvida granskningen föranleder tvivel i fråga om påståendena i den förvaltningsförklaring som avses i artikel 9.3 första stycket d. Granskningen ska också omfatta en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter identifierade i styrningssystemen vid revisioner och kontroller samt en redogörelse för vilka korrigerande åtgärder som har vidtagits eller planeras av den utbetalande myndigheten i enlighet med artikel 9.3 första stycket c.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det attesterande organet använda sig av den årliga revisionsrapport som utarbetats av dessa institutioners externa revisorer. Dessa institut ska tillhandahålla medlemsstaterna den årliga revisionsrapporten.

3.   Det attesterande organet ska besitta nödvändig teknisk sakkunskap och kunskap om den gemensamma jordbrukspolitiken. Det ska i sin verksamhet vara oberoende av det berörda utbetalande organet och det berörda samordningsorganet liksom den behöriga myndighet som har ackrediterat det utbetalande organet och de organ som ansvarar för genomförandet och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

4.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de attesterande organens funktionssätt, inbegripet vilka kontroller som ska utföras och vilka organ som ska vara föremål för kontrollerna, och om de certifikat och rapporter, tillsammans med medföljande handlingar, som dessa organ ska upprätta.

Genomförandeakterna ska också ange

| a) | de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs, |
| --- | --- |

a)

de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs,

| b) | de revisionsmetoder som, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska användas av de attesterande organen när de utfärdar sina yttranden. |
| --- | --- |

b)

de revisionsmetoder som, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska användas av de attesterande organen när de utfärdar sina yttranden.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 13

Utbyte av bästa praxis

Kommissionen ska verka för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, särskilt när det gäller de styrande organens arbete enligt detta kapitel.

AVDELNING III

EKONOMISK FÖRVALTNING AV EGFJ OCH EJFLU

KAPITEL I

EGFJ

Avsnitt 1

Budgetdisciplin

Artikel 14

Budgettak

1.   Det årliga taket för EGFJ-utgifter ska utgöras av de maximibelopp som fastställts för den fonden enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2093.

2.   Om det i unionsrätten anges att summor ska dras av från eller läggas till de belopp som avses i punkt 1 ska kommissionen anta genomförandeakter utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 103, och fastställa det nettosaldo som ska stå till förfogande för EGFJ-utgifter på grundval av de data som avses i unionsrätten.

Artikel 15

Förenlighet med budgettaket

1.   Om det för en medlemsstat i unionsrätten föreskrivs ett finansieringstak för jordbruksutgifter i euro, ska sådana utgifter ersättas upp till det taket, och, i de fall artiklarna 39–42 är tillämpliga, med nödvändiga justeringar.

2.   Medlemsstaternas anslag för de interventioner i form av direktstöd som avses i artikel 87 i förordning (EU) 2021/2115, justerade i enlighet med artikel 17 i den här förordningen, utgör de finansiella taken i euro vid tillämpning av punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 16

Jordbruksreserv

1.   En unionsjordbruksreserv (reserven) ska upprättas i början av varje år i EGFJ för att ge ytterligare stöd till jordbrukssektorn för styrning eller stabilisering av marknaden och för att reagera snabbt vid kriser som påverkar produktionen eller distributionen inom jordbruket.

Anslagen för reserven ska föras upp direkt i unionens budget. Medel från reserven ska göras tillgängliga för följande åtgärder under det eller de räkenskapsår då ytterligare stöd krävs:

| a) | Åtgärder för att stabilisera jordbruksmarknader enligt artiklarna 8–21 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder för att stabilisera jordbruksmarknader enligt artiklarna 8–21 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| b) | Undantagsåtgärder enligt artiklarna 219, 220 och 221 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

b)

Undantagsåtgärder enligt artiklarna 219, 220 och 221 i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Beloppet för reserven ska vara 450 miljoner EUR i löpande priser i början av varje år under perioden 2023–2027 såvida inte ett högre belopp fastställs i unionens budget. Kommissionen får anpassa beloppet för reserven under året när så är lämpligt mot bakgrund av marknadsutvecklingen eller utsikterna under innevarande eller följande år och med hänsyn till tillgängliga anslag inom ramen för det särskilda utgiftstaket för EGFJ.

Om de tillgängliga anslagen inte är tillräckliga kan finansiell disciplin i enlighet med artikel 17 i denna förordning användas som en sista utväg för att finansiera reserven upp till det ursprungliga belopp som avses i första stycket i denna punkt.

Genom undantag från artikel 12.2 tredje stycket i budgetförordningen ska anslag i reserven som inte blivit föremål för några åtaganden föras över för att finansiera reserven påföljande budgetår till och med år 2027.

Genom undantag från artikel 12.2 tredje stycket i budgetförordningen ska dessutom det sammanlagda oanvända beloppet från reserven för kriser i jordbrukssektorn, inrättad genom förordning (EU) nr 1306/2013, som finns tillgängligt vid utgången av år 2022 föras över till år 2023 utan att till fullo återföras till de budgetposter som omfattar de åtgärder som avses i artikel 5.2 c i den här förordningen och i den mån det är nödvändigt göras tillgängligt för finansiering av den reserv som inrättas genom den här artikeln efter det att de anslag som är tillgängliga inom ramen för det särskilda utgiftstaket för EGFJ har beaktats. Om anslag från reserven för kriser i jordbrukssektorn skulle förbli tillgängliga efter det att den reserv som inrättas genom den här artikeln har finansierats ska dessa återföras till de budgetposter som omfattar de åtgärder som avses i artikel 5.2 c i den här förordningen.

Artikel 17

Finansiell disciplin

1.   En justeringsgrad för interventioner i form av direktstöd enligt artikel 5.2 c i denna förordning och för unionens ekonomiska bidrag till direktstöd enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 för de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 e i den här förordningen (justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under motsvarande särskilda utgiftstak för ett visst budgetår tyder på att de tillämpliga årliga taken kommer att överskridas.

Justeringsgraden ska tillämpas på utbetalningar som beviljas jordbrukare för sådana interventioner och särskilda åtgärder som avses i första stycket i denna punkt och som överstiger 2 000 EUR för motsvarande kalenderår. Vid tillämpning av detta stycke ska artikel 17.4 i förordning (EU) 2021/2115 gälla i tillämpliga delar.

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa justeringsgraden senast den 30 juni det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

2.   Fram till den 1 december det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig får kommissionen, på grundval av ny information, anta genomförandeakter för att anpassa den justeringsgrad som fastställts enligt punkt 1 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

3.   Om finansiell disciplin tillämpats ska de anslag som överförts i enlighet med artikel 12.2 d i budgetförordningen användas för att finansiera utgifter enligt artikel 5.2 c i den här förordningen, i den utsträckning som krävs för att undvika upprepad tillämpning av finansiell disciplin.

Om anslag som ska föras över i enlighet med första stycket förblir tillgängliga och det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden som är tillgängligt för återbetalning motsvarar åtminstone 0,2 % av det årliga taket för EGFJ-utgifter får kommissionen anta genomförandeakter som anger per medlemsstat det belopp av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden som ska återbetalas till de slutliga stödmottagarna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

4.   De belopp som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 3 andra stycket ska återbetalas till de slutliga stödmottagarna av medlemsstaterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Medlemsstaterna får tillämpa ett minimitröskelvärde för återbetalning per slutlig stödmottagare. Den återbetalningen ska endast tillämpas för slutliga stödmottagare i de medlemsstater där finansiell disciplin tillämpats under det föregående räkenskapsåret.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102, vilka är nödvändiga för att säkerställa att finansiell disciplin tillämpas på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, med avseende på att komplettera denna förordning med regler för beräkning av den finansiella disciplin som medlemsstaterna ska tillämpa på jordbrukarna.

Artikel 18

Förfarande för budgetdisciplin

1.   Om det när budgetförslaget för budgetår N upprättas verkar finnas risk för att det belopp som avses i artikel 14 i denna förordning för budgetår N kommer att överskridas, ska kommissionen föreslå de åtgärder som behövs för att säkerställa att detta belopp inte överskrids. Dessa åtgärder ska antas av Europaparlamentet och rådet om den rättsliga grunden för den relevanta åtgärden är artikel 43.2 i EUF-fördraget eller av rådet om den rättsliga grunden för den relevanta åtgärden är artikel 43.3 i EUF-fördraget.

2.   Närhelst kommissionen bedömer att det finns risk för att det belopp som avses i artikel 14 i denna förordning kan komma att överskridas och den inte har möjlighet att vidta tillräckliga åtgärder för att avhjälpa situationen, ska kommissionen för att säkerställa att beloppet inte överskrids föreslå andra åtgärder. Dessa åtgärder ska antas av Europaparlamentet och rådet om den rättsliga grunden för den relevanta åtgärden är artikel 43.2 i EUF-fördraget eller av rådet om den rättsliga grunden för den relevanta åtgärden är artikel 43.3 i EUF-fördraget.

3.   Om det vid slutet av budgetår N visar sig att medlemsstaternas ersättningsanspråk överskrider eller kan komma att överskrida det belopp som avses i artikel 14 ska kommissionen

| a) | beakta de anspråk medlemsstaterna har lagt fram i proportion till den tillgängliga budgeten, och anta genomförandeakter för att preliminärt fastställa beloppet för utbetalningarna för den berörda månaden, |
| --- | --- |

a)

beakta de anspråk medlemsstaterna har lagt fram i proportion till den tillgängliga budgeten, och anta genomförandeakter för att preliminärt fastställa beloppet för utbetalningarna för den berörda månaden,

| b) | för samtliga medlemsstater senast den 28 februari budgetår N + 1 fastställa deras situation när det gäller unionsfinansiering för budgetår N, |
| --- | --- |

b)

för samtliga medlemsstater senast den 28 februari budgetår N + 1 fastställa deras situation när det gäller unionsfinansiering för budgetår N,

| c) | anta genomförandeakter för att fastställa det totala beloppet av unionsfinansiering uppdelat per medlemsstat på grundval av en samlad unionsfinansieringsnivå inom gränserna för det belopp som gällde för månadsutbetalningarna, |
| --- | --- |

c)

anta genomförandeakter för att fastställa det totala beloppet av unionsfinansiering uppdelat per medlemsstat på grundval av en samlad unionsfinansieringsnivå inom gränserna för det belopp som gällde för månadsutbetalningarna,

| d) | senast i samband med de månadsutbetalningar som hänför sig till mars månad budgetår N + 1 betala eventuell kompensation som ska ges med avseende på medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

senast i samband med de månadsutbetalningar som hänför sig till mars månad budgetår N + 1 betala eventuell kompensation som ska ges med avseende på medlemsstaterna.

De genomförandeakter som föreskrivs i första stycket a och c i denna punkt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Artikel 19

System för tidig varning och övervakning

I syfte att säkerställa att budgettaket i artikel 14 inte överskrids ska kommissionen införa ett månatligt system för tidig varning och övervakning med avseende på EGFJ-utgifter.

För det ändamålet ska kommissionen i början av varje budgetår fastställa månatliga utgiftsprofiler, när så är lämpligt, på grundval av medelvärdet av månadsutgifterna under de tre föregående åren.

Kommissionen ska periodvis lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet där utvecklingen för utbetalade utgifter granskas i förhållande till profilerna och där en bedömning görs av det planerade genomförandet för det innevarande budgetåret.

Avsnitt 2

Finansiering av utgifter

Artikel 20

Månadsutbetalningar

1.   De medel som behövs för att finansiera de utgifter som avses i artikel 5.2 ska kommissionen ställa till medlemsstaternas förfogande genom månadsutbetalningar på grundval av de utgifter som de ackrediterade utbetalande organen har betalat under en referensperiod.

2.   Till dess att kommissionen överför månadsutbetalningarna ska medlemsstaterna tillhandahålla de medel som behövs för att betala utgifterna, alltefter de ackrediterade utbetalande organens behov.

Artikel 21

Förfarande för månadsutbetalningar

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 53, 54 och 55, ska kommissionen göra månadsutbetalningar för utgifter som har betalats ut av ackrediterade utbetalande organ under referensmånaden.

2.   Månadsutbetalningarna ska göras till varje medlemsstat senast den tredje arbetsdagen i den andra månaden efter den månad då utgifterna har betalats, med beaktande av minskningar eller innehållanden som tillämpas enligt artiklarna 39–42 eller eventuella andra korrigeringar. De utgifter som medlemsstaterna betalar ut under perioden 1–15 oktober ska behandlas som om de betalats under oktober månad. De utgifter som betalas ut under perioden 16–31 oktober ska behandlas som om de betalats ut under november månad.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de månadsutbetalningar som den gör på grundval av medlemsstaternas utgiftsdeklarationer och den information som lämnas i enlighet med artikel 90.1. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 103.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de tilläggsutbetalningar eller avdrag för att justera de utbetalningar som gjorts i enlighet med punkt 3. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 103.

5.   Kommissionen ska genast informera medlemsstaten om medlemsstatens eventuella överskridande av de finansiella taken.

Artikel 22

Administrativa kostnader och personalkostnader

Utgifter för administrativa kostnader och personalkostnader som medlemsstaterna och mottagare av stöd från EGFJ betalar ska inte bäras av EGFJ.

Artikel 23

Utgifter för offentlig intervention

1.   Om det inom ramen för den samlade marknadsordningen inte fastställs något belopp per enhet vid en offentlig intervention, ska EGFJ finansiera den berörda åtgärden på grundval av enhetliga schablonbelopp, särskilt när det gäller medel som härrör från medlemsstaterna och som används för uppköp av produkter, materiella åtgärder i samband med lagring och, i förekommande fall, bearbetning av de produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention enligt artikel 11 i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om

| a) | den typ av åtgärder som kan komma i fråga för unionsfinansiering samt ersättningsvillkoren, |
| --- | --- |

a)

den typ av åtgärder som kan komma i fråga för unionsfinansiering samt ersättningsvillkoren,

| b) | villkoren för stödberättigande och beräkningsmetoderna som baseras på information som faktiskt har iakttagits av de utbetalande organen, schablonbelopp som kommissionen har fastställt eller schablonbelopp och icke-schablonbelopp som fastställs i jordbrukslagstiftning inom specifika sektorer, |
| --- | --- |

b)

villkoren för stödberättigande och beräkningsmetoderna som baseras på information som faktiskt har iakttagits av de utbetalande organen, schablonbelopp som kommissionen har fastställt eller schablonbelopp och icke-schablonbelopp som fastställs i jordbrukslagstiftning inom specifika sektorer,

| c) | värderingen av de insatser som görs i samband med offentlig intervention, de åtgärder som ska vidtas i händelse av förlorade eller försämrade produkter i samband med offentlig intervention och fastställandet av de belopp som ska finansieras. |
| --- | --- |

c)

värderingen av de insatser som görs i samband med offentlig intervention, de åtgärder som ska vidtas i händelse av förlorade eller försämrade produkter i samband med offentlig intervention och fastställandet av de belopp som ska finansieras.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Artikel 24

Inhämtande av satellitdata

Kommissionen och medlemsstaterna ska enas om förteckningen över de satellitdata som krävs för det arealövervakningssystem som avses i artikel 66.1 c, i enlighet med den specifikation som utarbetas av varje medlemsstat.

I enlighet med artikel 7 b ska kommissionen kostnadsfritt tillhandahålla dessa satellitdata till de myndigheter som är behöriga för arealövervakningssystemet eller till tjänsteleverantörer som bemyndigats av dessa myndigheter att företräda dem.

Kommissionen ska fortsätta att äga dessa satellitdata.

Kommissionen får anförtro specialiserade organ att utföra uppgifter som rör teknik eller arbetsmetoder i samband med det arealövervakningssystem som avses i artikel 66.1 c.

Artikel 25

Övervakning av jordbruksresurser

1.   De åtgärder som finansieras enligt artikel 7 c ska syfta till att ge kommissionen medel att

| a) | förvalta unionens jordbruksmarknader i ett globalt perspektiv, |
| --- | --- |

a)

förvalta unionens jordbruksmarknader i ett globalt perspektiv,

| b) | säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, övervakning av tillståndet för mark, grödor, odlingslandskap och jordbruksmark så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket, och för att möjliggöra en bedömning av jordbrukssystemens motståndskraft och framstegen mot uppnåendet av de av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling som är relevanta, |
| --- | --- |

b)

säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, övervakning av tillståndet för mark, grödor, odlingslandskap och jordbruksmark så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket, och för att möjliggöra en bedömning av jordbrukssystemens motståndskraft och framstegen mot uppnåendet av de av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling som är relevanta,

| c) | dela tillgången till de beräkningar som avses i led b i ett internationellt sammanhang, såsom initiativ som samordnas av FN-organisationer, inbegripet upprättandet av inventeringar av växthusgaser inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, eller andra internationella organ, |
| --- | --- |

c)

dela tillgången till de beräkningar som avses i led b i ett internationellt sammanhang, såsom initiativ som samordnas av FN-organisationer, inbegripet upprättandet av inventeringar av växthusgaser inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, eller andra internationella organ,

| d) | bidra till särskilda åtgärder som ökar öppenheten på världsmarknaderna, med beaktande av unionens mål och åtaganden, |
| --- | --- |

d)

bidra till särskilda åtgärder som ökar öppenheten på världsmarknaderna, med beaktande av unionens mål och åtaganden,

| e) | säkerställa teknisk uppföljning av det agrometeorologiska systemet. |
| --- | --- |

e)

säkerställa teknisk uppföljning av det agrometeorologiska systemet.

2.   Enligt artikel 7 c ska kommissionen finansiera de åtgärder som rör

| a) | insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data, |
| --- | --- |

a)

insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data,

| b) | skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats, |
| --- | --- |

b)

skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats,

| c) | utförande av särskilda studier om klimatförhållanden, |
| --- | --- |

c)

utförande av särskilda studier om klimatförhållanden,

| d) | fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och |
| --- | --- |

d)

fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och

| e) | aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller. |
| --- | --- |

e)

aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller.

Vid behov ska dessa åtgärder genomföras i samarbete med Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentrumet och nationella laboratorier och organ eller med deltagande från den privata sektorn.

Artikel 26

Genomförandebefogenheter avseende artiklarna 24 och 25

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa

| a) | regler om finansieringen enligt artikel 7 b och c, |
| --- | --- |

a)

regler om finansieringen enligt artikel 7 b och c,

| b) | det förfarande genom vilket åtgärderna i artiklarna 24 och 25 ska genomföras för att uppfylla de uppsatta målen, |
| --- | --- |

b)

det förfarande genom vilket åtgärderna i artiklarna 24 och 25 ska genomföras för att uppfylla de uppsatta målen,

| c) | den ram som styr inhämtande, förbättring och användning av satellitdata och meteorologiska data samt de tillämpliga tidsfristerna. |
| --- | --- |

c)

den ram som styr inhämtande, förbättring och användning av satellitdata och meteorologiska data samt de tillämpliga tidsfristerna.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL II

EJFLU

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser för Ejflu

Artikel 27

Bestämmelser som gäller för alla utbetalningar

1.   Kommissionens utbetalningar av det Ejflu-bidrag som avses i artikel 6 ska inte överskrida budgetåtagandena.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 34.1 ska dessa utbetalningar anslås till det tidigaste gällande budgetåtagandet.

2.   Artikel 110 i budgetförordningen ska vara tillämplig.

Avsnitt 2

Ejflu-finansiering inom ramen för den strategiska GJP-planen

Artikel 28

Ekonomiskt bidrag från Ejflu

Det ekonomiska bidraget från Ejflu för utgifter inom ramen för strategiska GJP-planer ska fastställas för varje strategisk GJP-plan, inom de tak som fastställs i unionsrätten med avseende på stöd från Ejflu till interventioner inom ramen för strategiska GJP-planer.

Artikel 29

Budgetåtaganden

1.   Kommissionens genomförandebeslut om godkännande av en strategisk GJP-plan ska utgöra ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110.1 i budgetförordningen och när beslutet anmälts till berörd medlemsstat ska det utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i den förordningen. I det genomförandebeslutet ska bidraget per år specificeras.

2.   Unionens budgetåtaganden för varje strategisk GJP-plan ska göras i årliga delbetalningar mellan den 1 januari 2023 och den 31 december 2027. Genom undantag från artikel 111.2 i budgetförordningen ska budgetåtagandena för den första delbetalningen för varje strategisk GJP-plan följa på kommissionens godkännande av den strategiska GJP-planen och anmälan av detta till medlemsstaten. Budgetåtagandena för efterföljande delbetalningar ska göras av kommissionen före den 1 maj varje år, på grundval av det genomförandebeslut som avses i punkt 1 i den här artikeln, utom när artikel 16 i budgetförordningen är tillämplig.

Avsnitt 3

Ekonomiskt bidrag till interventioner för landsbygdsutveckling

Artikel 30

Bestämmelser som gäller för utbetalningar för interventioner för landsbygdsutveckling

1.   Medlemsstaterna ska få tillgång till de anslag som är nödvändiga för att finansiera de utgifter som avses i artikel 6 i form av förfinansiering, mellanliggande betalningar och slutbetalningar såsom beskrivs i detta avsnitt.

2.   Det totala beloppet av förfinansiering och mellanliggande betalningar får tillsammans för varje strategisk GJP-plan uppgå till högst 95 % av bidraget från Ejflu.

När taket på 95 % har nåtts ska medlemsstaterna fortsätta att överlämna betalningsansökningar till kommissionen.

Artikel 31

Bestämmelser om förfinansiering

1.   Kommissionen ska, efter sitt genomförandebeslut om godkännande av en strategisk GJP-plan, betala ett inledande förfinansieringsbelopp till medlemsstaten för hela den period som den strategiska GJP-planen pågår. Detta inledande förfinansieringsbelopp ska betalas i delbetalningar enligt följande:

| a) | 2023: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår. |
| --- | --- |

a)

2023: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår.

| b) | 2024: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår. |
| --- | --- |

b)

2024: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår.

| c) | 2025: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår. |
| --- | --- |

c)

2025: 1 % av Ejflus stöd till den strategiska GJP-planen för hela den period den pågår.

Om en strategisk GJP-plan godkänns 2024 eller senare ska delbetalningarna från föregående år betalas ut utan dröjsmål efter godkännandet.

2.   Det totala belopp som utbetalats som förfinansiering ska återbetalas till kommissionen om medlemsstaten inte har betalat några utgifter och inte har lämnat någon utgiftsdeklaration för den strategiska GJP-planen inom 24 månader från den dag då kommissionen betalade den första delbetalningen av förfinansieringsbeloppet. Förfinansieringen ska räknas av mot den första utgift som deklareras för den strategiska GJP-planen.

3.   Ingen ytterligare förfinansiering ska betalas eller drivas in när en överföring har skett till eller från Ejflu i enlighet med artikel 103 i förordning (EU) 2021/2115

4.   Den ränta som förfinansieringen ger upphov till ska användas för den strategiska GJP-planen och avräknas från beloppet för offentliga utgifter i den slutliga utgiftsdeklarationen.

5.   Det totala förfinansieringsbeloppet ska slutjusteras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 53 innan den strategiska GJP-planen avslutas.

Artikel 32

Mellanliggande betalningar

1.   Mellanliggande betalningar ska göras för varje strategisk GJP-plan. De ska beräknas genom att den bidragsnivå som avses i artikel 91 i förordning (EU) 2021/2115
  +
  tillämpas på de offentliga utgifter som betalas ut för varje interventionstyp, med undantag för utbetalningar från den ytterligare nationella finansiering som avses i artikel 115.5 i den förordningen.

Mellanliggande betalningar ska även inkludera de belopp som avses i artikel 94.2 i förordning (EU) 2021/2115

2.   I den mån det finns tillgängliga medel, ska kommissionen, med beaktande av minskningar eller innehållanden som tillämpas enligt artiklarna 39–42, göra mellanliggande betalningar för att ersätta utgifter som betalas ut av ackrediterade utbetalande organ för genomförandet av strategiska GJP-planer.

3.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska utgiftsdeklarationen inbegripa de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, som avsatts för garantiavtal av den förvaltande myndigheten till eller till förmån för slutmottagare enligt artikel 80.5 första stycket a, b och c i förordning (EU) 2021/2115

4.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 59.2 i förordning (EU) 2021/1060 ska de utgiftsdeklarationer som inbegriper utgifter för finansieringsinstrument uppfylla följande villkor:

| a) | Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen ska ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och får uppgå till högst 30 % av det totala belopp för de stödberättigande offentliga utgifterna som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet. |
| --- | --- |

a)

Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen ska ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och får uppgå till högst 30 % av det totala belopp för de stödberättigande offentliga utgifterna som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet.

| b) | Det belopp som ingår i följande utgiftsdeklarationer som lämnas in under den stödberättigandeperiod som definieras i artikel 86.4 i förordning (EU) 2021/2115 ska innehålla den stödberättigande utgift som avses i artikel 80.5 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Det belopp som ingår i följande utgiftsdeklarationer som lämnas in under den stödberättigandeperiod som definieras i artikel 86.4 i förordning (EU) 2021/2115 ska innehålla den stödberättigande utgift som avses i artikel 80.5 i den förordningen.

5.   De belopp som betalas ut i enlighet med punkt 4 a i denna artikel ska betraktas som förskott vid tillämpning av artikel 37.2. Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen enligt punkt 4 a i den här artikeln ska avräknas från kommissionens räkenskaper senast i årsräkenskaperna för det sista genomförandeåret för den relevanta strategiska GJP-planen.

6.   Kommissionen ska göra en mellanliggande betalning endast om följande krav har uppfyllts:

| a) | En utgiftsdeklaration som är underskriven av det ackrediterade utbetalande organet har översänts till kommissionen i enlighet med artikel 90.1 c. |
| --- | --- |

a)

En utgiftsdeklaration som är underskriven av det ackrediterade utbetalande organet har översänts till kommissionen i enlighet med artikel 90.1 c.

| b) | Det totalbelopp för bidrag från Ejflu som tilldelats varje interventionstyp för hela den period som den strategiska GJP-planen omfattar har inte överskridits. |
| --- | --- |

b)

Det totalbelopp för bidrag från Ejflu som tilldelats varje interventionstyp för hela den period som den strategiska GJP-planen omfattar har inte överskridits.

| c) | De handlingar som ska lämnas in har översänts till kommissionen i enlighet med artiklarna 9.3 och 12.2. |
| --- | --- |

c)

De handlingar som ska lämnas in har översänts till kommissionen i enlighet med artiklarna 9.3 och 12.2.

7.   Om något av kraven i punkt 6 inte är uppfyllt, ska kommissionen genast underrätta det ackrediterade utbetalande organet, eller samordningsorganet i de fall ett sådant har utsetts. Om ett av kraven i punkt 6 a eller c inte är uppfyllt ska utgiftsdeklarationen anses vara ogiltig.

8.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 53, 54 och 55, ska kommissionen göra mellanliggande betalningar senast 45 dagar efter det att en utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i punkt 6 i den här artikeln har diarieförts.

9.   De ackrediterade utbetalande organen ska upprätta och till kommissionen översända, direkt eller via samordningsorganet om ett sådant har utsetts, löpande utgiftsdeklarationer för de strategiska GJP-planerna, med den periodicitet som fastställs av kommissionen. Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa denna periodicitet. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Utgiftsdeklarationerna ska omfatta utgifter som de utbetalande organen har betalat under varje berörd tidsperiod. De ska även omfatta de belopp som avses i artikel 94.2 i förordning (EU) 2021/2115 Om det inte går att lämna en deklaration för de utgifter som avses i artikel 86.3 i den förordningen under den aktuella perioden på grund av kommissionens pågående godkännande av en ändring i den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 119.10 i den förordningen, får en deklaration för dessa utgifter lämnas under efterföljande perioder.

De mellanliggande utgiftsdeklarationerna för utgifter som betalas ut från och med den 16 oktober ska belasta budgeten det påföljande året.

10.   Om den vidaredelegerade utanordnaren begär ytterligare verifieringar till följd av ofullständig eller otydlig information eller meningsskiljaktigheter, tolkningsskillnader eller andra inkonsekvenser när det gäller en utgiftsdeklaration för en referensperiod, särskilt när detta beror på att den information som krävs enligt förordning (EU) 2021/2115 och kommissionsakter antagna enligt den förordningen inte har meddelats, ska den berörda medlemsstaten på begäran av den vidaredelegerade utanordnaren lämna ytterligare information inom en period som anges i begäran med hänsyn till hur allvarligt problemet är.

Den tidsfrist för mellanliggande betalningar som fastställs i punkt 8 får avbrytas för hela eller en del av det belopp för vilket stöd har begärts i högst sex månader från den dag då begäran om information sändes till dess att den begärda informationen har mottagits och bedömts vara tillfredsställande. Medlemsstaten får samtycka till en förlängning av avbrottsperioden med en ytterligare period på tre månader.

Om den berörda medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran om ytterligare information inom den period som fastställts i denna begäran, eller om det inlämnade svaret anses vara otillräckligt eller visar att tillämpliga regler inte har följts, eller att unionsmedel har använts på ett felaktigt sätt, får kommissionen minska eller hålla inne utbetalningar i enlighet med artiklarna 39–42.

Artikel 33

Slutbetalning och avslutande av interventioner för landsbygdsutveckling i den strategiska GJP-planen

1.   Efter mottagande av den sista årliga prestationsrapporten om genomförandet av en strategisk GJP-plan ska kommissionen göra slutbetalningen, under förutsättning att resurser finns tillgängliga, på grundval av den finansieringsplan som gäller för Ejflu-interventionstyperna, årsräkenskaperna för det senaste genomförandeåret för den aktuella strategiska GJP-planen och motsvarande beslut om avslutande av räkenskaperna. Dessa räkenskaper ska ha inkommit till kommissionen senast sex månader efter det fastställda slutdatum för stödberättigande av utgifter som föreskrivs i artikel 86.4 i förordning (EU) 2021/2115, och ska omfatta de utgifter som det utbetalande organet har betalat ut fram till och med det sista datumet för stödberättigande av utgifter.

2.   Slutbetalningen ska göras senast sex månader från och med den dag då kommissionen anser att den information och de handlingar som avses i punkt 1 i denna artikel är godtagbara och den sista uppsättningen årsräkenskaper har avslutats. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 34.5 ska de återstående belopp som det fortfarande finns åtaganden för efter slutbetalningen återtas av kommissionen inom en period av sex månader.

3.   Om den sista årliga prestationsrapporten och de handlingar som är nödvändiga för avslutandet av räkenskaperna för den strategiska GJP-planens sista genomförandeår inte har kommit in till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 1 i denna artikel medför detta automatiskt återtagande av medlen enligt artikel 34.

Artikel 34

Automatiskt återtagande för strategiska GJP-planer

1.   Kommissionen ska automatiskt återta den del av ett budgetåtagande för interventioner för landsbygdsutveckling i en strategisk GJP-plan som inte har använts för förfinansiering eller för mellanliggande betalningar eller för vilken den inte har mottagit någon utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 32.6 a och c avseende utgifter som betalats ut senast den 31 december det andra året efter det år då budgetåtagandet gjordes.

2.   Den del av de budgetåtaganden som ännu inte har avslutats vid det sista datumet för stödberättigande enligt artikel 86.4 i förordning (EU) 2021/2115 och för vilken ingen utgiftsdeklaration har lämnats in senast sex månader efter detta datum, ska automatiskt återtas.

3.   I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen mottar en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 3.

4.   Följande ska inte beaktas vid beräkningen av det automatiska återtagandet:

| a) | Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 2. |
| --- | --- |

a)

Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 2.

| b) | Den del av budgetåtagandena som inte har betalats ut av ett utbetalande organ på grund av force majeure som allvarligt påverkar genomförandet av den strategiska GJP-planen; de nationella myndigheter som åberopar force majeure ska påvisa de direkta följderna för genomförandet av hela eller delar av interventionerna för landsbygdsutveckling i den strategiska GJP-planen. |
| --- | --- |

b)

Den del av budgetåtagandena som inte har betalats ut av ett utbetalande organ på grund av force majeure som allvarligt påverkar genomförandet av den strategiska GJP-planen; de nationella myndigheter som åberopar force majeure ska påvisa de direkta följderna för genomförandet av hela eller delar av interventionerna för landsbygdsutveckling i den strategiska GJP-planen.

Medlemsstaten ska senast den 31 januari varje år till kommissionen skicka information om de undantag som avses i första stycket avseende de belopp som deklarerats före utgången av föregående år.

5.   Kommissionen ska i god tid informera medlemsstaterna om det finns risk för att automatiskt återtagande kan komma att tillämpas. Kommissionen ska också informera dem om vilket belopp som kan komma att återtas på grundval av de uppgifter som den har tillgång till. Medlemsstaterna ska ges två månader från och med den dag då de mottar denna information för att godkänna det berörda beloppet eller framföra synpunkter. Kommissionen ska genomföra det automatiska återtagandet senast nio månader efter utgången av den sista tidsfrist som avses i punkterna 1, 2 och 3.

6.   Vid automatiskt återtagande ska Ejflus bidrag till den berörda strategiska GJP-planen för det aktuella året minskas med det automatiskt återtagna beloppet. Den berörda medlemsstaten ska lägga fram en reviderad finansieringsplan som fördelar stödminskningen mellan de olika interventionstyperna för godkännande av kommissionen. I annat fall ska kommissionen proportionellt minska de belopp som tilldelats varje interventionstyp.

KAPITEL III

Gemensamma bestämmelser

Artikel 35

Budgetår för jordbruket

Utan att det påverkar de särskilda bestämmelser om deklaration av utgifter och inkomster för offentlig intervention som fastställs av kommissionen enligt artikel 47.2 första stycket a ska räkenskapsåret omfatta de utgifter och de inkomster som de utbetalande organen tar upp i räkenskaperna för EGFJ och Ejflu när det gäller räkenskapsår N som börjar den 16 oktober år N – 1 och löper till den 15 oktober år N.

Artikel 36

Ingen dubbelfinansiering

Medlemsstaterna ska säkerställa att utgifter som finansieras inom ramen för EGFJ eller Ejflu inte finansieras från någon annan post i unionens budget.

Inom ramen för Ejflu får en insats erhålla olika former av stöd från den strategiska GJP-planen och från de övriga fonder som avses i artikel 1.1 i förordning (EU) 2021/1060 eller från andra unionsinstrument endast om det sammanlagda ackumulerade stödbelopp som beviljats enligt de olika stödformerna inte överstiger den högsta stödnivå eller det högsta stödbelopp som är tillämpligt för den interventionstypen enligt avdelning III i förordning (EU) 2021/2115 I sådana fall ska medlemsstaterna inte deklarera samma utgifter till kommissionen för stöd

| a) | från en annan fond som avses i artikel 1.1 i förordning (EU) 2021/1060 eller från ett annat unionsinstrument, eller |
| --- | --- |

a)

från en annan fond som avses i artikel 1.1 i förordning (EU) 2021/1060 eller från ett annat unionsinstrument, eller

| b) | från samma strategiska GJP-plan. |
| --- | --- |

b)

från samma strategiska GJP-plan.

Det utgiftsbelopp som ska föras in i en utgiftsdeklaration får beräknas proportionellt i enlighet med den handling som anger villkoren för stödet.

Artikel 37

Stödberättigande för utgifter som betalats ut av utbetalande organ

1.   De utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6 får finansieras av unionen endast om de har betalats av ackrediterade utbetalande organ och om

| a) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga unionsregler, eller |
| --- | --- |

a)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga unionsregler, eller

| b) | vad gäller de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115,






  i) | det finns en motsvarande rapporterad output, och |
| --- | --- | --- |

b)

vad gäller de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115,

i)

det finns en motsvarande rapporterad output, och

| ii) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, vilket inte omfattar de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de relevanta strategiska GJP-planerna. |
| --- | --- |

ii)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, vilket inte omfattar de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de relevanta strategiska GJP-planerna.

2.   Punkt 1 b i ska inte tillämpas på förskott som betalats ut till stödmottagare inom ramen för de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115

Artikel 38

Iakttagande av betalningsfrister

1.   Om betalningsfrister föreskrivs i unionsrätten ska utbetalningar som görs av ett utbetalande organ till en stödmottagare före tidigast möjliga betalningsdatum eller efter sista möjliga betalningsdatum inte berättiga till unionsfinansiering.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om de omständigheter och villkor under vilka de utbetalningar som avses i punkt 1 i den här artikeln får anses vara stödberättigande, med beaktande av proportionalitetsprincipen.

Artikel 39

Minskning av månadsutbetalningar och mellanliggande betalningar

1.   Om kommissionen på grundval av utgiftsdeklarationer eller den information och de deklarationer och handlingar som avses i artikel 90 fastställer att de finansiella tak som fastställs i unionsrätten har överskridits, ska kommissionen minska månadsutbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32.

2.   Om kommissionen på grundval av utgiftsdeklarationerna eller den information och de deklarationer och handlingar som avses i artikel 90 fastställer att betalningsfristerna i artikel 38 inte har iakttagits, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om detta och ge den möjlighet att lämna sina synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. Om medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran inom den perioden, eller om kommissionen har dragit slutsatsen att det svar som lämnats är uppenbart otillräckligt, får kommissionen minska månadsutbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32.

3.   Minskningar enligt denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artikel 53.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler om förfarandet och andra praktiska arrangemang för att den mekanism som avses i 38 ska fungera. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 40

Innehållande av utbetalningar i samband med det årliga avslutet

1.   Om medlemsstaterna inte lämnar in de handlingar som avses i artiklarna 9.3 och 12.2 inom de tidsfrister som föreskrivs i artikel 9.3, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne det totala beloppet av de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den mottar de saknade handlingarna från den berörda medlemsstaten, under förutsättning att dagen för mottagande inte är senare än sex månader efter den berörda tidsfristen.

Vad gäller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32 ska utgiftsdeklarationerna anses vara ogiltiga i enlighet med punkt 7 i den artikeln.

2.   Om kommissionen inom ramen för det årliga prestationsavslut som avses i artikel 54 fastställer att skillnaden mellan den deklarerade utgiften och det belopp som motsvarar relevant rapporterad output är mer än 50 % och medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32.

Innehållandet ska tillämpas på den relevanta utgiften i fråga om interventioner som har varit föremål för den minskning som avses i artikel 54.2 och beloppet som hålls inne ska inte överstiga den procentsats som motsvarar den minskning som tillämpats i enlighet med artikel 54.2. De innehållna beloppen ska återbetalas av kommissionen till medlemsstaterna eller förbli permanent nedsatta senast genom den genomförandeakt som avses i artikel 54 och som avser det år för vilket utbetalningarna hölls inne. Om medlemsstaterna kan påvisa att de nödvändiga korrigerande åtgärderna har vidtagits får kommissionen emellertid återuppta utbetalningarna tidigare genom en separat genomförandeakt.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på innehållandet av utbetalningarna.

4.   De genomförandeakter som föreskrivs i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Innan kommissionen antar de genomförandeakter som avses i punkt 1 och punkt 2 första stycket i den här artikeln, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar.

5.   I de genomförandeakter där de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32 fastställs, ska de genomförandeakter som antas enligt den här artikeln beaktas.

Artikel 41

Innehållande av utbetalningar i samband med den fleråriga prestationsövervakningen

1.   Om kommissionen i enlighet med artikel 135.2 och 135.3 i förordning (EU) 2021/2115 uppmanar den berörda medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan ska den medlemsstaten, i samråd med kommissionen, utarbeta en sådan handlingsplan. Handlingsplanen ska inkludera de planerade avhjälpande åtgärderna, tydliga framstegsindikatorer och den tidsram inom vilken framstegen måste uppnås. Denna tidsram får omfatta mer än ett räkenskapsår.

Den berörda medlemsstaten ska svara inom två månader efter kommissionens begäran om en handlingsplan.

Inom två månader efter mottagandet av handlingsplanen från den berörda medlemsstaten ska kommissionen, i förekommande fall, skriftligen underrätta den medlemsstaten om sina invändningar mot den inlämnade handlingsplanen och begära att den ändras. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen, såsom den godkänts av kommissionen, och följa den förväntade tidsramen för att genomföra den.

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler om handlingsplanernas struktur och förfarandet för att upprätta handlingsplanerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

2.   Om medlemsstaten inte lägger fram eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1 i denna artikel, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, eller om den inte har ändrats i enlighet med kommissionens skriftliga begäran som avses i den punkten, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32.

Genom undantag från första stycket i denna punkt ska kommissionens begäran om en handlingsplan för räkenskapsåret 2025 inte leda till innehållande av utbetalningar före prestationsöversynen för räkenskapsåret 2026, i enlighet med artikel 135.3 i förordning (EU) 2021/2115.

Det innehållande av utbetalningar som avses i första stycket ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen på de relevanta utgifter som rör de interventioner som skulle omfattas av den handlingsplanen.

Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när tillfredsställande framsteg mot målen har uppnåtts på grundval av den prestationsöversyn som avses i artikel 135 i förordning (EU) 2021/2115 eller på grundval av den berörda medlemsstatens frivilliga anmälan under räkenskapsåret om framstegen med handlingsplanen och med de korrigerande åtgärder som vidtagits för att avhjälpa bristerna.

Om situationen inte är avhjälpt vid utgången av den tolfte månaden efter innehållandet av utbetalningarna får kommissionen anta en genomförandeakt som slutgiltigt minskar det innehållna beloppet för den berörda medlemsstaten.

De genomförandeakter som föreskrivs i denna punkt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Innan kommissionen antar sådana genomförandeakter ska den underrätta den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna samt villkoren för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga prestationsövervakningen.

Artikel 42

Innehållande av utbetalningar i samband med brister i styrningssystemen

1.   Vid allvarliga brister i styrningssystemens funktion ska kommissionen vid behov uppmana den berörda medlemsstaten att lämna in en handlingsplan som innehåller de avhjälpande åtgärder som krävs och tydliga framstegsindikatorer. Handlingsplanen ska fastställas i samråd med kommissionen. Den berörda medlemsstaten ska svara inom två månader efter kommissionens begäran för att bedöma behovet av en handlingsplan.

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om handlingsplanernas struktur och förfarandet för att upprätta handlingsplanerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

2.   Om medlemsstaten inte lägger fram eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1 i denna artikel eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, eller om den inte har genomförts i enlighet med kommissionens skriftliga begäran enligt den punkten, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32.

Innehållandet av utbetalningarna ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen på de relevanta utgifter som betalats ut av medlemsstaten och för vilka brister förekommer under en period som ska fastställas i de genomförandeakter som avses i första stycket i denna punkt och som inte ska vara längre än tolv månader. Om villkoren för innehållandet fortfarande är uppfyllda, får kommissionen anta genomförandeakter för att förlänga den perioden med ytterligare perioder, dock högst tolv månader totalt. De innehållna beloppen ska beaktas när de genomförandeakter som avses i artikel 55 antas.

3.   De genomförandeakter som föreskrivs i punkt 2 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Innan kommissionen antar sådana genomförandeakter, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar.

4.   De genomförandeakter i vilka de månadsutbetalningar som avses i artikel 21.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 32 fastställs ska beakta genomförandeakter som antagits enligt punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 43

Separata räkenskaper

1.   Varje utbetalande organ ska föra separata räkenskaper för de anslag som unionens budget föreskriver för EGFJ och Ejflu.

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler om den skyldighet som föreskrivs i denna artikel och de särskilda villkor som gäller för de uppgifter som ska bokföras i de utbetalande organens räkenskaper. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 44

Utbetalning till stödmottagare

1.   Utom i de fall där annat uttryckligen föreskrivs i unionsrätten ska medlemsstaterna säkerställa att utbetalningar av finansiering enligt denna förordning oavkortat görs till stödmottagarna.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att utbetalningar inom ramen för de interventioner och åtgärder som avses i artikel 65.2 görs tidigast den 1 december och senast den 30 juni påföljande kalenderår.

Trots vad som sägs i första stycket får medlemsstaterna

| a) | före den 1 december, men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % för interventioner i form av direktstöd och för de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013, |
| --- | --- |

a)

före den 1 december, men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % för interventioner i form av direktstöd och för de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013,

| b) | före den 1 december betala ut förskott på upp till 75 % när det gäller stöd som har beviljats inom interventioner för landsbygdsutveckling enligt artikel 65.2. |
| --- | --- |

b)

före den 1 december betala ut förskott på upp till 75 % när det gäller stöd som har beviljats inom interventioner för landsbygdsutveckling enligt artikel 65.2.

3.   Medlemsstaterna får besluta att betala ut förskott på upp till 50 % inom de interventioner som avses i artiklarna 73 och 77 i förordning (EU) 2021/2115

4.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att ändra den här artikeln genom att lägga till regler som gör det möjligt för medlemsstaterna att betala ut förskott vad gäller de interventioner som avses i avdelning III kapitel III i förordning (EU) 2021/2115 och vad gäller åtgärder som reglerar eller stöder jordbruksmarknader i enlighet med vad som anges i förordning (EU) nr 1308/2013 för att säkerställa att förskott utbetalas på ett enhetligt och icke-diskriminerande sätt.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa särskilda villkor för utbetalning av förskott, för att säkerställa att förskott utbetalas på ett enhetligt och icke-diskriminerande sätt.

6.   I en nödsituation ska kommissionen, på begäran av en medlemsstat, inom de gränser som anges i artikel 11.2 b i budgetförordningen och där så är lämpligt, anta genomförandeakter avseende tillämpningen av den här artikeln. Dessa genomförandeakter får avvika från punkt 2 i den här artikeln, men endast i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 45

Avsättning av inkomster för särskilda ändamål

1.   Följande ska anses vara inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 21.5 i budgetförordningen:

| a) | När det gäller utgifter inom ramen för både EGFJ och Ejflu, belopp enligt artiklarna 38, 54 och 55 i den här förordningen och artikel 54 i förordning (EU) nr 1306/2013, tillämplig i enlighet med artikel 104 i den här förordningen, och när det gäller utgifter inom ramen för EGFJ, belopp enligt artiklarna 53 och 56 i den här förordningen som ska betalas till unionens budget, inbegripet ränta på dessa belopp. |
| --- | --- |

a)

När det gäller utgifter inom ramen för både EGFJ och Ejflu, belopp enligt artiklarna 38, 54 och 55 i den här förordningen och artikel 54 i förordning (EU) nr 1306/2013, tillämplig i enlighet med artikel 104 i den här förordningen, och när det gäller utgifter inom ramen för EGFJ, belopp enligt artiklarna 53 och 56 i den här förordningen som ska betalas till unionens budget, inbegripet ränta på dessa belopp.

| b) | Belopp som motsvarar sanktioner som tillämpas i enlighet med artiklarna 12 och 14 i förordning (EU) 2021/2115 när det gäller utgifter inom ramen för EGFJ. |
| --- | --- |

b)

Belopp som motsvarar sanktioner som tillämpas i enlighet med artiklarna 12 och 14 i förordning (EU) 2021/2115 när det gäller utgifter inom ramen för EGFJ.

| c) | Säkerheter, borgen eller garantier som föreskrivs enligt unionsrätt som antagits inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, med undantag för interventioner för landsbygdsutveckling, och som senare förverkats, medlemsstaterna ska emellertid behålla förverkade säkerheter som ställts vid beviljande av export- eller importlicenser eller inom ramen för ett anbudsförfarande med det enda syftet att säkerställa att anbudsgivarna ger seriösa anbud. |
| --- | --- |

c)

Säkerheter, borgen eller garantier som föreskrivs enligt unionsrätt som antagits inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, med undantag för interventioner för landsbygdsutveckling, och som senare förverkats, medlemsstaterna ska emellertid behålla förverkade säkerheter som ställts vid beviljande av export- eller importlicenser eller inom ramen för ett anbudsförfarande med det enda syftet att säkerställa att anbudsgivarna ger seriösa anbud.

| d) | Belopp som slutgiltigt minskats i enlighet med artikel 41.2. |
| --- | --- |

d)

Belopp som slutgiltigt minskats i enlighet med artikel 41.2.

2.   De belopp som avses i punkt 1 ska betalas till unionens budget och ska, om de återanvänds, uteslutande användas för att finansiera EGFJ- eller Ejflu-utgifter.

3.   Denna förordning ska i tillämpliga delar gälla inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt punkt 1.

4.   När det gäller EGFJ ska artikel 113 i budgetförordningen gälla i tillämpliga delar för bokföringen av de inkomster avsatta för särskilda ändamål som avses i den här förordningen.

Artikel 46

Informationsåtgärder

1.   Tillhandahållandet av information som finansieras enligt artikel 7 e ska i synnerhet syfta till att hjälpa till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken samt upplysa allmänheten om dess innehåll och mål, inklusive dess samspel med klimatet, miljön och djurskyddet. Syftet med informationen är att upplysa medborgarna om svårigheterna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, upplysa jordbrukare och konsumenter, återupprätta konsumenternas förtroende efter kriser med hjälp av informationskampanjer, upplysa andra parter som verkar på landsbygden och främja en mer hållbar unionsmodell för jordbruket samt hjälpa medborgarna att förstå den.

Den är avsedd att erbjuda enhetlig, evidensbaserad, objektiv och heltäckande information, både i och utanför unionen, och beskriva de kommunikationsåtgärder som planeras i kommissionens fleråriga strategiska plan för jordbruk och landsbygdsutveckling.

2.   De åtgärder som anges i punkt 1 kan bestå av

| a) | årliga arbetsprogram eller andra specifika åtgärder som presenteras av tredje parter, |
| --- | --- |

a)

årliga arbetsprogram eller andra specifika åtgärder som presenteras av tredje parter,

| b) | verksamhet som genomförs på kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

b)

verksamhet som genomförs på kommissionens initiativ.

Åtgärder som är lagstadgade eller åtgärder som redan finansieras inom ramen för en annan unionsåtgärd ska uteslutas.

Vid genomförandet av den verksamhet som avses i första stycket b får kommissionen ta hjälp av externa experter.

De åtgärder som anges i första stycket ska också bidra till att säkerställa gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de allmänna målen i denna förordning.

3.   Kommissionen ska en gång om året offentliggöra en ansökningsomgång som iakttar de villkor som anges i budgetförordningen.

4.   Den kommitté som avses i artikel 103.1 ska informeras om de åtgärder som planeras och som vidtagits enligt den här artikeln.

5.   Kommissionen ska vartannat år överlämna en rapport om tillämpningen av denna artikel till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 47

Andra befogenheter för kommissionen som rör detta kapitel

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med villkor för när vissa typer av utgifter och inkomster inom ramen för EGFJ och Ejflu ska kompenseras.

Om unionens budget inte har antagits i början av budgetåret eller om det totala beloppet för de inplanerade åtagandena överskrider det tröskelvärde som anges i artikel 11.2 i budgetförordningen, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 i den här förordningen med avseende på att komplettera den här förordningen med regler om metoden för åtagandena och utbetalningen av beloppen.

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | finansiering och redovisning av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och Ejflu, |
| --- | --- |

a)

finansiering och redovisning av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och om andra utgifter som finansieras av EGFJ och Ejflu,

| b) | villkor och bestämmelser för automatiska återtagandeförfaranden. |
| --- | --- |

b)

villkor och bestämmelser för automatiska återtagandeförfaranden.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL IV

Avslutande av räkenskaperna

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 48

Samordnad granskning

I enlighet med artikel 127 i budgetförordningen ska kommissionen förlita sig på det arbete som utförts av de attesterande organ som avses i artikel 12 i den här förordningen, såvida den inte har underrättat den berörda medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete för ett visst räkenskapsår, och den ska ta hänsyn till detta i sin riskbedömning av behovet av revisioner genomförda av kommissionen i den medlemsstaten. Kommissionen ska underrätta den medlemsstaten om skälen till att den inte kan förlita sig på det berörda attesterande organets arbete.

Artikel 49

Kommissionens kontroller

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de kontroller som medlemsstaterna utför enligt nationella lagar och andra författningar eller artikel 287 i EUF-fördraget, kontroller som görs med stöd av artikel 322 i EUF-fördraget eller på grundval av förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, eller artikel 127 i budgetförordningen, får kommissionen anordna kontroller i medlemsstaterna i syfte att särskilt verifiera om

| a) | de administrativa rutinerna är förenliga med unionsreglerna, |
| --- | --- |

a)

de administrativa rutinerna är förenliga med unionsreglerna,

| b) | de utgifter som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 i den här förordningen och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) 2021/2115 har en motsvarande output i enlighet med vad som rapporterats i den årliga prestationsrapporten, |
| --- | --- |

b)

de utgifter som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 i den här förordningen och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) 2021/2115 har en motsvarande output i enlighet med vad som rapporterats i den årliga prestationsrapporten,

| c) | de utgifter som motsvarar de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1144/2014 har betalats och kontrollerats i enlighet med tillämpliga unionsregler, |
| --- | --- |

c)

de utgifter som motsvarar de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1144/2014 har betalats och kontrollerats i enlighet med tillämpliga unionsregler,

| d) | det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 12 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel, |
| --- | --- |

d)

det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 12 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel,

| e) | ett utbetalande organ uppfyller de minimivillkor för ackreditering som fastställs i artikel 9.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 9.4 korrekt, |
| --- | --- |

e)

ett utbetalande organ uppfyller de minimivillkor för ackreditering som fastställs i artikel 9.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 9.4 korrekt,

| f) | den berörda medlemsstaten genomför den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- |

f)

den berörda medlemsstaten genomför den strategiska GJP-planen i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2021/2115,

| g) | de handlingsplaner som avses i artikel 42 genomförs korrekt. |
| --- | --- |

g)

de handlingsplaner som avses i artikel 42 genomförs korrekt.

De personer som kommissionen bemyndigar att på dess vägnar utföra kontroller, eller tjänstemän från kommissionen som verkar inom ramen för sina befogenheter, ska ha tillgång till bokföring och alla andra handlingar, inbegripet handlingar och metadata som upprättats eller mottagits och bevaras på elektroniskt medium, som har anknytning till utgifter som finansieras av EGFJ eller Ejflu.

Befogenheterna att utföra kontroller ska inte påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som reserverar vissa åtgärder för ombud som utses särskilt enligt nationell rätt. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ska de personer som bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar inte medverka vid bland annat hembesök hos eller formella förhör med personer på grundval av den berörda medlemsstatens rätt. De ska emellertid ha tillgång till den information som erhålls på detta sätt.

2.   Kommissionen ska i god tid före en kontroll underrätta den berörda medlemsstaten eller den medlemsstat på vars territorium kontrollen ska äga rum och ska när kontroller organiseras ta hänsyn till de administrativa konsekvenserna för de utbetalande organen. Tjänstemän från den berörda medlemsstaten får delta i sådana kontroller.

På begäran av kommissionen och med medlemsstatens samtycke ska kompletterande kontroller eller utredningar av de insatser som avses i denna förordning utföras av medlemsstatens behöriga myndigheter. Tjänstemän från kommissionen eller personer som har bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar får delta i dessa kontroller.

För att förbättra kontrollerna får kommissionen, med de berörda medlemsstaternas samtycke, be myndigheter i dessa medlemsstater om hjälp för vissa kontroller eller utredningar.

Artikel 50

Tillgång till uppgifter

1.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av alla uppgifter som behövs för att EGFJ och Ejflu ska fungera väl, och vidta alla lämpliga åtgärder för att underlätta de kontroller som kommissionen anser vara lämpliga inom ramen för förvaltningen av unionsfinansieringen.

2.   Medlemsstaterna ska, på kommissionens begäran, underrätta den om de lagar och andra författningar som de har antagit för att genomföra de unionsrättsakter som avser den gemensamma jordbrukspolitiken och som får ekonomiska följder för EGFJ eller Ejflu.

3.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av uppgifter om oriktigheter i den mening som avses i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som har fastställts av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer, misstänkta bedrägerifall som har upptäckts, liksom de åtgärder som har vidtagits enligt avsnitt 3 i detta kapitel för att driva in belopp som felaktigt har betalats ut till följd av sådana oriktigheter och bedrägerier. Kommissionen ska varje år sammanfatta och offentliggöra denna information och vidarebefordra den till Europaparlamentet.

Artikel 51

Tillgång till handlingar

1.   De ackrediterade utbetalande organen ska bevara de verifikationer för utförda utbetalningar och de handlingar om kontroller som föreskrivs i unionsrätten, och ställa dessa handlingar och relaterade uppgifter till kommissionens förfogande.

Dessa handlingar och de uppgifterna får bevaras i elektronisk form enligt de villkor som kommissionen fastställt enligt punkt 3.

Om dessa handlingar och de uppgifterna förvaras hos en myndighet som handlar i ett utbetalande organs ställe och som har till uppgift att utanordna medlen, ska denna till det ackrediterade utbetalande organet lämna rapporter om antalet genomförda kontroller, innehållet i dem och de åtgärder som har vidtagits mot bakgrund av resultaten.

2.   Denna artikel ska i tillämpliga delar gälla för de attesterande organen.

3.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om de villkor enligt vilka de handlingar och uppgifter som avses i denna artikel ska förvaras, inbegripet deras format och den tidsperiod under vilken de ska bevaras. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 52

Kommissionens befogenheter avseende kontroller, handlingar, uppgifter och skyldigheten att samarbeta

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 som är nödvändiga för att säkerställa att bestämmelserna om kontroller och tillgång till handlingar och uppgifter enligt detta kapitel tillämpas korrekt och effektivt, med avseende på att komplettera denna förordning med särskilda skyldigheter som medlemsstaterna ska fullgöra enligt detta kapitel och med regler om de kriterier för att fastställa fall av oriktigheter, i den mening som avses i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som fastställs av medlemsstaterna i de strategiska GJP-planerna som ska rapporteras och om de uppgifter som ska lämnas i detta sammanhang.

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om de förfaranden som rör de skyldigheter att samarbeta som medlemsstaterna ska uppfylla i samband med genomförandet av artiklarna 49 och 50. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Avsnitt 2

Avslut

Artikel 53

Årligt finansiellt avslut

1.   Före den 31 maj det år som följer på det berörda budgetåret och på grundval av den information som avses i artikel 9.3 första stycket a och d, ska kommissionen anta genomförandeakter som innehåller dess beslut om avslutande av räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen för de utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Dessa genomförandeakter ska behandla de inlämnade årsräkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet och ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt artiklarna 54 och 55.

2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de åtgärder som är nödvändiga för att anta och genomföra de genomförandeakter som avses i punkt 1, inbegripet regler om informationsutbyte mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 54

Årligt prestationsavslut

1.   Om de utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6 i denna förordning och som motsvarar de interventioner som avses i avdelning III i förordning (EU) 2021/2115 inte har motsvarande output i enlighet med vad som rapporterats i den årliga prestationsrapport som avses i artiklarna 9.3 och 10 i den här förordningen samt i artikel 134 i förordning (EU) 2021/2115 ska kommissionen före den 15 oktober det år som följer på det berörda budgetåret anta genomförandeakter som fastställer de belopp som ska dras av från unionsfinansieringen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Dessa genomförandeakter ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt artikel 55 i den här förordningen.

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska dras av på grundval av skillnaden mellan den deklarerade årliga utgiften för en intervention och det belopp som motsvarar den relevanta rapporterade outputen i enlighet med den strategiska GJP-planen och med beaktande av medlemsstatens motivering i de årliga prestationsrapporterna i enlighet med artikel 134.8 i förordning (EU) 2021/2115

3.   Innan kommissionen antar den genomförandeakt som avses i punkt 1 i denna artikel ska den ge den berörda medlemsstaten möjlighet att inkomma med synpunkter och motivera eventuella skillnader inom en period som, om de handlingar som avses i artiklarna 9.3, 10 och 12.2 har lämnats in inom tidsfristen, inte ska vara kortare än 30 dagar.

4.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna för motiveringar från den berörda medlemsstaten och metoderna och kriterierna för tillämpning av minskningar.

5.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de åtgärder som är nödvändiga för att anta och genomföra de genomförandeakter som avses i punkt 1 i denna artikel, inbegripet regler om informationsutbyte mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 55

Kontroll av överensstämmelse

1.   Om kommissionen upptäcker att utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6 inte har betalats i överensstämmelse med unionsrätten ska den anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som ska undantas från unionsfinansiering. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 103.2.

Vad gäller de interventionstyper som avses i förordning (EU) 2021/2115 ska dock de undantag från unionsfinansiering som avses i första stycket i denna punkt enbart tillämpas vid allvarliga brister i funktionen vad gäller medlemsstaternas styrningssystem.

Första stycket ska inte gälla fall av bristande efterlevnad av de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de strategiska GJP-planerna och i nationella regler.

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska undantas med hänsyn till hur allvarliga de konstaterade bristerna är. Den ska i det sammanhanget vederbörligen beakta bristernas art och den ekonomiska skada som har uppkommit för unionen.

3.   Innan den genomförandeakt som avses i punkt 1 antas ska kommissionens iakttagelser och den berörda medlemsstatens synpunkter på dessa iakttagelser meddelas skriftligen mellan de båda parterna, varefter de ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas. Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att visa att den bristande efterlevnadens faktiska omfattning är mindre än enligt kommissionens bedömning.

Om ingen överenskommelse nås, får den berörda medlemsstaten begära att ett förfarande ska inledas i syfte att förlika parternas ståndpunkter inom en period på fyra månader. Förfarandet ska genomföras av ett förlikningsorgan. En rapport om resultaten av detta förfarande ska överlämnas till kommissionen. Kommissionen ska beakta rekommendationerna i rapporten innan den fattar beslut om finansieringsavslag och ska motivera sitt beslut om den beslutar att inte följa dessa rekommendationer.

4.   Ett finansieringsavslag ska inte avse följande:

| a) | Utgifter enligt artikel 5.2 som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

a)

Utgifter enligt artikel 5.2 som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| b) | Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2 eller av de interventioner för landsbygdsutveckling som avses i artikel 6, om stödmottagarens slutliga skyldighet infaller mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

b)

Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2 eller av de interventioner för landsbygdsutveckling som avses i artikel 6, om stödmottagarens slutliga skyldighet infaller mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till medlemsstaten om sina iakttagelser.

| c) | Utgifter för interventioner för landsbygdsutveckling enligt artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för interventioner för landsbygdsutveckling enligt artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

5.   Punkt 4 ska inte tillämpas vid

| a) | stöd beviljade av en medlemsstat för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

a)

stöd beviljade av en medlemsstat för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i EUF-fördraget,

| b) | överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande, |
| --- | --- |

b)

överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande,

| c) | underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom tolv månader efter att ha tagit emot medlemsstatens rapport om resultaten av dess kontroller av de berörda utgifterna. |
| --- | --- |

c)

underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom tolv månader efter att ha tagit emot medlemsstatens rapport om resultaten av dess kontroller av de berörda utgifterna.

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna och metoderna för tillämpning av finansiella korrigeringar.

7.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de åtgärder som är nödvändiga för att anta och genomföra de genomförandeakter som avses i punkt 1 i denna artikel, inbegripet regler om informationsutbyte mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas, och det förlikningsförfarande som föreskrivs i punkt 3 i denna artikel, inklusive inrättandet av förlikningsorganet, dess uppgifter, sammansättning och arbetsformer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Avsnitt 3

Indrivning vid bristande efterlevnad

Artikel 56

Särskilda bestämmelser för EGFJ

1.   Belopp som medlemsstaterna driver in till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i de strategiska GJP-planerna och den ränta som de ger upphov till ska betalas till det utbetalande organet och bokföras av det utbetalande organet som inkomster avsatta för EGFJ den månad då de faktiskt tas emot.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får medlemsstaterna ge det utbetalande organet i uppdrag att, i egenskap av det organ som ansvarar för skuldindrivningen, dra av en stödmottagares eventuella utestående skulder från framtida utbetalningar till den stödmottagaren.

3.   Vid återbetalning till unionens budget enligt punkt 1 får den berörda medlemsstaten behålla 20 % av de inkasserade beloppen som schablonersättning för kostnader för indrivning, utom i de fall där det rör sig om bristande efterlevnad som kan tillskrivas den berörda medlemsstatens administrativa myndigheter eller andra av medlemsstatens offentliga organ.

Artikel 57

Särskilda bestämmelser för Ejflu

1.   Om oriktigheter och andra fall där stödmottagare och, i fråga om finansieringsinstrument, även särskilda fonder som ingår i holdingfonder eller slutmottagare, brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner för landsbygdsutveckling som anges i de strategiska GJP-planerna upptäcks, ska medlemsstaterna göra finansiella justeringar genom att delvis eller, när så är motiverat, helt ställa in den berörda unionsfinansieringen. Medlemsstaterna ska beakta den upptäckta bristande efterlevnadens art och allvar samt storleken på de ekonomiska förluster som Ejflu åsamkats.

De belopp för unionsfinansiering från Ejflu som ställts in och de belopp som indrivits samt räntorna på dessa belopp ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinsatser i de strategiska GJP-planerna. Medlemsstaterna får endast återanvända de unionsmedel som ställts in eller drivits in i sin helhet för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i deras strategiska GJP-planer och får inte återföra dem till landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering.

Medlemsstaterna ska dra av alla belopp som felaktigt betalats ut till följd av en ännu inte åtgärdad oriktighet som en stödmottagare gjort sig skyldig till, i enlighet med denna artikel, från eventuella framtida utbetalningar som det utbetalande organet ska göra till stödmottagaren.

2.   Genom undantag från punkt 1 andra stycket när det gäller interventioner för landsbygdsutveckling som får stöd från finansieringsinstrument enligt artikel 58 i förordning (EU) 2021/1060 får ett bidrag som ställts in till följd av en enskild bristande efterlevnad återanvändas inom samma finansieringsinstrument enligt följande:

| a) | Om den bristande efterlevnad som medför att bidraget ställs in upptäcks hos slutmottagaren enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2021/1060 får det inställda bidraget återanvändas endast för andra slutmottagare inom samma finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

a)

Om den bristande efterlevnad som medför att bidraget ställs in upptäcks hos slutmottagaren enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2021/1060 får det inställda bidraget återanvändas endast för andra slutmottagare inom samma finansieringsinstrument.

| b) | Om den bristande efterlevnad som medför att bidraget ställs in upptäcks hos en särskild fond enligt definitionen i artikel 2.21 i förordning (EU) 2021/1060 inom en holdingfond enligt definitionen i artikel 2.20 i den förordningen får det inställda bidraget återanvändas endast för andra särskilda fonder. |
| --- | --- |

b)

Om den bristande efterlevnad som medför att bidraget ställs in upptäcks hos en särskild fond enligt definitionen i artikel 2.21 i förordning (EU) 2021/1060 inom en holdingfond enligt definitionen i artikel 2.20 i den förordningen får det inställda bidraget återanvändas endast för andra särskilda fonder.

Artikel 58

Genomförandebefogenheter avseende möjlig avräkning av belopp och former för anmälan

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om möjlig avräkning av de belopp som uppkommit till följd av återbetalning av felaktigt utbetalda belopp och formerna för medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i detta avsnitt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

AVDELNING IV

KONTROLLSYSTEM OCH SANKTIONER

KAPITEL I

Allmänna regler

Artikel 59

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Medlemsstaterna ska, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, samtidigt som de tillämpliga styrningssystemen respekteras, anta alla de lagar och andra författningar samt vidta de andra åtgärder som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen, inklusive ändamålsenlig tillämpning av de kriterier för stödberättigande för utgifter som fastställs i artikel 37. Dessa akter och åtgärder ska främst handla om att

| a) | kontrollera att de insatser som finansieras genom EGFJ och Ejflu är lagliga och korrekta, inbegripet på stödmottagarnivå och i enlighet med vad som fastställs i de strategiska GJP-planerna, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att de insatser som finansieras genom EGFJ och Ejflu är lagliga och korrekta, inbegripet på stödmottagarnivå och i enlighet med vad som fastställs i de strategiska GJP-planerna,

| b) | säkerställa effektivt skydd mot bedrägerier, i synnerhet i områden med högre risknivå, som ska fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader, fördelar och proportionalitet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa effektivt skydd mot bedrägerier, i synnerhet i områden med högre risknivå, som ska fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader, fördelar och proportionalitet,

| c) | förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier, |
| --- | --- |

c)

förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier,

| d) | tillämpa sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs, |
| --- | --- |

d)

tillämpa sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs,

| e) | driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs, inbegripet för oriktigheter i den mening som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. |
| --- | --- |

e)

driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs, inbegripet för oriktigheter i den mening som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

2.   Medlemsstaterna ska inrätta effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att säkerställa att unionslagstiftningen om unionens interventioner efterlevs.

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att deras förvaltnings- och kontrollsystem fungerar korrekt och att de utgifter som redovisats till kommissionen är lagliga och korrekta.

I syfte att bistå medlemsstaterna i detta avseende ska kommissionen ge medlemsstaterna tillgång till ett datautvinningsverktyg för att bedöma de risker som projekt, stödmottagare, uppdragstagare och kontrakt utgör samtidigt som en minimal administrativ börda och ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen säkerställs. Detta datautvinningsverktyg får också användas för att undvika kringgående av regler enligt artikel 62. Senast 2025 ska kommissionen lägga fram en rapport som bedömer användningen av det gemensamma datautvinningsverktyget och dess interoperabilitet med sikte på allmän användning av det i medlemsstaterna.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att rapporteringssystemet och uppgifterna om indikatorerna är tillförlitliga och av god kvalitet.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att mottagare av stöd från EGFJ och Ejflu förser dem med den information som behövs för att kunna identifiera dem, inbegripet i tillämpliga fall för att kunna identifiera den koncern som de ingår i enligt definitionen i artikel 2.11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (30).

5.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga försiktighetsåtgärder som säkerställer att de tillämpade sanktioner som avses i punkt 1 d är proportionella och avpassas med hänsyn till den upptäckta bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning.

De bestämmelser som medlemsstaterna fastställer ska i synnerhet säkerställa att inga sanktioner tillämpas om

| a) | den bristande efterlevnaden beror på force majeure eller exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 3, |
| --- | --- |

a)

den bristande efterlevnaden beror på force majeure eller exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 3,

| b) | den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen, |
| --- | --- |

b)

den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen,

| c) | den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för bristande efterlevnad av de skyldigheter som avses i punkt 1 i denna artikel, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden. |
| --- | --- |

c)

den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för bristande efterlevnad av de skyldigheter som avses i punkt 1 i denna artikel, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden.

Om den bristande efterlevnaden av villkoren för beviljande av stöd beror på force majeure eller exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 3 ska stödmottagaren behålla rätten att få stöd.

6.   Medlemsstaterna får i sina förvaltnings- och kontrollsystem göra det möjligt att korrigera stödansökningar och betalningsanspråk efter det att de har lämnats in utan att det påverkar rätten att få stöd, förutsatt att de uppgifter eller utelämnanden som ska korrigeras lämnades eller gjordes i god tro enligt den behöriga myndighetens konstaterande, och korrigeringen görs antingen innan sökanden underrättas om att denne har blivit utvald för en kontroll på plats eller innan den behöriga myndigheten har fattat beslut om ansökan.

7.   Medlemsstaterna ska införa bestämmelser för att säkerställa effektiv prövning av klagomål rörande EGFJ och Ejflu, och de ska på begäran av kommissionen pröva klagomål som lämnats in till kommissionen och som omfattas av deras strategiska GJP-planer. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om resultaten av sådan prövning. Kommissionen ska säkerställa att de klagomål som lämnas in direkt till den följs upp på lämpligt sätt. Om kommissionen vidarebefordrar ett klagomål till en medlemsstat, och medlemsstaten inte följer upp det inom den tidsfrist som kommissionen har fastställt, ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att medlemsstaten fullgör sina skyldigheter enligt denna punkt.

8.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.

Alla villkor som medlemsstaterna föreskriver för att komplettera de villkor som fastställs i unionens regler för att få stöd från EGFJ eller Ejflu ska kunna verifieras.

9.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av denna artikel avseende

| a) | förfaranden, tidsfrister, informationsutbyte, krav för datautvinningsverktyget och information som ska samlas in för att identifiera stödmottagare med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1, 2 och 4, |
| --- | --- |

a)

förfaranden, tidsfrister, informationsutbyte, krav för datautvinningsverktyget och information som ska samlas in för att identifiera stödmottagare med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1, 2 och 4,

| b) | medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 5 och 7. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 5 och 7.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 60

Regler om kontroller som ska utföras

1.   De förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna inrättar i enlighet med artikel 59.2 ska inbegripa systematiska kontroller som bland annat inriktas på de områden där risken för fel är störst.

Medlemsstaterna ska säkerställa att den kontrollnivå som krävs för en effektiv hantering av riskerna för unionens ekonomiska intressen införs. Den berörda myndigheten ska göra stickprov från hela underlaget av sökande som, i förekommande fall, utgörs av ett slumpmässigt urval och ett riskbaserat urval.

2.   Kontroller av insatser som får stöd från de finansieringsinstrument som avses i artikel 58 i förordning (EU) 2021/1060 ska utföras endast hos holdingfonden och särskilda fonder och, när det gäller garantifonder, hos de organ som tillhandahåller de underliggande nya lånen.

Kontroller ska inte utföras hos EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 som är nödvändiga för att säkerställa att kontrollerna utförs korrekt och effektivt samt att villkoren för stödberättigande verifieras på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens ekonomiska intressen, med avseende på att, om en korrekt förvaltning av systemet så kräver, komplettera denna förordning med regler om ytterligare krav när det gäller tullförfaranden, och särskilt de som fastställs i förordning (EU) nr 952/2013.

4.   Vad gäller de åtgärder som avses i jordbrukslagstiftning ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av denna artikel, och särskilt

| a) | regler om de särskilda kontrollåtgärderna och metoderna för bestämning av halterna av tetrahydrokannabinol, när det gäller hampa enligt artikel 4.4 andra stycket i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- |

a)

regler om de särskilda kontrollåtgärderna och metoderna för bestämning av halterna av tetrahydrokannabinol, när det gäller hampa enligt artikel 4.4 andra stycket i förordning (EU) 2021/2115,

| b) | ett system för kontroller av de godkända branschorganisationerna, när det gäller bomull enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 delavsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- |

b)

ett system för kontroller av de godkända branschorganisationerna, när det gäller bomull enligt avdelning III kapitel II avsnitt 3 delavsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115,

| c) | regler om mätningen av arealer, om kontroller och om regler som styr de särskilda finansiella förfarandena för att förbättra kontrollerna, när det gäller vin som avses i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

c)

regler om mätningen av arealer, om kontroller och om regler som styr de särskilda finansiella förfarandena för att förbättra kontrollerna, när det gäller vin som avses i förordning (EU) nr 1308/2013,

| d) | de tester och metoder som ska tillämpas för att fastställa om produkter ska omfattas av offentlig intervention och privat lagring samt även användning av anbudsförfaranden, både för offentlig intervention och privat lagring, |
| --- | --- |

d)

de tester och metoder som ska tillämpas för att fastställa om produkter ska omfattas av offentlig intervention och privat lagring samt även användning av anbudsförfaranden, både för offentlig intervention och privat lagring,

| e) | andra regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra när det gäller de åtgärder som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013. |
| --- | --- |

e)

andra regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra när det gäller de åtgärder som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Artikel 61

Bristande efterlevnad av regler om offentlig upphandling

Om den bristande efterlevnaden rör unionsregler eller nationella regler om offentlig upphandling ska medlemsstaterna säkerställa att den del av stödet som inte ska betalas ut eller som ska dras in fastställs på grundval av hur allvarlig den bristande efterlevnaden är och i enlighet med proportionalitetsprincipen.

Medlemsstaterna ska säkerställa att transaktionens laglighet och korrekthet bara påverkas upp till den del av stödet som inte ska betalas ut eller som ska dras in.

Artikel 62

Bestämmelse om kringgående

Utan att det påverkar tillämpningen av specifika bestämmelser i unionsrätten ska medlemsstaterna vidta effektiva och proportionella åtgärder för att undvika att bestämmelser i unionsrätten kringgås och särskilt säkerställa att inga förmåner som föreskrivs i jordbrukslagstiftning beviljas en fysisk eller juridisk person för vilken det konstaterats att de förutsättningar som krävs för att få sådana förmåner har skapats på ett konstlat sätt, i strid med målen för den lagstiftningen.

Artikel 63

Interventionernas förenlighet med kontrollernas syften inom vinsektorn

I syfte att tillämpa de interventioner inom vinsektorn som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 4 i förordning (EU) 2021/2115 ska medlemsstaterna säkerställa att de administrations- och kontrollförfaranden som tillämpas för dessa interventioner är förenliga med det integrerade system som avses i kapitel II i den här avdelningen när det gäller

| a) | systemen för identifiering av jordbruksskiften; |
| --- | --- |

a)

systemen för identifiering av jordbruksskiften;

| b) | kontrollerna. |
| --- | --- |

b)

kontrollerna.

Artikel 64

Säkerheter

1.   Medlemsstaterna ska, när det föreskrivs enligt jordbrukslagstiftning, begära att det ställs en säkerhet som säkerställer att en summa ska betalas till eller förverkas hos en behörig myndighet om en särskild skyldighet inom ramen för den lagstiftningen inte fullgörs.

2.   Utom i händelse av force majeure ska säkerheten vara helt eller delvis förverkad om en särskild skyldighet inte fullgörs eller endast till viss del fullgörs.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som säkerställer en rättvis och icke-diskriminerande behandling samt iakttagande av proportionalitetsprincipen när en säkerhet ställs och som

| a) | anger vem som är ansvarig i det fall en skyldighet inte fullgörs, |
| --- | --- |

a)

anger vem som är ansvarig i det fall en skyldighet inte fullgörs,

| b) | fastställer de särskilda situationer då den behöriga myndigheten kan frångå kravet på en säkerhet, |
| --- | --- |

b)

fastställer de särskilda situationer då den behöriga myndigheten kan frångå kravet på en säkerhet,

| c) | fastställer de villkor som gäller för säkerheten som ska ställas och för garanten och villkoren för ställande och frisläppande av säkerheten, |
| --- | --- |

c)

fastställer de villkor som gäller för säkerheten som ska ställas och för garanten och villkoren för ställande och frisläppande av säkerheten,

| d) | fastställer de särskilda villkor som gäller för den säkerhet som ställts i samband med förhandsutbetalningar, |
| --- | --- |

d)

fastställer de särskilda villkor som gäller för den säkerhet som ställts i samband med förhandsutbetalningar,

| e) | anger konsekvenserna av att åsidosätta de skyldigheter för vilka det har ställts en säkerhet i enlighet med punkt 1, inbegripet förverkande av säkerheter och den avdragsnivå som ska gälla vid frisläppande av säkerheter för bidrag, licenser, erbjudanden, anbud eller särskilda tillämpningar samt när en skyldighet enligt den säkerheten helt eller delvis inte har fullgjorts, varvid hänsyn ska tas till skyldighetens art, den kvantitet avseende vilken skyldigheten har åsidosatts, längden på förseningen vid fullgörandet av skyldigheten och den tid vid vilken bevis på att skyldigheten har fullgjorts läggs fram. |
| --- | --- |

e)

anger konsekvenserna av att åsidosätta de skyldigheter för vilka det har ställts en säkerhet i enlighet med punkt 1, inbegripet förverkande av säkerheter och den avdragsnivå som ska gälla vid frisläppande av säkerheter för bidrag, licenser, erbjudanden, anbud eller särskilda tillämpningar samt när en skyldighet enligt den säkerheten helt eller delvis inte har fullgjorts, varvid hänsyn ska tas till skyldighetens art, den kvantitet avseende vilken skyldigheten har åsidosatts, längden på förseningen vid fullgörandet av skyldigheten och den tid vid vilken bevis på att skyldigheten har fullgjorts läggs fram.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | den form av säkerhet som ska ställas och förfarandet för hur det ska gå till, hur den ska godkännas och hur den ursprungliga säkerheten ska ersättas, |
| --- | --- |

a)

den form av säkerhet som ska ställas och förfarandet för hur det ska gå till, hur den ska godkännas och hur den ursprungliga säkerheten ska ersättas,

| b) | förfarandena för att frisläppa en säkerhet, |
| --- | --- |

b)

förfarandena för att frisläppa en säkerhet,

| c) | de anmälningar som medlemsstaterna och kommissionen ska göra. |
| --- | --- |

c)

de anmälningar som medlemsstaterna och kommissionen ska göra.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL II

Integrerat administrations- och kontrollsystem

Artikel 65

Tillämpningsområde och definitioner som gäller detta kapitel

1.   Varje medlemsstat ska inrätta och använda sig av ett integrerat administrations- och kontrollsystem (det integrerade systemet).

2.   Det integrerade systemet ska tillämpas på de areal- och djurbaserade interventioner som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i förordning (EU) 2021/2115 och de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

3.   Det integrerade systemet ska i nödvändig omfattning även användas för förvaltning och kontroll av grundvillkor och interventioner inom vinsektorn som fastställs i avdelning III i förordning (EU) 2021/2115

4.   I detta kapitel gäller följande definitioner:

| a) | geospatial ansökan: ett elektroniskt ansökningsformulär som inbegriper en it-applikation som bygger på ett geografiskt informationssystem som gör det möjligt för stödmottagare att rumsligt deklarera jordbruksföretagets jordbruksskiften enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 och andra arealer än jordbruksarealer för vilka betalningsanspråk gjorts. |
| --- | --- |

a)

geospatial ansökan: ett elektroniskt ansökningsformulär som inbegriper en it-applikation som bygger på ett geografiskt informationssystem som gör det möjligt för stödmottagare att rumsligt deklarera jordbruksföretagets jordbruksskiften enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 och andra arealer än jordbruksarealer för vilka betalningsanspråk gjorts.

| b) | arealövervakningssystem: ett förfarande för regelbunden och systematisk observation, spårning och bedömning av jordbruksverksamhet och jordbruksmetoder på jordbruksarealer genom data från Copernicusprogrammets Sentinel-satelliter eller andra data med minst samma värde. |
| --- | --- |

b)

arealövervakningssystem: ett förfarande för regelbunden och systematisk observation, spårning och bedömning av jordbruksverksamhet och jordbruksmetoder på jordbruksarealer genom data från Copernicusprogrammets Sentinel-satelliter eller andra data med minst samma värde.

| c) | system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av hållna landlevande djur som föreskrivs i del IV avdelning I kapitel 2 avsnitt 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (31). |
| --- | --- |

c)

system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av hållna landlevande djur som föreskrivs i del IV avdelning I kapitel 2 avsnitt 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (31).

| d) | jordbruksskifte: en enhet, enligt medlemsstaternas definition, jordbruksareal som fastställs i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

d)

jordbruksskifte: en enhet, enligt medlemsstaternas definition, jordbruksareal som fastställs i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2021/2115

| e) | geografiskt informationssystem: ett datasystem som kan samla in, lagra, analysera och visa geografiskt baserad information. |
| --- | --- |

e)

geografiskt informationssystem: ett datasystem som kan samla in, lagra, analysera och visa geografiskt baserad information.

| f) | automatiskt anspråkssystem: ett ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där data om åtminstone enskilda arealer eller djur, som krävs av förvaltningen för behandlingen av stödanspråk, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten och görs tillgängliga för stödmottagaren vid behov. |
| --- | --- |

f)

automatiskt anspråkssystem: ett ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där data om åtminstone enskilda arealer eller djur, som krävs av förvaltningen för behandlingen av stödanspråk, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten och görs tillgängliga för stödmottagaren vid behov.

Artikel 66

Det integrerade systemets beståndsdelar

1.   Det integrerade systemet ska bestå av

| a) | ett identifieringssystem för jordbruksskiften, |
| --- | --- |

a)

ett identifieringssystem för jordbruksskiften,

| b) | ett geospatialt ansökningssystem och, i tillämpliga fall, ett djurbaserat ansökningssystem, |
| --- | --- |

b)

ett geospatialt ansökningssystem och, i tillämpliga fall, ett djurbaserat ansökningssystem,

| c) | ett arealövervakningssystem, |
| --- | --- |

c)

ett arealövervakningssystem,

| d) | ett system för identifiering av mottagare av de interventioner och åtgärder som avses i artikel 65.2, |
| --- | --- |

d)

ett system för identifiering av mottagare av de interventioner och åtgärder som avses i artikel 65.2,

| e) | ett kontroll- och sanktionssystem, |
| --- | --- |

e)

ett kontroll- och sanktionssystem,

| f) | i tillämpliga fall ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter,

| g) | i tillämpliga fall, ett system för identifiering och registrering av djur. |
| --- | --- |

g)

i tillämpliga fall, ett system för identifiering och registrering av djur.

2.   Det integrerade systemet ska tillhandahålla information som är relevant för rapporteringen om de indikatorer som avses i artikel 7 i förordning (EU) 2021/2115.

3.   Det integrerade systemet ska bygga på elektroniska databaser och geografiska informationssystem och ska möjliggöra utbyte och integrering av data mellan de elektroniska databaserna och det geografiska informationssystemet. När så är relevant ska geografiska informationssystem möjliggöra detta utbyte och denna integrering av data om jordbruksskiften i avgränsade skyddade zoner och utsedda områden som har fastställts i enlighet med den unionslagstiftning som förtecknas i bilaga XIII till förordning (EU) 2021/2115 såsom Natura 2000-områden eller nitratkänsliga områden i den mening som avses i artikel 2 k i rådets direktiv 91/676/EEG (32), samt landskapselement inom ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som definieras i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) 2021/2115 eller omfattas av de interventioner som förtecknas i avdelning III kapitlen II och IV i den förordningen.

4.   Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet, får kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

5.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för korrekt upprättande och användning av det integrerade systemet och ska, om en annan medlemsstat begär det, ge varandra sådant ömsesidigt bistånd som krävs för tillämpningen av detta kapitel.

Artikel 67

Lagring och delning av data

1.   Medlemsstaterna ska registrera och lagra alla data och all dokumentation om den årliga output som rapporteras i samband med det årliga prestationsavslut som avses i artikel 54 och de rapporterade framstegen mot de mål som anges i den strategiska GJP-planen och som övervakas i enlighet med artikel 128 i förordning (EU) 2021/2115

De data och den dokumentation som avses i första stycket och som rör innevarande kalenderår eller regleringsår och föregående tio kalenderår eller regleringsår ska vara åtkomliga för läsning via medlemsstatens behöriga myndigheters digitala databaser.

Data som används för arealövervakningssystemet får lagras som rådata på en server utanför de behöriga myndigheterna. Dessa data ska bevaras på en server i minst tre år.

Genom undantag från andra stycket ska medlemsstater som anslöt sig till unionen efter år 2013 endast åläggas att säkerställa att data från och med året för deras anslutning är åtkomliga för läsning.

Genom undantag från andra stycket ska medlemsstaterna endast åläggas att säkerställa att data och dokumentation som avser det arealövervakningssystem som avses i artikel 66.1 c är åtkomliga för läsning från och med dagen för genomförandet av arealövervakningssystemet.

2.   Medlemsstaterna får tillämpa kraven i punkt 1 på regional nivå på villkor att dessa krav och de administrativa förfarandena för registrering och åtkomst till data utformas på ett enhetligt sätt inom medlemsstatens hela territorium och gör det möjligt att aggregera data på nationell nivå.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att dataset som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta vid tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (33) eller för övervakningen av unionens politik delas kostnadsfritt mellan offentliga myndigheter och offentliggörs på nationell nivå. Medlemsstaterna ska också ge unionens institutioner och organ tillgång till dessa dataset.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att dataset som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för framställning av europeisk statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (34) delas kostnadsfritt med kommissionen (Eurostat), de nationella statistikbyråerna och, vid behov, med andra nationella myndigheter med ansvar för att framställa europeisk statistik.

5.   Medlemsstaterna ska begränsa allmänhetens åtkomst till de dataset som avses i punkterna 3 och 4 om sådan åtkomst skulle få negativa följder för konfidentialiteten när det gäller personuppgifter, i enlighet med förordning (EU) 2016/679.

6.   Medlemsstaterna ska inrätta sina system på ett sådant sätt att det säkerställs att stödmottagarna har tillgång till alla relevanta data som rör dem med avseende på den mark de använder eller avser att använda så att de kan lämna in korrekta ansökningar.

Artikel 68

Identifieringssystem för jordbruksskiften

1.   Identifieringssystemet för jordbruksskiften ska vara ett geografiskt informationssystem som inrättas och regelbundet uppdateras av medlemsstaterna på grundval av flygbilder eller rumsliga ortobilder, med en enhetlig standard som garanterar en noggrannhetsnivå som åtminstone är likvärdig med kartor i skala 1:5 000.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att identifieringssystemet för jordbruksskiften

| a) | unikt identifierar varje jordbruksskifte och enheter av mark med andra arealer än jordbruksarealer som medlemsstaterna anser berättiga till stöd för de interventioner som avses i avdelning III i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

a)

unikt identifierar varje jordbruksskifte och enheter av mark med andra arealer än jordbruksarealer som medlemsstaterna anser berättiga till stöd för de interventioner som avses i avdelning III i förordning (EU) 2021/2115

| b) | innehåller uppdaterade värden om de arealer som medlemsstaterna anser berättiga till stöd för de interventioner som avses i artikel 65.2, |
| --- | --- |

b)

innehåller uppdaterade värden om de arealer som medlemsstaterna anser berättiga till stöd för de interventioner som avses i artikel 65.2,

| c) | gör det möjligt att korrekt lokalisera de jordbruksskiften och andra arealer än jordbruksarealer för vilka betalningsanspråk gjorts. |
| --- | --- |

c)

gör det möjligt att korrekt lokalisera de jordbruksskiften och andra arealer än jordbruksarealer för vilka betalningsanspråk gjorts.

3.   Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå.

Om bedömningen visar att det finns brister i systemet ska medlemsstaten anta lämpliga avhjälpande åtgärder eller i annat fall uppmanas av kommissionen att utarbeta en handlingsplan i enlighet med artikel 42.

En bedömningsrapport och, i förekommande fall, de avhjälpande åtgärderna och en tidsplan för deras genomförande ska lämnas in till kommissionen senast den 15 februari efter det berörda kalenderåret.

Artikel 69

Geospatialt och djurbaserat ansökningssystem

1.   När det gäller det stöd för arealbaserade interventioner som avses i artikel 65.2 och som genomförs inom ramen för deras strategiska GJP-planer ska medlemsstaterna begära att en ansökan görs genom det geospatiala ansökningsformulär som den behöriga myndigheten tillhandahåller.

2.   När det gäller det stöd för djurbaserade interventioner som avses i artikel 65.2 och som genomförs inom ramen för deras strategiska GJP-planer ska medlemsstaterna begära att det görs en ansökan.

3.   Medlemsstaterna ska i förväg föra in information från de system som avses i artiklarna 66.1 g, 68, 70, 71 och 73 eller från någon annan relevant offentlig databas i de ansökningar som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

4.   Medlemsstaterna får inrätta ett automatiskt anspråkssystem och besluta vilka av de ansökningar som avses i punkterna 1 och 2 som det ska täcka.

5.   Om en medlemsstat beslutar att använda ett automatiskt anspråkssystem ska den inrätta ett system som gör det möjligt för förvaltningen att göra utbetalningarna till stödmottagarna utifrån befintlig information i de offentliga elektroniska databaserna. Om det har skett en förändring ska den befintliga informationen vid behov kompletteras med ytterligare information för att beakta den förändringen. Den befintliga informationen och den ytterligare information som är tillgänglig via det automatiska anspråkssystemet ska bekräftas av stödmottagaren.

6.   Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på det geospatiala ansökningssystemet i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå.

Om bedömningen visar att det finns brister i systemet ska medlemsstaten anta lämpliga avhjälpande åtgärder eller i annat fall uppmanas av kommissionen att utarbeta en handlingsplan i enlighet med artikel 42.

En bedömningsrapport och, i förekommande fall, de avhjälpande åtgärderna och en tidsplan för deras genomförande ska lämnas in till kommissionen senast den 15 februari efter det berörda kalenderåret.

Artikel 70

Arealövervakningssystem

1.   Medlemsstaterna ska inrätta och driva ett arealövervakningssystem som ska vara i drift från och med den 1 januari 2023. Om det inte är möjligt att införa systemet fullt ut från och med det datumet på grund av tekniska begränsningar kan medlemsstaterna välja att inrätta och ta systemet i drift gradvis och endast tillhandahålla information om ett begränsat antal interventioner. Senast den 1 januari 2024 ska dock ett arealövervakningssystem ha tagits helt i drift i alla medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på arealövervakningssystemet i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå.

Om bedömningen visar att det finns brister i systemet ska medlemsstaten vidta lämpliga avhjälpande åtgärder eller i annat fall uppmanas av kommissionen att utarbeta en handlingsplan i enlighet med artikel 42.

En bedömningsrapport och, i förekommande fall, de avhjälpande åtgärderna och en tidsplan för deras genomförande ska lämnas in till kommissionen senast den 15 februari efter det berörda kalenderåret.

Artikel 71

System för identifiering av stödmottagare

Det system för registrering av identiteten hos varje stödmottagare för interventioner och åtgärder som avses i artikel 65.2 ska garantera att samtliga ansökningar som lämnas in av samma stödmottagare kan identifieras som sådana.

Artikel 72

Kontroll- och sanktionssystem

Medlemsstaterna ska inrätta det kontroll- och sanktionssystem som avses i artikel 66.1 e. Genom de utbetalande organen eller de organ som de har bemyndigat att agera på deras vägnar ska medlemsstaterna årligen utföra administrativa kontroller av stödansökningarna och betalningsanspråken för att verifiera att de är lagliga och korrekta i enlighet med artikel 59.1 a. Dessa kontroller ska kompletteras med kontroller på plats som kan utföras på distans med hjälp av teknik.

Artikel 73

System för identifiering och registrering av stödrättigheter

Systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter ska göra det möjligt att verifiera stödrättigheterna mot ansökningarna och identifieringssystemet för jordbruksskiften.

Artikel 74

Delegerade befogenheter för kommissionen med avseende på det integrerade systemet

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 som är nödvändiga för att säkerställa att det integrerade system som föreskrivs i detta kapitel genomförs på ett effektivt, konsekvent och icke-diskriminerande sätt som skyddar unionens ekonomiska intressen, med avseende på att komplettera denna förordning med

| a) | regler om den kvalitetsbedömning som avses i artiklarna 68, 69 och 70, |
| --- | --- |

a)

regler om den kvalitetsbedömning som avses i artiklarna 68, 69 och 70,

| b) | regler om det system för identifiering av jordbruksskiften, det system för identifiering av stödmottagare och det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som avses i artiklarna 68, 71 och 73. |
| --- | --- |

b)

regler om det system för identifiering av jordbruksskiften, det system för identifiering av stödmottagare och det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som avses i artiklarna 68, 71 och 73.

Artikel 75

Genomförandebefogenheter avseende artiklarna 68, 69 och 70

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | form, innehåll och arrangemang för inlämning till och tillhandahållande för kommissionen av






  i) | bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och arealövervakningssystemet, |
| --- | --- | --- |

a)

form, innehåll och arrangemang för inlämning till och tillhandahållande för kommissionen av

i)

bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och arealövervakningssystemet,

| ii) | de avhjälpande åtgärder som avses i artiklarna 68, 69 och 70, |
| --- | --- |

ii)

de avhjälpande åtgärder som avses i artiklarna 68, 69 och 70,

| b) | grundläggande funktioner och regler för det stödansökningssystem som avses i artikel 69 och det arealövervakningssystem som avses i artikel 70, inklusive parametrar om den gradvisa ökningen av antalet interventioner inom ramen för arealövervakningssystemet. |
| --- | --- |

b)

grundläggande funktioner och regler för det stödansökningssystem som avses i artikel 69 och det arealövervakningssystem som avses i artikel 70, inklusive parametrar om den gradvisa ökningen av antalet interventioner inom ramen för arealövervakningssystemet.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL III

Granskning av transaktioner

Artikel 76

Tillämpningsområde och definitioner avseende detta kapitel

1.   I detta kapitel anges särskilda regler för granskningen av affärshandlingarna från enheter som tar emot eller gör utbetalningar som direkt eller indirekt avser systemet för finansiering genom EGFJ eller dessa enheters representanter (företag) för att fastställa att de transaktioner som ingår i systemet för finansiering genom EGFJ faktiskt har genomförts, och genomförts korrekt.

2.   Detta kapitel ska inte tillämpas på interventioner som omfattas av det integrerade system som avses i kapitel II i denna avdelning och i avdelning III kapitel III i förordning (EU) 2021/2115

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med en förteckning över interventioner som, på grund av deras utformning och kontrollkrav, inte är lämpliga för ytterligare efterhandskontroller genom granskning av affärshandlingar och därför inte ska omfattas av sådan granskning enligt detta kapitel.

3.   I detta kapitel gäller följande definitioner:

| a) | affärshandling: alla böcker, register, fakturor, verifikationer, räkenskaper, produktions- och kvalitetsuppgifter, korrespondens om företagets affärsverksamhet samt affärsdata, oavsett form, inbegripet elektroniskt lagrade data, om dessa handlingar eller data direkt eller indirekt rör de transaktioner som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

affärshandling: alla böcker, register, fakturor, verifikationer, räkenskaper, produktions- och kvalitetsuppgifter, korrespondens om företagets affärsverksamhet samt affärsdata, oavsett form, inbegripet elektroniskt lagrade data, om dessa handlingar eller data direkt eller indirekt rör de transaktioner som avses i punkt 1.

| b) | tredje part: varje fysisk eller juridisk person som har ett direkt eller indirekt samband med de transaktioner som ingår i det system som tillämpas vid finansiering genom EGFJ. |
| --- | --- |

b)

tredje part: varje fysisk eller juridisk person som har ett direkt eller indirekt samband med de transaktioner som ingår i det system som tillämpas vid finansiering genom EGFJ.

Artikel 77

Medlemsstaternas granskning

1.   Medlemsstaterna ska genomföra en systematisk granskning av företagens affärshandlingar, varvid hänsyn ska tas till den typ av transaktioner som ska granskas. Medlemsstaterna ska säkerställa att de genom urvalet av de företag som ska granskas ger bästa möjliga garanti för att åtgärderna för att förebygga och upptäcka oriktigheter blir så ändamålsenliga som möjligt. Urvalet ska bland annat ta hänsyn till företagens finansiella betydelse inom detta system och andra riskfaktorer.

2.   I lämpliga fall ska den granskning som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel utvidgas till att omfatta fysiska och juridiska personer till vilka företagen har anknytning och till andra fysiska eller juridiska personer som kan vara av betydelse för strävan att uppnå de mål som anges i artikel 78.

3.   Det eller de organ som ansvarar för tillämpningen av detta kapitel ska organiseras för att vara oberoende av de myndigheter eller avdelningar inom myndigheter som ansvarar för de utbetalningar och kontroller som görs före utbetalningarna.

4.   Företag för vilka summan av mottagna eller utbetalade belopp uppgick till mindre än 40 000 EUR ska endast granskas i enlighet med detta kapitel om det finns särskilda skäl, som då ska anges av medlemsstaterna i deras årliga kontrollplan som avses i artikel 80.1.

5.   Den granskning som genomförs enligt detta kapitel ska inte inverka på de kontroller som genomförs enligt artiklarna 49 och 50.

Artikel 78

Korskontroller

1.   Exaktheten hos granskade primärdata ska verifieras genom det antal korskontroller som är lämpligt med hänsyn till den föreliggande risken och som vid behov även ska omfatta tredje parters affärshandlingar, inbegripet

| a) | jämförelser med leverantörers, kunders, transportföretags och andra tredje parters affärshandlingar, |
| --- | --- |

a)

jämförelser med leverantörers, kunders, transportföretags och andra tredje parters affärshandlingar,

| b) | i lämpliga fall fysiska kontroller av lagrens storlek och art, |
| --- | --- |

b)

i lämpliga fall fysiska kontroller av lagrens storlek och art,

| c) | jämförelse med redovisningar av finansiella flöden som leder till eller är resultatet av de transaktioner som genomförs inom systemet för finansiering genom EGFJ, |
| --- | --- |

c)

jämförelse med redovisningar av finansiella flöden som leder till eller är resultatet av de transaktioner som genomförs inom systemet för finansiering genom EGFJ,

| d) | kontroller, med avseende på bokföring, eller redovisningar av finansiella rörelser som, vid tidpunkten för granskningen, visar att de handlingar som innehas av det utbetalande organet för att motivera utbetalningen av stöd till mottagaren är riktiga. |
| --- | --- |

d)

kontroller, med avseende på bokföring, eller redovisningar av finansiella rörelser som, vid tidpunkten för granskningen, visar att de handlingar som innehas av det utbetalande organet för att motivera utbetalningen av stöd till mottagaren är riktiga.

2.   Om företag i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt är skyldiga att hålla en särskild lagerbokföring ska granskningen av denna, i förekommande fall, innefatta en jämförelse med affärshandlingarna och, i förekommande fall, med de faktiska kvantiteterna i lager.

3.   Vid urval av de transaktioner som ska granskas ska omfattningen av den föreliggande risken till fullo beaktas.

4.   De personer som ansvarar för företaget, eller en tredje part, ska säkerställa att alla affärshandlingar och all ytterligare information överlämnas till de tjänstemän som ansvarar för granskningen eller till de personer som har befogenhet att genomföra en sådan på deras vägnar. Elektroniskt lagrade data ska överlämnas på lämpligt datamedium.

5.   De tjänstemän som ansvarar för granskningen eller de personer som är bemyndigade att utföra den på deras vägnar får begära in utdrag eller kopior av de handlingar som avses i punkt 1.

Artikel 79

Ömsesidigt bistånd

Medlemsstaterna ska på begäran bistå varandra vid genomförandet av den granskning som föreskrivs i detta kapitel i följande fall:

| a) | Om ett företag eller en tredje part är etablerad i en annan medlemsstat än den medlemsstat i vilken det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats. |
| --- | --- |

a)

Om ett företag eller en tredje part är etablerad i en annan medlemsstat än den medlemsstat i vilken det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats.

| b) | Om ett företag eller en tredje part är etablerad i en annan medlemsstat än den medlemsstat där de handlingar och den information som krävs för granskningen finns. |
| --- | --- |

b)

Om ett företag eller en tredje part är etablerad i en annan medlemsstat än den medlemsstat där de handlingar och den information som krävs för granskningen finns.

Artikel 80

Planering och rapportering

1.   Medlemsstaterna ska upprätta kontrollplaner för den granskning som ska genomföras enligt artikel 77 under den påföljande granskningsperioden.

2.   Varje år ska medlemsstaterna före den 15 april till kommissionen översända

| a) | sin kontrollplan enligt punkt 1 och antalet företag som ska granskas och fördelningen av dessa per sektor på grundval av de belopp som hänför sig till dem, |
| --- | --- |

a)

sin kontrollplan enligt punkt 1 och antalet företag som ska granskas och fördelningen av dessa per sektor på grundval av de belopp som hänför sig till dem,

| b) | en detaljerad rapport om tillämpningen av detta kapitel under den föregående granskningsperioden, inbegripet resultaten av eventuella granskningar som genomförts enligt artikel 79. |
| --- | --- |

b)

en detaljerad rapport om tillämpningen av detta kapitel under den föregående granskningsperioden, inbegripet resultaten av eventuella granskningar som genomförts enligt artikel 79.

3.   De kontrollplaner och ändringar av dessa som medlemsstaterna upprättat och skickat till kommissionen ska genomföras av medlemsstaterna, om inte kommissionen inom åtta veckor har meddelat medlemsstaterna sina synpunkter.

Artikel 81

Kommissionens tillgång till information och granskning

1.   I enlighet med relevant nationell rätt ska kommissionens tjänstemän ha tillgång till samtliga handlingar som utarbetats, antingen inför eller som resultat av den granskning som organiserats enligt detta kapitel och till de data som samlats in, inbegripet data som lagras i databehandlingssystem. Dessa data ska på begäran lämnas på ett lämpligt datamedium.

2.   Den granskning som avses i artikel 77 ska genomföras av medlemsstaternas tjänstemän. Tjänstemän från kommissionen får delta i denna granskning, men de får inte utöva de granskningsbefogenheter som beviljats medlemsstaternas tjänstemän. De ska dock ha tillträde till samma lokaler och samma handlingar som medlemsstaternas tjänstemän.

3.   Om nationella straffprocessrättsliga bestämmelser föreskriver att vissa åtgärder endast får vidtas av tjänstemän som är särskilt utsedda enligt nationell rätt, får varken kommissionens tjänstemän eller tjänstemännen från den begärande medlemsstaten delta i dessa åtgärder, dock utan att detta påverkar bestämmelserna i förordningarna (Euratom, EG) nr 2988/95, (Euratom, EG) nr 2185/96, (EU, Euratom) nr 883/2013 och (EU) 2017/1939. Särskilt gäller att de inte under några omständigheter får delta i husrannsakan hos eller formella förhör med personer inom ramen för den berörda medlemsstatens straffrätt. De ska emellertid ha tillgång till den information som erhålls på detta sätt.

Artikel 82

Genomförandebefogenheter avseende granskning av transaktioner

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av detta kapitel och särskilt med avseende på

| a) | genomförandet av den granskning som avses i artikel 77 när det gäller urval av företag, granskningens frekvens och tidsram, |
| --- | --- |

a)

genomförandet av den granskning som avses i artikel 77 när det gäller urval av företag, granskningens frekvens och tidsram,

| b) | genomförandet av det ömsesidiga bistånd som avses i artikel 79, |
| --- | --- |

b)

genomförandet av det ömsesidiga bistånd som avses i artikel 79,

| c) | innehållet i de rapporter som avses i artikel 80.2 b och andra anmälningar som behövs enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

c)

innehållet i de rapporter som avses i artikel 80.2 b och andra anmälningar som behövs enligt detta kapitel.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL IV

Kontrollsystem och administrativa sanktioner som rör grundvillkor

Artikel 83

Kontrollsystem för grundvillkor

1.   Medlemsstaterna ska inrätta ett system för att kontrollera att följande kategorier av stödmottagare fullgör de skyldigheter som fastställs i avdelning III kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115:

| a) | Stödmottagare som får direktstöd enligt avdelning III kapitel II i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

a)

Stödmottagare som får direktstöd enligt avdelning III kapitel II i förordning (EU) 2021/2115

| b) | Stödmottagare som får årliga utbetalningar i enlighet med artiklarna 70, 71 och 72 i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

b)

Stödmottagare som får årliga utbetalningar i enlighet med artiklarna 70, 71 och 72 i förordning (EU) 2021/2115

| c) | Stödmottagare som får stöd i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 eller kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013. |
| --- | --- |

c)

Stödmottagare som får stöd i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 eller kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

2.   De medlemsstater som tillämpar artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115 får inrätta ett förenklat kontrollsystem för

| a) | stödmottagare som mottar utbetalningar enligt artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115, eller |
| --- | --- |

a)

stödmottagare som mottar utbetalningar enligt artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115, eller

| b) | små jordbrukare enligt vad medlemsstaterna fastställt enligt artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115 som inte ansöker om sådana utbetalningar. |
| --- | --- |

b)

små jordbrukare enligt vad medlemsstaterna fastställt enligt artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115 som inte ansöker om sådana utbetalningar.

En medlemsstat som inte tillämpar artikel 28 i förordning (EU) 2021/2115 får inrätta ett förenklat kontrollsystem för jordbrukare vars jordbruksföretag inte överstiger fem hektar jordbruksareal som redovisats i enlighet med artikel 69.1 i den här förordningen.

3.   Medlemsstaterna får använda sina befintliga kontrollsystem och sin administration för att säkerställa att reglerna om grundvillkor följs.

Dessa system ska vara förenliga med de kontrollsystem som avses i punkterna 1 och 2.

4.   Medlemsstaterna ska årligen göra en översyn av de kontrollsystem som avses i punkterna 1 och 2 mot bakgrund av de resultat som uppnåtts.

5.   I detta kapitel gäller följande definitioner:

| a) | krav: vart och ett av de föreskrivna verksamhetskrav enligt unionsrätten som avses i artikel 12 i förordning (EU) 2021/2115 i en viss rättsakt, som i sak skiljer sig från andra krav i samma rättsakt. |
| --- | --- |

a)

krav: vart och ett av de föreskrivna verksamhetskrav enligt unionsrätten som avses i artikel 12 i förordning (EU) 2021/2115 i en viss rättsakt, som i sak skiljer sig från andra krav i samma rättsakt.

| b) | rättsakt: varje enskilt direktiv och varje enskild förordning som avses i artikel 12 i förordning (EU) 2021/2115 |
| --- | --- |

b)

rättsakt: varje enskilt direktiv och varje enskild förordning som avses i artikel 12 i förordning (EU) 2021/2115

| c) | upprepning av bristande efterlevnad: bristande efterlevnad som rör krav eller norm mer än en gång under en sammanhängande period på tre kalenderår, under förutsättning att stödmottagaren har informerats om tidigare bristande efterlevnad och där så är relevant haft möjlighet att vidta nödvändiga avhjälpande åtgärder avseende denna tidigare bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

c)

upprepning av bristande efterlevnad: bristande efterlevnad som rör krav eller norm mer än en gång under en sammanhängande period på tre kalenderår, under förutsättning att stödmottagaren har informerats om tidigare bristande efterlevnad och där så är relevant haft möjlighet att vidta nödvändiga avhjälpande åtgärder avseende denna tidigare bristande efterlevnad.

6.   I syfte att fullgöra de kontrollskyldigheter som fastställs i punkterna 1–4

| a) | ska medlemsstaterna inkludera kontroller på plats för att verifiera att stödmottagarna fullgör skyldigheterna i avdelning III kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- |

a)

ska medlemsstaterna inkludera kontroller på plats för att verifiera att stödmottagarna fullgör skyldigheterna i avdelning III kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115,

| b) | får medlemsstaterna, beroende på kraven, normerna, rättsakterna eller grundvillkorsområdena i fråga, besluta att använda de kontroller, inklusive administrativa kontroller, som utförts inom ramen för de kontrollsystem som gäller för respektive krav, norm, rättsakt eller grundvillkorsområde, under förutsättning att ändamålsenligheten med dessa kontroller är minst likvärdig med de kontroller på plats som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

får medlemsstaterna, beroende på kraven, normerna, rättsakterna eller grundvillkorsområdena i fråga, besluta att använda de kontroller, inklusive administrativa kontroller, som utförts inom ramen för de kontrollsystem som gäller för respektive krav, norm, rättsakt eller grundvillkorsområde, under förutsättning att ändamålsenligheten med dessa kontroller är minst likvärdig med de kontroller på plats som avses i led a,

| c) | får medlemsstaterna i förekommande fall använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet eller annan relevant teknik som stöd vid utförandet av de kontroller på plats som avses i led a, |
| --- | --- |

c)

får medlemsstaterna i förekommande fall använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet eller annan relevant teknik som stöd vid utförandet av de kontroller på plats som avses i led a,

| d) | ska medlemsstaterna fastställa kontrollurvalet för de kontroller på plats som avses i led a och som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys som






  i) | beaktar, och tillämpar viktningsfaktorer på, jordbruksstrukturen, den inneboende risken för bristande efterlevnad och, i tillämpliga fall, stödmottagarnas deltagande i de jordbruksrådgivningstjänster som avses i artikel 15 i förordning (EU) 2021/2115, |
| --- | --- | --- |

d)

ska medlemsstaterna fastställa kontrollurvalet för de kontroller på plats som avses i led a och som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys som

i)

beaktar, och tillämpar viktningsfaktorer på, jordbruksstrukturen, den inneboende risken för bristande efterlevnad och, i tillämpliga fall, stödmottagarnas deltagande i de jordbruksrådgivningstjänster som avses i artikel 15 i förordning (EU) 2021/2115,

| ii) | innehåller en slumpmässig komponent, och |
| --- | --- |

ii)

innehåller en slumpmässig komponent, och

| iii) | föreskriver att kontrollurvalet ska omfatta minst 1 % av de stödmottagare som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln, |
| --- | --- |

iii)

föreskriver att kontrollurvalet ska omfatta minst 1 % av de stödmottagare som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln,

| e) | vad gäller grundvillkorsskyldigheterna i förhållande till rådets direktiv 96/22/EG (35), ska det faktum att det tillämpas en specifik urvalsnivå för övervakningsplanerna innebära att kravet på miniminivå som fastställs i led d i denna punkt anses vara uppfyllt, |
| --- | --- |

e)

vad gäller grundvillkorsskyldigheterna i förhållande till rådets direktiv 96/22/EG (35), ska det faktum att det tillämpas en specifik urvalsnivå för övervakningsplanerna innebära att kravet på miniminivå som fastställs i led d i denna punkt anses vara uppfyllt,

| f) | får medlemsstaterna vid användning av det förenklade kontrollsystem som avses i punkt 2 från de kontroller på plats som avses i led a i den här punkten utesluta verifikationen av fullgörandet av de skyldigheter som avses i den punkten, om det kan visas att fall av bristande efterlevnad från de berörda stödmottagarnas sida inte skulle kunna medföra några betydande konsekvenser för uppnåendet av målen för de berörda rättsakterna och normerna. |
| --- | --- |

f)

får medlemsstaterna vid användning av det förenklade kontrollsystem som avses i punkt 2 från de kontroller på plats som avses i led a i den här punkten utesluta verifikationen av fullgörandet av de skyldigheter som avses i den punkten, om det kan visas att fall av bristande efterlevnad från de berörda stödmottagarnas sida inte skulle kunna medföra några betydande konsekvenser för uppnåendet av målen för de berörda rättsakterna och normerna.

Artikel 84

System med administrativa sanktioner för grundvillkor

1.   Medlemsstaterna ska inrätta ett system med administrativa sanktioner som tillämpas på stödmottagare i enlighet med artikel 83.1 i denna förordning om de, vid någon tidpunkt under det berörda kalenderåret, inte följer de skyldigheter som fastställs i avdelning III kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) 2021/2115

De administrativa sanktioner som avses i första stycket ska tillämpas endast om den bristande efterlevnaden beror på en åtgärd eller en försummelse som är direkt hänförlig till den berörda stödmottagaren, och om ett eller båda följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den bristande efterlevnaden avser stödmottagarens jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Den bristande efterlevnaden avser stödmottagarens jordbruksverksamhet.

| b) | Den bristande efterlevnaden rör ett jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 eller andra arealer inom samma medlemsstats territorium som förvaltas av stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

Den bristande efterlevnaden rör ett jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 eller andra arealer inom samma medlemsstats territorium som förvaltas av stödmottagaren.

När det gäller skogsarealer ska dock de administrativa sanktioner som avses i första stycket inte tillämpas om inget stödanspråk gjorts för den berörda arealen i enlighet med artiklarna 70 och 71 i förordning (EU) 2021/2115

2.   I sina system för administrativa sanktioner som avses i punkt 1

| a) | ska medlemsstaterna inkludera regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall jordbruksmark eller ett jordbruksföretag eller en del därav överlåts under kalenderåret eller kalenderåren i fråga; dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare, |
| --- | --- |

a)

ska medlemsstaterna inkludera regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall jordbruksmark eller ett jordbruksföretag eller en del därav överlåts under kalenderåret eller kalenderåren i fråga; dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare,

| b) | får medlemsstaterna, trots vad som sägs i punkt 1, besluta att inte tillämpa en administrativ sanktion på en stödmottagare per ett kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre; stödmottagaren ska dock underrättas om konstaterandet av den bristande efterlevnaden och om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder för framtiden, |
| --- | --- |

b)

får medlemsstaterna, trots vad som sägs i punkt 1, besluta att inte tillämpa en administrativ sanktion på en stödmottagare per ett kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre; stödmottagaren ska dock underrättas om konstaterandet av den bristande efterlevnaden och om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder för framtiden,

| c) | ska medlemsstaterna föreskriva att ingen administrativ sanktion åläggs om






  i) | den bristande efterlevnaden beror på force majeure eller exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 3, |
| --- | --- | --- |

c)

ska medlemsstaterna föreskriva att ingen administrativ sanktion åläggs om

i)

den bristande efterlevnaden beror på force majeure eller exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 3,

| ii) | den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

ii)

den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet.

Vid tillämpningen av första stycket a avses med överlåta varje typ av transaktion genom vilken jordbruksmarken eller jordbruksföretaget, eller delar därav, upphör att stå till den överlåtande partens förfogande.

3.   Tillämpningen av en administrativ sanktion ska inte påverka lagligheten och korrektheten för den utgift som den tillämpas på.

Artikel 85

Tillämpning och beräkning av administrativa sanktioner

1.   De administrativa sanktioner som avses i artikel 84 ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av det totala beloppet för de utbetalningar som förtecknas i artikel 83.1 och som har beviljats eller skulle ha beviljats den berörda stödmottagaren avseende stödansökningar som stödmottagaren har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår då konstaterandet av bristande efterlevnad gjordes. Minskningarna eller uteslutningarna ska beräknas på grundval av de utbetalningar som har beviljats eller skulle ha beviljats under det kalenderår då den bristande efterlevnaden inträffade. Om det inte är möjligt att fastställa vilket kalenderår den bristande efterlevnaden inträffade, ska minskningarna eller uteslutningarna beräknas på grundval av de utbetalningar som har beviljats eller skulle ha beviljats under det kalenderår då konstaterandet av den bristande efterlevnaden gjordes.

För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning och till huruvida den varit avsiktlig. De administrativa sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

De administrativa sanktionerna ska baseras på de kontroller som utförs i enlighet med artikel 83.6.

2.   Som en allmän regel ska minskningen vara 3 % av det totala beloppet för de utbetalningar som avses i punkt 1.

3.   Om den bristande efterlevnaden inte har några, eller endast obetydliga, konsekvenser för uppnåendet av målet för normen eller kravet i fråga, ska inga administrativa sanktioner tillämpas.

Medlemsstaterna ska inrätta en upplysningsmekanism för att säkerställa att stödmottagarna underrättas om konstaterade fall av bristande efterlevnad och eventuella avhjälpande åtgärder som ska vidtas. Den mekanismen ska också omfatta den särskilda jordbruksrådgivningen enligt artikel 15 i förordning (EU) 2021/2115, där det kan vara obligatoriskt för de berörda stödmottagarna att delta.

4.   Om en medlemsstat använder det arealövervakningssystem som avses i artikel 66.1 c för att upptäcka fall av bristande efterlevnad får den besluta att tillämpa en lägre procentsats för minskning än de som anges i punkt 2 i den här artikeln.

5.   Om den bristande efterlevnaden har allvarliga konsekvenser för uppnåendet av målet för normen eller kravet i fråga eller utgör en direkt risk för folkhälsan eller för djurens hälsa, ska en högre minskning än den som tillämpas i enlighet med punkt 2 tillämpas.

6.   Om samma bristande efterlevnad kvarstår eller upprepas en gång inom tre på varandra följande kalenderår ska procentsatsen för minskning, som en allmän regel, vara 10 % av det totala beloppet för de utbetalningar som avses i punkt 1. Ytterligare upprepningar av samma bristande efterlevnad utan att stödmottagaren har berättigade skäl ska betraktas som fall av avsiktlig bristande efterlevnad.

Vid avsiktlig bristande efterlevnad ska procentsatsen för minskning vara minst 15 % av det totala beloppet för de utbetalningar som avses i punkt 1.

7.   För att säkerställa lika förutsättningar mellan medlemsstaterna och en ändamålsenlig, proportionell och avskräckande effekt av de administrativa sanktionerna enligt detta kapitel, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med närmare regler om tillämpningen och beräkningen av dessa sanktioner.

Artikel 86

Belopp som frigörs till följd av administrativa sanktioner gällande grundvillkor

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de belopp som frigörs genom minskningar och uteslutningar som avses i artikel 85.

KAPITEL V

Kontrollsystem och administrativa sanktioner som rör sociala grundvillkor

Artikel 87

Kontrollsystem för sociala grundvillkor

1.   Medlemsstaterna ska inrätta ett system med administrativa sanktioner som tillämpas på stödmottagare enligt artikel 14 i förordning (EU) 2021/2115 om de inte följer de regler om sociala grundvillkor som förtecknas i bilaga IV till den förordningen.

I detta syfte ska medlemsstaterna använda sina tillämpliga kontroll- och tillsynssystem på området social- och arbetslagstiftning och tillämpliga arbetsnormer för att säkerställa att de stödmottagare som avses i artikel 14 i förordning (EU) 2021/2115, i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 eller i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 fullgör de skyldigheter som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2021/2115

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan, å ena sidan, de myndigheter eller organ som ansvarar för tillsyn av social- och arbetslagstiftningen och tillämpliga arbetsnormer och, å andra sidan, de utbetalande organen, vars uppgift är att genomföra utbetalningar och tillämpa sanktioner inom ramen för mekanismen för sociala grundvillkor.

Artikel 88

System med administrativa sanktioner för sociala grundvillkor

1.   Inom ramen för det system som avses i artikel 87.1 första stycket ska det utbetalande organet underrättas minst en gång om året om fall av bristande efterlevnad om verkställbara beslut i det avseendet har fattats av de myndigheter eller organ som avses i artikel 87.2. Denna underrättelse ska innehålla en bedömning och klassificering av den berörda bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning och av huruvida den varit avsiktlig. Medlemsstaterna får använda tillämpliga nationella klassificeringssystem för arbetsrelaterade sanktioner för att göra en sådan bedömning. Underrättelsen till det utbetalande organet ska respektera den interna organisationen, uppgifterna och förfarandena hos de myndigheter och organ som avses i artikel 87.2.

Det utbetalande organet ska endast underrättas då den bristande efterlevnaden beror på ett agerande eller en försummelse som direkt kan hänföras till den berörda stödmottagaren och om ett eller båda av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den bristande efterlevnaden avser stödmottagarens jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Den bristande efterlevnaden avser stödmottagarens jordbruksverksamhet.

| b) | Den bristande efterlevnaden rör ett jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 eller andra arealer inom samma medlemsstats territorium som förvaltas av stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

Den bristande efterlevnaden rör ett jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) 2021/2115 eller andra arealer inom samma medlemsstats territorium som förvaltas av stödmottagaren.

2.   I sina system för administrativa sanktioner som avses i artikel 87.1

| a) | får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa en administrativ sanktion på en stödmottagare per ett kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre; stödmottagaren ska dock underrättas om den konstaterade bristande efterlevnaden och om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder för framtiden, |
| --- | --- |

a)

får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa en administrativ sanktion på en stödmottagare per ett kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre; stödmottagaren ska dock underrättas om den konstaterade bristande efterlevnaden och om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder för framtiden,

| b) | ska medlemsstaterna föreskriva att ingen administrativ sanktion åläggs om






  i) | den bristande efterlevnaden beror på force majeure, |
| --- | --- | --- |

b)

ska medlemsstaterna föreskriva att ingen administrativ sanktion åläggs om

i)

den bristande efterlevnaden beror på force majeure,

| ii) | den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

ii)

den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet.

3.   Tillämpningen av en administrativ sanktion ska inte påverka lagligheten och korrektheten för den utgift som den tillämpas på.

Artikel 89

Tillämpning och beräkning av den administrativa sanktionen

1.   De administrativa sanktionerna ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av det totala beloppet för de utbetalningar som förtecknas i artikel 83.1 och som har beviljats eller skulle ha beviljats den berörda stödmottagaren avseende stödansökningar som stödmottagaren har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår då konstaterandet av den bristande efterlevnaden gjordes. Minskningarna eller uteslutningarna ska beräknas på grundval av de betalningar som har beviljats eller skulle ha beviljats under det kalenderår då den bristande efterlevnaden inträffade. Om det inte är möjligt att fastställa vilket kalenderår den bristande efterlevnaden inträffade, ska minskningarna eller uteslutningarna beräknas på grundval av de betalningar som har beviljats eller skulle ha beviljats under det kalenderår då konstaterandet av den bristande efterlevnaden gjordes.

För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet eller upprepning och till huruvida den varit avsiktlig, i linje med bedömningen från de myndigheter eller organ som avses i artikel 87.2. De administrativa sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

De relevanta bestämmelserna i artikel 85.2, 85.5 och 85.6 ska i tillämpliga delar gälla tillämpningen och beräkningen av de administrativa sanktionerna.

2.   För att säkerställa lika villkor för medlemsstaterna och en ändamålsenlig, proportionell och avskräckande effekt av de administrativa sanktionerna enligt detta kapitel, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med närmare bestämmelser om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner.

AVDELNING V

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

KAPITEL I

Överföring av information

Artikel 90

Kommunikation

1.   Utöver sina kommunikationsskyldigheter enligt förordning (EU) 2021/2115 ska medlemsstaterna till kommissionen skicka följande information, deklarationer och handlingar:

| a) | I fråga om ackrediterade utbetalande organ och utsedda och ackrediterade samordningsorgan:






  i) | ackrediteringshandlingen och, där så är relevant, utseendehandlingen, |
| --- | --- | --- |

a)

I fråga om ackrediterade utbetalande organ och utsedda och ackrediterade samordningsorgan:

i)

ackrediteringshandlingen och, där så är relevant, utseendehandlingen,

| ii) | funktion (ackrediterat utbetalande organ eller utsett och ackrediterat samordningsorgan), |
| --- | --- |

ii)

funktion (ackrediterat utbetalande organ eller utsett och ackrediterat samordningsorgan),

| iii) | i förekommande fall, återkallandet av ackrediteringen. |
| --- | --- |

iii)

i förekommande fall, återkallandet av ackrediteringen.

| b) | I fråga om attesterande organ:






  i) | namn, |
| --- | --- | --- |

b)

I fråga om attesterande organ:

i)

namn,

| ii) | adress. |
| --- | --- |

ii)

adress.

| c) | I fråga om åtgärder i samband med insatser som finansieras via EGFJ och Ejflu:






  i) | utgiftsdeklarationer, som även gäller som begäranden om utbetalning, underskrivna av det utsedda och ackrediterade utbetalande organet eller det ackrediterade samordningsorganet, tillsammans med den information som behövs, |
| --- | --- | --- |

c)

I fråga om åtgärder i samband med insatser som finansieras via EGFJ och Ejflu:

i)

utgiftsdeklarationer, som även gäller som begäranden om utbetalning, underskrivna av det utsedda och ackrediterade utbetalande organet eller det ackrediterade samordningsorganet, tillsammans med den information som behövs,

| ii) | för EGFJ, uppskattningar av finansieringsbehoven och för Ejflu, en uppdatering av de förväntade utgiftsdeklarationer som kommer att lämnas in under året och de förväntade utgiftsdeklarationerna avseende det påföljande räkenskapsåret, |
| --- | --- |

ii)

för EGFJ, uppskattningar av finansieringsbehoven och för Ejflu, en uppdatering av de förväntade utgiftsdeklarationer som kommer att lämnas in under året och de förväntade utgiftsdeklarationerna avseende det påföljande räkenskapsåret,

| iii) | de ackrediterade utbetalande organens förvaltningsförklaringar och årsräkenskaper. |
| --- | --- |

iii)

de ackrediterade utbetalande organens förvaltningsförklaringar och årsräkenskaper.

2.   Medlemsstaterna ska regelbundet informera kommissionen om tillämpningen av det integrerade system som avses i avdelning IV kapitel II. Kommissionen ska organisera utbyte av synpunkter om detta med medlemsstaterna.

Artikel 91

Konfidentialitet

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa konfidentialitet för den information som överlämnas eller erhålls inom ramen för inspektion och avslutande av räkenskaper som genomförs enligt denna förordning.

Reglerna i artikel 8 i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 ska tillämpas på denna information.

2.   Utan att det påverkar nationella bestämmelser som rör rättsliga åtgärder, ska information som samlas in under den granskning som föreskrivs i avdelning IV kapitel III skyddas genom tystnadsplikt. Den ska endast delges personer som med anledning av sina uppdrag inom medlemsstaterna eller unionens institutioner behöver denna information för att kunna fullgöra dessa uppdrag.

Artikel 92

Genomförandebefogenheter avseende överföring av information

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | Form, innehåll, periodicitet, tidsfrister och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande:






  i) | Utgiftsdeklarationer samt uppskattningar av utgifter och uppdateringar av dessa, inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål. |
| --- | --- | --- |

a)

Form, innehåll, periodicitet, tidsfrister och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande:

i)

Utgiftsdeklarationer samt uppskattningar av utgifter och uppdateringar av dessa, inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål.

| ii) | De utbetalande organens förvaltningsförklaringar och årsräkenskaper. |
| --- | --- |

ii)

De utbetalande organens förvaltningsförklaringar och årsräkenskaper.

| iii) | Rapporterna om attestering av räkenskaperna. |
| --- | --- |

iii)

Rapporterna om attestering av räkenskaperna.

| iv) | Namn och närmare detaljer om de ackrediterade utbetalande organen, de utsedda och ackrediterade samordningsorganen och de utsedda attesterande organen. |
| --- | --- |

iv)

Namn och närmare detaljer om de ackrediterade utbetalande organen, de utsedda och ackrediterade samordningsorganen och de utsedda attesterande organen.

| v) | Arrangemang för upptagande i budgeten och utbetalning av utgifter som finansieras genom EGFJ och Ejflu. |
| --- | --- |

v)

Arrangemang för upptagande i budgeten och utbetalning av utgifter som finansieras genom EGFJ och Ejflu.

| vi) | Anmälningar om vilka finansiella justeringar medlemsstaterna gjort i samband med interventioner för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

vi)

Anmälningar om vilka finansiella justeringar medlemsstaterna gjort i samband med interventioner för landsbygdsutveckling.

| vii) | Information om åtgärder som vidtagits enligt artikel 59. |
| --- | --- |

vii)

Information om åtgärder som vidtagits enligt artikel 59.

| b) | Arrangemang för utbyte av uppgifter och handlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna och införande av informationssystem, däribland typ av, form på och innehåll i de data som ska behandlas i de systemen samt regler för hur de ska lagras. |
| --- | --- |

b)

Arrangemang för utbyte av uppgifter och handlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna och införande av informationssystem, däribland typ av, form på och innehåll i de data som ska behandlas i de systemen samt regler för hur de ska lagras.

| c) | Medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter, handlingar, statistik och rapporter samt tidsfristerna och metoderna för sådana anmälningar. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter, handlingar, statistik och rapporter samt tidsfristerna och metoderna för sådana anmälningar.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL II

Användning av euro

Artikel 93

Allmänna principer

1.   De belopp som anges i kommissionens genomförandebeslut om godkännande av strategiska GJP-planer, beloppen i kommissionens åtaganden och utbetalningar samt beloppen avseende styrkta eller attesterade utgifter och beloppen i medlemsstaternas utgiftsdeklarationer ska uttryckas och utbetalas i euro.

2.   De priser och belopp som fastställs i jordbrukslagstiftning ska uttryckas i euro.

Dessa priser och belopp ska beviljas eller samlas in i euro i de medlemsstater som har infört euron, och i nationell valuta i de medlemsstater som inte har gjort det.

Artikel 94

Växelkurs och avgörande faktor

1.   De priser och belopp som avses i artikel 93.2 ska med hjälp av en växelkurs omvandlas till de nationella valutorna i de medlemsstater som inte har infört euron.

2.   Den avgörande faktorn för växelkursen ska vara

| a) | i fråga om belopp som tas emot eller beviljas i handel med tredjeland, fullbordandet av tullformaliteterna vid import eller export, |
| --- | --- |

a)

i fråga om belopp som tas emot eller beviljas i handel med tredjeland, fullbordandet av tullformaliteterna vid import eller export,

| b) | i alla övriga fall, den händelse genom vilken det ekonomiska syftet med insatsen uppnås. |
| --- | --- |

b)

i alla övriga fall, den händelse genom vilken det ekonomiska syftet med insatsen uppnås.

3.   När ett direktstöd enligt förordning (EU) 2021/2115 betalas ut till en stödmottagare i någon annan valuta än euro, ska medlemsstaterna räkna om stödbeloppet i euro till nationell valuta på grundval av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken (ECB) före den 1 oktober det år som stödet avser.

Genom undantag från första stycket får medlemsstater i vederbörligen motiverade fall besluta att göra en omräkning på grundval av genomsnittet av de växelkurser som fastställts av ECB under månaden före den 1 oktober det år som stödet avser. Medlemsstater som väljer detta alternativ ska fastställa och offentliggöra den genomsnittliga kursen före den 1 december det året.

4.   När det gäller EGFJ ska medlemsstater som inte har infört euron tillämpa samma växelkurs i sina utgiftsdeklarationer som den de använde för att göra utbetalningar till stödmottagarna eller för att ta emot inkomster, i enlighet med detta kapitel.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om de avgörande faktorerna och den växelkurs som ska användas. Den särskilda avgörande faktorn ska fastställas i enlighet med följande kriterier:

| a) | Faktisk tillämpning av variationerna i växelkursen snarast möjligt. |
| --- | --- |

a)

Faktisk tillämpning av variationerna i växelkursen snarast möjligt.

| b) | Likartade avgörande faktorer för likartade insatser inom marknadsordningen. |
| --- | --- |

b)

Likartade avgörande faktorer för likartade insatser inom marknadsordningen.

| c) | Inbördes sammanhang mellan avgörande faktorer för olika priser och belopp inom marknadsordningen. |
| --- | --- |

c)

Inbördes sammanhang mellan avgörande faktorer för olika priser och belopp inom marknadsordningen.

| d) | Praktisk och effektiv kontroll av tillämpningen av lämpliga växelkurser. |
| --- | --- |

d)

Praktisk och effektiv kontroll av tillämpningen av lämpliga växelkurser.

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om tillämplig växelkurs när utgiftsdeklarationerna upprättas och när offentliga lagringsinsatser bokförs i det utbetalande organets räkenskaper.

Artikel 95

Skyddsåtgärder och undantag

1.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att skydda tillämpningen av unionsrätten om exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta riskerar att äventyra den. Sådana genomförandeakter får endast avvika från befintliga regler under en tidsperiod som är absolut nödvändig. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna ska genast underrättas om åtgärderna enligt första stycket.

2.   Om exceptionella monetära förfaringssätt avseende en nationell valuta sannolikt äventyrar tillämpningen av unionsrätten, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 med avseende på att komplettera denna förordning med undantag från detta kapitel i följande fall:

| a) | Om en medlemsstat tillämpar onormala växelförfaranden, såsom flera växelkurser, eller kompensationsavtal. |
| --- | --- |

a)

Om en medlemsstat tillämpar onormala växelförfaranden, såsom flera växelkurser, eller kompensationsavtal.

| b) | Om en medlemsstats valuta inte noteras på de officiella valutamarknaderna eller om utvecklingen för denna valuta kan leda till snedvridning av handeln. |
| --- | --- |

b)

Om en medlemsstats valuta inte noteras på de officiella valutamarknaderna eller om utvecklingen för denna valuta kan leda till snedvridning av handeln.

Artikel 96

Användning av euro bland medlemsstater som inte har infört euron

1.   Om en medlemsstat som inte har infört euron beslutar sig för att betala den utgift som uppstår till följd av jordbrukslagstiftning i euro i stället för i den nationella valutan, ska den medlemsstaten vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att användningen av euro inte ger en systematisk fördel jämfört med användning av den nationella valutan.

2.   Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om de planerade åtgärder som avses i punkt 1 innan de träder i kraft. Åtgärderna får inte börja gälla förrän kommissionen underrättat medlemsstaten om sitt samtycke.

KAPITEL III

Rapportering

Artikel 97

Årlig ekonomisk rapport

Senast den 30 september varje år som följer på budgetåret ska kommissionen lägga fram en ekonomisk rapport för Europaparlamentet och rådet om förvaltningen av EGFJ och Ejflu för det föregående budgetåret.

KAPITEL IV

Öppenhet

Artikel 98

Offentliggörande av information om stödmottagare

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det varje år i efterhand offentliggörs information om mottagare av stöd från EGFJ och Ejflu vid tillämpning av artikel 49.3 och 49.4 i förordning (EU) 2021/1060 och i enlighet med punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln, inklusive, i tillämpliga fall, information om koncerner i vilka stödmottagarna ingår i enlighet med artikel 59.4 i den här förordningen som tillhandahålls till dem av dessa stödmottagare i enlighet med artikel 59.4 i den här förordningen.

2.   Artikel 49.3 a, b, d–j, och l samt artikel 49.4 i förordning (EU) 2021/1060 ska när så är relevant gälla i fråga om mottagare av stöd från Ejflu och EGFJ. Tillämpningen av artikel 49.3 e i den förordningen ska begränsas till insatsens ändamål. Artikel 49.3 k i den förordningen ska tillämpas på Ejflu.

3.   I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | insats: åtgärd, sektor eller interventionstyp. |
| --- | --- |

a)

insats: åtgärd, sektor eller interventionstyp.

| b) | total kostnad för insatsen: stödbelopp för var och en av de åtgärder, sektorer eller interventionstyper som finansierats via EGFJ eller Ejflu som var och en av stödmottagarna erhållit under det aktuella räkenskapsåret; när det gäller utbetalningar för de interventionstyper som finansieras via Ejflu omfattar de belopp som offentliggörs hela stödbeloppet, dvs. både bidraget från unionen och det nationella bidraget. |
| --- | --- |

b)

total kostnad för insatsen: stödbelopp för var och en av de åtgärder, sektorer eller interventionstyper som finansierats via EGFJ eller Ejflu som var och en av stödmottagarna erhållit under det aktuella räkenskapsåret; när det gäller utbetalningar för de interventionstyper som finansieras via Ejflu omfattar de belopp som offentliggörs hela stödbeloppet, dvs. både bidraget från unionen och det nationella bidraget.

| c) | platsindikator eller geolokalisering för insatsen: namn på den kommun där stödmottagaren är bosatt eller registrerad och, om möjligt, postnummer för kommunen eller den del av postnumret som identifierar kommunen. |
| --- | --- |

c)

platsindikator eller geolokalisering för insatsen: namn på den kommun där stödmottagaren är bosatt eller registrerad och, om möjligt, postnummer för kommunen eller den del av postnumret som identifierar kommunen.

4.   Varje medlemsstat ska göra den information som avses i artikel 49.3 och 49.4 i förordning (EU) 2021/1060 tillgänglig på en enda webbplats. Sådan information ska hållas tillgänglig under två år från den dag då den först offentliggörs.

Medlemsstaterna ska inte offentliggöra den information som avses i artikel 49.3 a och b i förordning (EU) 2021/1060 om det stödbelopp som en stödmottagare mottagit under ett år är lika med eller mindre än 1 250 EUR.

Artikel 99

Information till stödmottagare om offentliggörande av data som rör dem

Medlemsstaterna ska informera stödmottagarna om att data som rör dem kommer att offentliggöras i enlighet med artikel 98 och att sådana data kan komma att behandlas av unionens och medlemsstaternas utrednings- och revisionsorgan i syfte att skydda unionens ekonomiska intressen.

I enlighet med kraven i förordning (EU) 2016/679 ska medlemsstaterna, i fall som rör personuppgifter, underrätta stödmottagarna om deras rättigheter enligt den förordningen och om de förfaranden som gäller för utövandet av rättigheterna.

Artikel 100

Genomförandebefogenheter avseende öppenhet

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om

| a) | formen, inbegripet presentationsmetoden per åtgärd, sektor eller interventionstyp, och tidsplanen för offentliggörandet i enlighet med artiklarna 98 och 99, |
| --- | --- |

a)

formen, inbegripet presentationsmetoden per åtgärd, sektor eller interventionstyp, och tidsplanen för offentliggörandet i enlighet med artiklarna 98 och 99,

| b) | enhetlig tillämpning av artikel 99, |
| --- | --- |

b)

enhetlig tillämpning av artikel 99,

| c) | samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 103.3.

KAPITEL V

Skydd av personuppgifter

Artikel 101

Behandling och skydd av personuppgifter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 98, 99 och 100 ska medlemsstaterna och kommissionen samla in personuppgifter i syfte att fullgöra sina respektive skyldigheter avseende förvaltning, kontroll, revision, övervakning och utvärdering enligt denna förordning, särskilt de skyldigheter som anges i avdelning II kapitel II, avdelning III kapitlen III och IV, avdelning IV och avdelning V kapitel III, samt för statistiska ändamål, och ska inte behandla dessa uppgifter på ett sätt som är oförenligt med detta syfte.

2.   Vid behandling av personuppgifter i övervaknings- och utvärderingssyfte enligt förordning (EU) 2021/2115 samt för statistiska ändamål ska uppgifterna avidentifieras.

3.   Personuppgifter ska behandlas i enlighet med förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725. Sådana uppgifter får i synnerhet inte lagras i en form som möjliggör identifiering av registrerade under längre tid än vad som är nödvändigt för de syften för vilka de insamlades eller för vilka de genomgår ytterligare behandling, med beaktande av de minimiperioder för bevarande som fastställs i tillämplig unionsrätt och nationell rätt.

4.   Medlemsstaterna ska underrätta de registrerade om att deras personuppgifter kan behandlas av nationella organ och unionsorgan i enlighet med punkt 1 och att de i detta hänseende åtnjuter de dataskyddsrättigheter som anges i förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725.

AVDELNING VI

DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER

Artikel 102

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 11.1, 17.5, 23.2, 38.2, 40.3, 41.3, 44.4, 44.5, 47.1, 52.1, 54.4, 55.6, 60.3, 64.3, 74, 76.2, 85.7, 89.2, 94.5, 94.6, 95.2 och 105 ges till kommissionen för en period på sju år från och med den 7 december 2021. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 11.1, 17.5, 23.2, 38.2, 40.3, 41.3, 44.4, 44.5, 47.1, 52.1, 54.4, 55.6, 60.3, 64.3, 74, 76.2, 85.7, 89.2, 94.5, 94.6, 95.2 och 105 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 11.1, 17.5, 23.2, 38.2, 40.3, 41.3, 44.4, 44.5, 47.1, 52.1, 54.4, 55.6, 60.3, 64.3, 74, 76.2, 85.7, 89.2, 94.5, 94.6, 95.2 och 105 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 103

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté, kallad kommittén för jordbruksfonderna. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Vid tillämpning av artiklarna 11, 12, 17, 18, 23, 26, 32, 39–44, 47, 51–55, 58, 59, 60, 64, 75, 82, 92, 95 och 100, när det gäller interventioner i form av direktstöd, interventioner i vissa sektorer, interventioner för landsbygdsutveckling och den samlade marknadsordningen ska kommissionen biträdas av kommittén för jordbruksfonderna, kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken som inrättats genom förordning (EU) 2021/2115 respektive kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket som inrättats genom förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

AVDELNING VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 104

Upphävande

1.   Förordning (EU) nr 1306/2013 upphör att gälla.

Dock gäller följande:

| a) | Artiklarna 4.1 b, 5, 7.3, 9, 17, 21, 34, 35.4, 36, 37, 38, 40–43, 51, 52, 54, 56, 59, 63, 64, 67, 68, 70–75, 77, 91–97, 99, 100, 102.2, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska fortsätta att tillämpas






  i) | på utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för stödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013 med avseende på kalenderåret 2022 och dessförinnan, |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklarna 4.1 b, 5, 7.3, 9, 17, 21, 34, 35.4, 36, 37, 38, 40–43, 51, 52, 54, 56, 59, 63, 64, 67, 68, 70–75, 77, 91–97, 99, 100, 102.2, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska fortsätta att tillämpas

i)

på utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för stödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013 med avseende på kalenderåret 2022 och dessförinnan,

| ii) | för åtgärder som genomförs enligt förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1144/2014 till och med den 31 december 2022, |
| --- | --- |

ii)

för åtgärder som genomförs enligt förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013, (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1144/2014 till och med den 31 december 2022,

| iii) | för de stödordningar som avses i artikel 5.6 första stycket c och 5.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (36) när det gäller utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för insatser som genomförs enligt förordning (EU) nr 1308/2013 efter den 31 december 2022 och till och med slutet av dessa stödordningar, och |
| --- | --- |

iii)

för de stödordningar som avses i artikel 5.6 första stycket c och 5.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (36) när det gäller utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för insatser som genomförs enligt förordning (EU) nr 1308/2013 efter den 31 december 2022 och till och med slutet av dessa stödordningar, och

| iv) | när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit för stödmottagarna och utbetalningar som gjorts av det utbetalande organet inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013. |
| --- | --- |

iv)

när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit för stödmottagarna och utbetalningar som gjorts av det utbetalande organet inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram enligt förordning (EU) nr 1305/2013.

| b) | Artikel 69 i förordning (EU) nr 1306/2013 fortsätter att tillämpas på utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för stödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013 och inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och andra GJP-åtgärder som fastställs i avdelning II kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013 och som genomförts före den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

b)

Artikel 69 i förordning (EU) nr 1306/2013 fortsätter att tillämpas på utgifter som har uppkommit och utbetalningar som gjorts för stödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013 och inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013 och andra GJP-åtgärder som fastställs i avdelning II kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013 och som genomförts före den 1 januari 2023.

| c) | Artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 fortsätteratt tillämpas på inkomster som deklareras inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013, förordning (EG) nr 1698/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 (37). |
| --- | --- |

c)

Artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 fortsätteratt tillämpas på inkomster som deklareras inom ramen för genomförandet av landsbygdsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013, förordning (EG) nr 1698/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 (37).

| d) | Förordning (EU) nr 1306/2013 ska fortsätta att tillämpas på utgifter för rättsliga åtaganden som avses i artikel 155.2 i förordning (EU) 2021/2115 Trots detta ska artikel 31 i den här förordningen tillämpas på de utgifter som meddelas kommissionen i enlighet med artikel 155.2 i förordning (EU) 2021/2115 och som för detta ändamål ska betraktas som en interventionstyp. |
| --- | --- |

d)

Förordning (EU) nr 1306/2013 ska fortsätta att tillämpas på utgifter för rättsliga åtaganden som avses i artikel 155.2 i förordning (EU) 2021/2115 Trots detta ska artikel 31 i den här förordningen tillämpas på de utgifter som meddelas kommissionen i enlighet med artikel 155.2 i förordning (EU) 2021/2115 och som för detta ändamål ska betraktas som en interventionstyp.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen, förordning (EU) 2021/2115 och förordning (EU) nr 1308/2013 och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 105

Övergångsbestämmelser

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 102 som är nödvändiga för att säkerställa en smidig övergång från de bestämmelser som föreskrivs i förordning (EU) nr 1306/2013, enligt vad som avses i artikel 104 i den här förordningen, till de bestämmelser som föreskrivs i den här förordningen, med avseende på att komplettera den här förordningen med undantag från och tillägg till reglerna i den här förordningen.

Artikel 106

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Artikel 16 ska dock tillämpas på utgifter som betalas ut från och med den 16 oktober 2022 när det gäller EGFJ.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

J. VRTOVEC

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 41, 1.2.2019, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 214.

2

(3)  
  EUT C 86, 7.3.2019, s. 173.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 2 december 2021.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

10

(11)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

11

(12)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

12

(13)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

14

(15)  Se särskilt domstolens dom av den 6 december 1989 i mål C-329/88, Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken Grekland,
  ECLI:EU:C:1989:618
  (ej översatt till svenska)
  ; domstolens
  dom av den 1 juni 1994 i mål C-317/92, Europeiska gemenskapernas kommission mot Förbundsrepubliken Tyskland,
  ECLI:EU:C:1994:212
  (ej översatt till svenska)
  ; domstolens
  dom av den 6 oktober 2009 i mål C-562/07, Europeiska kommissionen mot Konungariket Spanien, ECLI:EU:C:2009:614; förstainstansrättens dom (andra avdelningen) av den 14 september 1995 i mål T-571/93, Lefebvre frères et soeurs, GIE Fructifruit, Association des mûrisseurs indépendants och Star fruits Cie mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:1995:163; domstolens dom (stora avdelningen) av den 19 maj 2009 i mål C-531/06, Europeiska kommissionen mot Italienska republiken, ECLI:EU:C:2009:315.

15

Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken Grekland

ECLI:EU:C:1989:618

; domstolens

Europeiska gemenskapernas kommission mot Förbundsrepubliken Tyskland

ECLI:EU:C:1994:212

; domstolens

Europeiska kommissionen mot Konungariket Spanien

Lefebvre frères et soeurs, GIE Fructifruit, Association des mûrisseurs indépendants och Star fruits Cie mot Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen mot Italienska republiken

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

17

(18)  Domstolens dom av den 27 januari 2021, De Ruiter vof mot Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, C-361/19, ECLI:EU:C:2021:71.

18

De Ruiter vof mot Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

21

(22)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  Rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (EGT L 11, 16.1.2003, s. 1).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (EUT L 317, 4.11.2014, s. 56).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

31

(32)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

34

(35)  Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

36

(37)  Kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 av den 5 januari 2004 om övergångsbestämmelser vid tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 i fråga om finansiering från EUGFJ:s garantisektion av åtgärder för landsbygdsutveckling i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (EUT L 5, 9.1.2004, s. 36).

37

---

BILAGA

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EU) nr 1306/2013 | Denna förordning | Förordning (EU) 2021/2115 | Förordning (EU) nr 1308/2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | – | – |
| Artikel 2 | Artiklarna 2 och 3 | – | – |
| Artikel 3 | Artikel 4 | – | – |
| Artikel 4 | Artikel 5 | – | – |
| Artikel 5 | Artikel 6 | – | – |
| Artikel 6 | Artikel 7 | – | – |
| Artikel 7.1, 7.2 och 7.3 | Artikel 9 | – | – |
| Artikel 7.4 och 7.5 | Artikel 10 | – | – |
| Artikel 7.6 | – | – | – |
| Artikel 8 | Artikel 11 | – | – |
| Artikel 9 | Artikel 12 | – | – |
| Artikel 10 | Artikel 37 a | – | – |
| Artikel 11 | Artikel 44.1 | – | – |
| Artikel 12 | – | Artikel 15.1, 15.2 och 15.4 | – |
| Artikel 13.1 | – | Artikel 15.3 | – |
| Artikel 13.2 och 13.3 | – | – | – |
| Artikel 14 | – | – | – |
| Artikel 15 | – | – | – |
| Artikel 16 | Artikel 14 | – | – |
| Artikel 17 | Artikel 20 | – | – |
| Artikel 18 | Artikel 21 | – | – |
| Artikel 19 | Artikel 22 | – | – |
| Artikel 20 | Artikel 23 | – | – |
| Artikel 21 | Artikel 24 | – | – |
| Artikel 22 | Artikel 25 | – | – |
| Artikel 23 | Artikel 26 | – | – |
| Artikel 24 | Artikel 15 | – | – |
| Artikel 25 | Artikel 16 | – | – |
| Artikel 26 | Artikel 17 | – | – |
| Artikel 27 | Artikel 18 | – | – |
| Artikel 28 | Artikel 19 | – | – |
| Artikel 29 | – | – | – |
| Artikel 30 | Artikel 36 | – | – |
| Artikel 31 | Artikel 27 | – | – |
| Artikel 32 | Artikel 28 | – | – |
| Artikel 33 | Artikel 29 | – | – |
| Artikel 34 | Artikel 30 | – | – |
| Artikel 35 | Artikel 31 | – | – |
| Artikel 36 | Artikel 32 | – | – |
| Artikel 37 | Artikel 33 | – | – |
| Artikel 38 | Artikel 34 | – | – |
| Artikel 39 | Artikel 35 | – | – |
| Artikel 40 | Artikel 38 | – | – |
| Artikel 41 | Artikel 39 | – | – |
| Artikel 42 | – | – | – |
| Artikel 43 | Artikel 45 | – | – |
| Artikel 44 | Artikel 43.1 | – | – |
| Artikel 45 | Artikel 46 | – | – |
| Artikel 46 | Artikel 43.2 och Artikel 47 | – | – |
| Artikel 47 | Artikel 49 | – | – |
| Artikel 48 | Artikel 50 | – | – |
| Artikel 49 | Artikel 51.1 och 51.2 | – | – |
| Artikel 50 | Artikel 51.3 och Artikel 52 | – | – |
| Artikel 51 | Artikel 53 | – | – |
| Artikel 52 | Artikel 55 | – | – |
| Artikel 53 | – | – | – |
| Artikel 54 | – | – | – |
| Artikel 55 | Artikel 56 | – | – |
| Artikel 56 | Artikel 57 | – | – |
| Artikel 57 | Artikel 58 | – | – |
| Artikel 58 | Artikel 59 | – | – |
| Artikel 59 | – | – | – |
| Artikel 60 | Artikel 62 | – | – |
| Artikel 61 | Artikel 63 | – | – |
| Artikel 62 | Artikel 60 | – | – |
| Artikel 63.1 första stycket och 63.2–63.5 | – | – | – |
| Artikel 63.1 andra stycket | Artikel 61 | – | – |
| Artikel 64 | – | – | – |
| Artikel 65 | – | – | – |
| Artikel 66 | Artikel 64 | – | – |
| Artikel 67 | Artikel 65 | – | – |
| Artikel 68 | Artikel 66 | – | – |
| Artikel 69.1 första stycket | Artikel 67.1 andra stycket | – | – |
| Artikel 69.1 andra stycket | – | – | – |
| Artikel 69.1 tredje stycket | Artikel 67.1 fjärde stycket | – | – |
| Artikel 69.2 | Artikel 67.2 | – | – |
| Artikel 70 | Artikel 68 | – | – |
| Artikel 71 | Artikel 73 | – | – |
| Artikel 72 | Artikel 69 | – | – |
| Artikel 73 | Artikel 71 | – | – |
| Artikel 74.1 | Artikel 72 | – | – |
| Artikel 74.2, 74.3 och 74.4 | – | – | – |
| Artikel 75 | Artikel 44.2, 44.3 och 44.5 | – | – |
| Artikel 76 | Artikel 74 | – | – |
| Artikel 77 | – | – | – |
| Artikel 78 | Artikel 75 | – | – |
| Artikel 79 | Artikel 76 | – | – |
| Artikel 80 | Artikel 77.1, 77.2 och 77.5 | – | – |
| Artikel 81 | Artikel 78.1, 78.2 och 78.3 | – | – |
| Artikel 82.1 och 82.2 | Artikel 78.4 och 78.5 | – | – |
| Artikel 82.3 och 82.4 | – | – | – |
| Artikel 83.1 | Artikel 79 | – | – |
| Artikel 83.2 och 83.3 | – | – | – |
| Artikel 84.1, 84.2, 84.3 och 84.4 | Artikel 80 | – | – |
| Artikel 84.5 | – | – | – |
| Artikel 84.6 | Artikel 77.4 | – | – |
| Artikel 85.1, 85.3 och 85.4 | – | – | – |
| Artikel 85.2 | Artikel 77.3 | – | – |
| Artikel 86.1 | Artikel 80.2 b | – | – |
| Artikel 86.2 | – | – | – |
| Artikel 87 | Artikel 81 | – | – |
| Artikel 88 | Artikel 82 | – | – |
| Artikel 89 | – | – | Artikel 90a |
| Artikel 90 | – | – | Artikel 116a |
| Artikel 91 | – | Artikel 12 | – |
| Artikel 92 | – | Artikel 12 | – |
| Artikel 93 | – | Artikel 12 | – |
| Artikel 94 | – | Artikel 14 | – |
| Artikel 95 | – | – | – |
| Artikel 96 | Artikel 83 | – | – |
| Artikel 97 | Artikel 84 | – | – |
| Artikel 98 | – | – | – |
| Artikel 99 | Artikel 85 | – | – |
| Artikel 100 | Artikel 86 | – | – |
| Artikel 101.1 | – | – | – |
| Artikel 101.2 | Artikel 85.7 | – | – |
| Artikel 102 | Artikel 90 | – | – |
| Artikel 103 | Artikel 91 | – | – |
| Artikel 104 | Artikel 92 | – | – |
| Artikel 105 | Artikel 93 | – | – |
| Artikel 106 | Artikel 94 | – | – |
| Artikel 107 | Artikel 95 | – | – |
| Artikel 108 | Artikel 96 | – | – |
| Artikel 109 | Artikel 97 | – | – |
| Artikel 110 | – | Artikel 128 | – |
| Artikel 111 | Artikel 98.1, 98.2 och 98.3 | – | – |
| Artikel 112 | Artikel 98.4 | – | – |
| Artikel 113 | Artikel 99 | – | – |
| Artikel 114 | Artikel 100 | – | – |
| Artikel 115 | Artikel 102 | – | – |
| Artikel 116 | Artikel 103 | – | – |
| Artikel 117 | Artikel 101 | – | – |
| Artikel 118 | – | – | – |
| Artikel 119 | Artikel 104 | – | – |
| Artikel 119a | – | – | – |
| Artikel 120 | Artikel 105 | – | – |
| Artikel 121 | Artikel 106 | – | – |
| Bilaga I | – | – | – |
| Bilaga II | – | Bilaga III | – |
| Bilaga III | Bilaga | – | – |

Förordning (EU) nr 1306/2013

Denna förordning

Förordning (EU) 2021/2115

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 1

Artikel 1

–

–

Artikel 2

Artiklarna 2 och 3

–

–

Artikel 3

Artikel 4

–

–

Artikel 4

Artikel 5

–

–

Artikel 5

Artikel 6

–

–

Artikel 6

Artikel 7

–

–

Artikel 7.1, 7.2 och 7.3

Artikel 9

–

–

Artikel 7.4 och 7.5

Artikel 10

–

–

Artikel 7.6

–

–

–

Artikel 8

Artikel 11

–

–

Artikel 9

Artikel 12

–

–

Artikel 10

Artikel 37 a

–

–

Artikel 11

Artikel 44.1

–

–

Artikel 12

–

Artikel 15.1, 15.2 och 15.4

–

Artikel 13.1

–

Artikel 15.3

–

Artikel 13.2 och 13.3

–

–

–

Artikel 14

–

–

–

Artikel 15

–

–

–

Artikel 16

Artikel 14

–

–

Artikel 17

Artikel 20

–

–

Artikel 18

Artikel 21

–

–

Artikel 19

Artikel 22

–

–

Artikel 20

Artikel 23

–

–

Artikel 21

Artikel 24

–

–

Artikel 22

Artikel 25

–

–

Artikel 23

Artikel 26

–

–

Artikel 24

Artikel 15

–

–

Artikel 25

Artikel 16

–

–

Artikel 26

Artikel 17

–

–

Artikel 27

Artikel 18

–

–

Artikel 28

Artikel 19

–

–

Artikel 29

–

–

–

Artikel 30

Artikel 36

–

–

Artikel 31

Artikel 27

–

–

Artikel 32

Artikel 28

–

–

Artikel 33

Artikel 29

–

–

Artikel 34

Artikel 30

–

–

Artikel 35

Artikel 31

–

–

Artikel 36

Artikel 32

–

–

Artikel 37

Artikel 33

–

–

Artikel 38

Artikel 34

–

–

Artikel 39

Artikel 35

–

–

Artikel 40

Artikel 38

–

–

Artikel 41

Artikel 39

–

–

Artikel 42

–

–

–

Artikel 43

Artikel 45

–

–

Artikel 44

Artikel 43.1

–

–

Artikel 45

Artikel 46

–

–

Artikel 46

Artikel 43.2 och Artikel 47

–

–

Artikel 47

Artikel 49

–

–

Artikel 48

Artikel 50

–

–

Artikel 49

Artikel 51.1 och 51.2

–

–

Artikel 50

Artikel 51.3 och Artikel 52

–

–

Artikel 51

Artikel 53

–

–

Artikel 52

Artikel 55

–

–

Artikel 53

–

–

–

Artikel 54

–

–

–

Artikel 55

Artikel 56

–

–

Artikel 56

Artikel 57

–

–

Artikel 57

Artikel 58

–

–

Artikel 58

Artikel 59

–

–

Artikel 59

–

–

–

Artikel 60

Artikel 62

–

–

Artikel 61

Artikel 63

–

–

Artikel 62

Artikel 60

–

–

Artikel 63.1 första stycket och 63.2–63.5

–

–

–

Artikel 63.1 andra stycket

Artikel 61

–

–

Artikel 64

–

–

–

Artikel 65

–

–

–

Artikel 66

Artikel 64

–

–

Artikel 67

Artikel 65

–

–

Artikel 68

Artikel 66

–

–

Artikel 69.1 första stycket

Artikel 67.1 andra stycket

–

–

Artikel 69.1 andra stycket

–

–

–

Artikel 69.1 tredje stycket

Artikel 67.1 fjärde stycket

–

–

Artikel 69.2

Artikel 67.2

–

–

Artikel 70

Artikel 68

–

–

Artikel 71

Artikel 73

–

–

Artikel 72

Artikel 69

–

–

Artikel 73

Artikel 71

–

–

Artikel 74.1

Artikel 72

–

–

Artikel 74.2, 74.3 och 74.4

–

–

–

Artikel 75

Artikel 44.2, 44.3 och 44.5

–

–

Artikel 76

Artikel 74

–

–

Artikel 77

–

–

–

Artikel 78

Artikel 75

–

–

Artikel 79

Artikel 76

–

–

Artikel 80

Artikel 77.1, 77.2 och 77.5

–

–

Artikel 81

Artikel 78.1, 78.2 och 78.3

–

–

Artikel 82.1 och 82.2

Artikel 78.4 och 78.5

–

–

Artikel 82.3 och 82.4

–

–

–

Artikel 83.1

Artikel 79

–

–

Artikel 83.2 och 83.3

–

–

–

Artikel 84.1, 84.2, 84.3 och 84.4

Artikel 80

–

–

Artikel 84.5

–

–

–

Artikel 84.6

Artikel 77.4

–

–

Artikel 85.1, 85.3 och 85.4

–

–

–

Artikel 85.2

Artikel 77.3

–

–

Artikel 86.1

Artikel 80.2 b

–

–

Artikel 86.2

–

–

–

Artikel 87

Artikel 81

–

–

Artikel 88

Artikel 82

–

–

Artikel 89

–

–

Artikel 90a

Artikel 90

–

–

Artikel 116a

Artikel 91

–

Artikel 12

–

Artikel 92

–

Artikel 12

–

Artikel 93

–

Artikel 12

–

Artikel 94

–

Artikel 14

–

Artikel 95

–

–

–

Artikel 96

Artikel 83

–

–

Artikel 97

Artikel 84

–

–

Artikel 98

–

–

–

Artikel 99

Artikel 85

–

–

Artikel 100

Artikel 86

–

–

Artikel 101.1

–

–

–

Artikel 101.2

Artikel 85.7

–

–

Artikel 102

Artikel 90

–

–

Artikel 103

Artikel 91

–

–

Artikel 104

Artikel 92

–

–

Artikel 105

Artikel 93

–

–

Artikel 106

Artikel 94

–

–

Artikel 107

Artikel 95

–

–

Artikel 108

Artikel 96

–

–

Artikel 109

Artikel 97

–

–

Artikel 110

–

Artikel 128

–

Artikel 111

Artikel 98.1, 98.2 och 98.3

–

–

Artikel 112

Artikel 98.4

–

–

Artikel 113

Artikel 99

–

–

Artikel 114

Artikel 100

–

–

Artikel 115

Artikel 102

–

–

Artikel 116

Artikel 103

–

–

Artikel 117

Artikel 101

–

–

Artikel 118

–

–

–

Artikel 119

Artikel 104

–

–

Artikel 119a

–

–

–

Artikel 120

Artikel 105

–

–

Artikel 121

Artikel 106

–

–

Bilaga I

–

–

–

Bilaga II

–

Bilaga III

–

Bilaga III

Bilaga

–

–

---

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 435/262 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 435/262

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2117

av den 2 december 2021

om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2, artikel 114, artikel 118 första stycket och artikel 349,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

med beaktande av revisionsrättens yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4),

och av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland dessa mål ingår att göra den gemensamma jordbrukspolitiken mer resultatinriktad, förstärka modernisering och hållbarhet, inklusive den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa börda för stödmottagare som följer av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland dessa mål ingår att göra den gemensamma jordbrukspolitiken mer resultatinriktad, förstärka modernisering och hållbarhet, inklusive den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa börda för stödmottagare som följer av unionslagstiftningen.

| (2) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på internationell nivå, unionsnivå, nationell nivå, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör baseras på prestation. Därför bör unionen ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, såsom den gemensamma jordbrukspolitikens mål och dess grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är ett resultat av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturliga skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på internationell nivå, unionsnivå, nationell nivå, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör baseras på prestation. Därför bör unionen ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, såsom den gemensamma jordbrukspolitikens mål och dess grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är ett resultat av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturliga skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.

| (3) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för att skydda unionens budget. |
| --- | --- |

(3)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för att skydda unionens budget.

| (4) | I syfte att säkerställa en samstämmig gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna ingå i en strategisk plan som omfattar interventionstyper inom vissa sektorer som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (6). |
| --- | --- |

(4)

I syfte att säkerställa en samstämmig gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna ingå i en strategisk plan som omfattar interventionstyper inom vissa sektorer som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (6).

| (5) | I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av den förordningens tillämpningsområde. Definitionerna för sockersektorn som fastställs i del II avsnitt B i den bilagan bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i den bilagan, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att uppdatera definitionerna, men inte befogenheten att lägga till nya definitioner. Följaktligen bör den individuella befogenhet som i del II avsnitt A punkt 4 i den bilagan delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(5)

I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av den förordningens tillämpningsområde. Definitionerna för sockersektorn som fastställs i del II avsnitt B i den bilagan bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i den bilagan, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att uppdatera definitionerna, men inte befogenheten att lägga till nya definitioner. Följaktligen bör den individuella befogenhet som i del II avsnitt A punkt 4 i den bilagan delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (6) | I förordning (EU) nr 1308/2013 bör del I förenklas. Överflödiga och föråldrade definitioner och bestämmelser genom vilka kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter bör utgå. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EU) nr 1308/2013 bör del I förenklas. Överflödiga och föråldrade definitioner och bestämmelser genom vilka kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter bör utgå.

| (7) | Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts bör vissa perioder för offentlig intervention förlängas. När inledandet av offentlig intervention sker automatiskt bör perioden för offentlig intervention förlängas med en månad. När inledandet av offentlig intervention beror på marknadsutvecklingen bör perioden för offentlig intervention vara hela året. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts bör vissa perioder för offentlig intervention förlängas. När inledandet av offentlig intervention sker automatiskt bör perioden för offentlig intervention förlängas med en månad. När inledandet av offentlig intervention beror på marknadsutvecklingen bör perioden för offentlig intervention vara hela året.

| (8) | För att öka insynen och i samband med unionens internationella åtaganden är det lämpligt att föreskriva om offentliggörande av relevant volym- och prisinformation om uppköp och avyttring av produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention. |
| --- | --- |

(8)

För att öka insynen och i samband med unionens internationella åtaganden är det lämpligt att föreskriva om offentliggörande av relevant volym- och prisinformation om uppköp och avyttring av produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention.

| (9) | Stöd för privat lagring av olivolja har visat sig vara ett effektivt verktyg för marknadsstabilisering. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och för att säkerställa en skälig levnadsstandard och för att stabilisera marknaden inom sektorn för olivolja och bordsoliver är det lämpligt att utvidga förteckningen över produkter som kan komma i fråga för privat lagring till att också omfatta bordsoliver. |
| --- | --- |

(9)

Stöd för privat lagring av olivolja har visat sig vara ett effektivt verktyg för marknadsstabilisering. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och för att säkerställa en skälig levnadsstandard och för att stabilisera marknaden inom sektorn för olivolja och bordsoliver är det lämpligt att utvidga förteckningen över produkter som kan komma i fråga för privat lagring till att också omfatta bordsoliver.

| (10) | Efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen bör de gränser för unionsstödet till utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter vid utbildningsanstalter som fastställs i artikel 23a i förordning (EU) nr 1308/2013 uppdateras. För att skapa rättslig säkerhet är det lämpligt att föreskriva att de uppdaterade gränserna tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(10)

Efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen bör de gränser för unionsstödet till utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter vid utbildningsanstalter som fastställs i artikel 23a i förordning (EU) nr 1308/2013 uppdateras. För att skapa rättslig säkerhet är det lämpligt att föreskriva att de uppdaterade gränserna tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

| (11) | Bestämmelserna om stödordningar i del II avdelning I kapitel II avsnitten 2–6 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, eftersom alla interventionstyper inom de berörda sektorerna anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (8). |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelserna om stödordningar i del II avdelning I kapitel II avsnitten 2–6 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, eftersom alla interventionstyper inom de berörda sektorerna anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (8).

| (12) | Unionens vinpolitik, med dess befintliga ordning för tillstånd som sedan 2016 har möjliggjort systematisk ökning av vinstocksplanteringen, har bidragit till att öka unionens konkurrenskraft inom vinsektorn och till att uppmuntra till en produktion av hög kvalitet. Vinsektorn har uppnått en balans mellan produktionsutbud, kvalitet, efterfrågan från konsumenterna och export på världsmarknaden, men den balansen är ännu inte tillräckligt varaktig eller stabil, särskilt när vinsektorn ställs inför allvarliga marknadsstörningar. Dessutom finns det en tendens i riktning mot en fortsatt minskad vinkonsumtion i unionen på grund av konsumenternas ändrade vanor och livsstil. På lång sikt riskerar följaktligen en avreglering av nyplanteringen av vin att hota den balans som hittills åstadkommits mellan sektorns leveranskapacitet, skälig levnadsstandard för producenterna och skäliga priser för konsumenterna. Detta riskerar att äventyra den positiva utveckling som åstadkommits genom unionens lagstiftning och politik under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

(12)

Unionens vinpolitik, med dess befintliga ordning för tillstånd som sedan 2016 har möjliggjort systematisk ökning av vinstocksplanteringen, har bidragit till att öka unionens konkurrenskraft inom vinsektorn och till att uppmuntra till en produktion av hög kvalitet. Vinsektorn har uppnått en balans mellan produktionsutbud, kvalitet, efterfrågan från konsumenterna och export på världsmarknaden, men den balansen är ännu inte tillräckligt varaktig eller stabil, särskilt när vinsektorn ställs inför allvarliga marknadsstörningar. Dessutom finns det en tendens i riktning mot en fortsatt minskad vinkonsumtion i unionen på grund av konsumenternas ändrade vanor och livsstil. På lång sikt riskerar följaktligen en avreglering av nyplanteringen av vin att hota den balans som hittills åstadkommits mellan sektorns leveranskapacitet, skälig levnadsstandard för producenterna och skäliga priser för konsumenterna. Detta riskerar att äventyra den positiva utveckling som åstadkommits genom unionens lagstiftning och politik under de senaste årtiondena.

| (13) | Den befintliga ordningen med tillstånd för plantering av vinstockar anses också vara väsentlig för att säkerställa ett diversifierat utbud av vin och svara mot den specifika karaktären hos unionens vinsektorsektor. Unionens vinsektor har specifika särdrag, däribland vinodlingarnas långa cykel, eftersom framställning sker först flera år efter planteringen, men sedan fortsätter under flera årtionden och mot bakgrund av risken för omfattande fluktuationer i produktionen från en skörd till nästa. Till skillnad från många vinproducerande tredjeländer kännetecknas vinsektorn i unionen också av ett mycket stort antal små familjejordbruk, vilket leder till ett brett utbud av viner. För att garantera projektens ekonomiska bärkraft och förbättra konkurrenskraften för unionens vinsektor på den globala marknaden behöver därför aktörer inom sektorn och producenter långsiktig förutsebarhet mot bakgrund av de omfattande investeringar som krävs vid planteringen av vinstockar. |
| --- | --- |

(13)

Den befintliga ordningen med tillstånd för plantering av vinstockar anses också vara väsentlig för att säkerställa ett diversifierat utbud av vin och svara mot den specifika karaktären hos unionens vinsektorsektor. Unionens vinsektor har specifika särdrag, däribland vinodlingarnas långa cykel, eftersom framställning sker först flera år efter planteringen, men sedan fortsätter under flera årtionden och mot bakgrund av risken för omfattande fluktuationer i produktionen från en skörd till nästa. Till skillnad från många vinproducerande tredjeländer kännetecknas vinsektorn i unionen också av ett mycket stort antal små familjejordbruk, vilket leder till ett brett utbud av viner. För att garantera projektens ekonomiska bärkraft och förbättra konkurrenskraften för unionens vinsektor på den globala marknaden behöver därför aktörer inom sektorn och producenter långsiktig förutsebarhet mot bakgrund av de omfattande investeringar som krävs vid planteringen av vinstockar.

| (14) | För att säkerställa resultaten hittills inom unionens vinsektor och för att åstadkomma en långvarig balans avseende kvantitet och kvalitet i sektorn genom en fortsatt systematisk ökning av vinstocksplanteringen fram till och efter 2030, bör ordningen med tillstånd för plantering av vinstockar förlängas till och med 2045, dvs. för en period motsvarande den inledande perioden som gäller sedan 2016, men med två halvtidsöversyner 2028 och 2040 för att utvärdera ordningen och, vid behov, lägga fram förslag på grundval av resultaten av dessa halvtidsöversyner för att förbättra vinsektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa resultaten hittills inom unionens vinsektor och för att åstadkomma en långvarig balans avseende kvantitet och kvalitet i sektorn genom en fortsatt systematisk ökning av vinstocksplanteringen fram till och efter 2030, bör ordningen med tillstånd för plantering av vinstockar förlängas till och med 2045, dvs. för en period motsvarande den inledande perioden som gäller sedan 2016, men med två halvtidsöversyner 2028 och 2040 för att utvärdera ordningen och, vid behov, lägga fram förslag på grundval av resultaten av dessa halvtidsöversyner för att förbättra vinsektorns konkurrenskraft.

| (15) | Att ge producenterna möjlighet att senarelägga återplanteringen av vinodlingar kan ha en positiv miljöeffekt genom att markens hälsotillstånd förbättras i och med minskad kemikalieanvändning. Det är därför lämpligt att medge en förlängning av giltigheten för återplanteringstillstånden från tre till sex år om återplanteringen sker på samma skifte, för att bidra till en bättre markvård inom vinodling. |
| --- | --- |

(15)

Att ge producenterna möjlighet att senarelägga återplanteringen av vinodlingar kan ha en positiv miljöeffekt genom att markens hälsotillstånd förbättras i och med minskad kemikalieanvändning. Det är därför lämpligt att medge en förlängning av giltigheten för återplanteringstillstånden från tre till sex år om återplanteringen sker på samma skifte, för att bidra till en bättre markvård inom vinodling.

| (16) | På grund av den kris i unionens vinsektor som orsakats av covid-19-pandemin föreskrevs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2220 (9) förlängning till och med den 31 december 2021 av giltigheten för de planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020. På grund av de utdragna effekterna av den kris som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter producenter som innehar planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020 eller 2021 att i stor utsträckning vara förhindrade att använda dessa tillstånd under det sista året av deras giltighet. För att undvika att dessa tillstånd går förlorade och minska risken för att planteringen skulle behöva göras under sämre förhållanden, är det lämpligt att medge en ytterligare förlängning av giltigheten för de planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som löper ut 2020 och en förlängning av dem som löper ut 2021. Alla planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020 eller 2021 bör därför förlängas till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(16)

På grund av den kris i unionens vinsektor som orsakats av covid-19-pandemin föreskrevs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2220 (9) förlängning till och med den 31 december 2021 av giltigheten för de planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020. På grund av de utdragna effekterna av den kris som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter producenter som innehar planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020 eller 2021 att i stor utsträckning vara förhindrade att använda dessa tillstånd under det sista året av deras giltighet. För att undvika att dessa tillstånd går förlorade och minska risken för att planteringen skulle behöva göras under sämre förhållanden, är det lämpligt att medge en ytterligare förlängning av giltigheten för de planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som löper ut 2020 och en förlängning av dem som löper ut 2021. Alla planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle löpa ut 2020 eller 2021 bör därför förlängas till och med den 31 december 2022.

| (17) | Med hänsyn till förändrade marknadsutsikter bör innehavare av planteringstillstånd som löper ut 2020 och 2021 dessutom kunna avstå från att använda sina tillstånd utan att bli föremål för administrativa sanktioner. För att undvika varje form av diskriminering bör dessutom producenter som, i enlighet med förordning (EU) 2020/2220, senast den 28 februari 2021 underrättade den behöriga myndigheten om att de inte avsåg att använda sitt tillstånd, och som inte kände till möjligheten till förlängning av giltigheten av sina tillstånd med ett andra år, få dra tillbaka sina underrättelser genom ett skriftligt meddelande till den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2022 och få använda tillståndet till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(17)

Med hänsyn till förändrade marknadsutsikter bör innehavare av planteringstillstånd som löper ut 2020 och 2021 dessutom kunna avstå från att använda sina tillstånd utan att bli föremål för administrativa sanktioner. För att undvika varje form av diskriminering bör dessutom producenter som, i enlighet med förordning (EU) 2020/2220, senast den 28 februari 2021 underrättade den behöriga myndigheten om att de inte avsåg att använda sitt tillstånd, och som inte kände till möjligheten till förlängning av giltigheten av sina tillstånd med ett andra år, få dra tillbaka sina underrättelser genom ett skriftligt meddelande till den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2022 och få använda tillståndet till och med den 31 december 2022.

| (18) | På grund av de marknadsstörningar som covid-19-pandemin gett upphov till och den ekonomiska osäkerhet den orsakade när det gäller utnyttjandet av dessa tillstånd bör bestämmelserna i förordning (EU) nr 1308/2013 om planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle upphöra att gälla 2020 och 2021 tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(18)

På grund av de marknadsstörningar som covid-19-pandemin gett upphov till och den ekonomiska osäkerhet den orsakade när det gäller utnyttjandet av dessa tillstånd bör bestämmelserna i förordning (EU) nr 1308/2013 om planteringstillstånd för nyplantering eller återplantering som skulle upphöra att gälla 2020 och 2021 tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2021.

| (19) | Med tanke på att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och med tanke på det produktionsbortfall som följer därav, bör medlemsstaterna, i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013, kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (10) som fanns tillgänglig för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och med tanke på det produktionsbortfall som följer därav, bör medlemsstaterna, i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013, kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (10) som fanns tillgänglig för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016.

| (20) | Det bör tydliggöras att medlemsstater som begränsar utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för framställning av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller för arealer som kan komma i fråga för framställning av vin med skyddad geografisk beteckning, får kräva att sådana tillstånd används i dessa regioner. |
| --- | --- |

(20)

Det bör tydliggöras att medlemsstater som begränsar utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för framställning av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller för arealer som kan komma i fråga för framställning av vin med skyddad geografisk beteckning, får kräva att sådana tillstånd används i dessa regioner.

| (21) | Det bör tydliggöras att medlemsstater vid beviljandet av tillstånd för plantering av vinstockar får tillämpa objektiva och icke-diskriminerande behörighetskriterier och prioritetskriterier på nationell eller regional nivå. Dessutom visar medlemsstaternas erfarenheter att det är nödvändigt att se över vissa av prioritetskriterierna för att kunna ge företräde för vinodlingar som bidrar till att bevara vinstockarnas genetiska resurser och företag vilkas ökade kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller närvaro på marknaderna har visats. |
| --- | --- |

(21)

Det bör tydliggöras att medlemsstater vid beviljandet av tillstånd för plantering av vinstockar får tillämpa objektiva och icke-diskriminerande behörighetskriterier och prioritetskriterier på nationell eller regional nivå. Dessutom visar medlemsstaternas erfarenheter att det är nödvändigt att se över vissa av prioritetskriterierna för att kunna ge företräde för vinodlingar som bidrar till att bevara vinstockarnas genetiska resurser och företag vilkas ökade kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller närvaro på marknaderna har visats.

| (22) | För att säkerställa att inga förmåner beviljas fysiska eller juridiska personer, för vilka det konstaterats att de förutsättningar som krävs för att få sådana förmåner har skapats artificiellt, är det lämpligt att förtydliga att medlemsstater bör tillåtas att anta åtgärder för att förhindra kringgående av reglerna om säkerhetsmekanismen för nyplantering och behörighets- och prioritetskriterierna för beviljande av tillstånd för nyplantering. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att inga förmåner beviljas fysiska eller juridiska personer, för vilka det konstaterats att de förutsättningar som krävs för att få sådana förmåner har skapats artificiellt, är det lämpligt att förtydliga att medlemsstater bör tillåtas att anta åtgärder för att förhindra kringgående av reglerna om säkerhetsmekanismen för nyplantering och behörighets- och prioritetskriterierna för beviljande av tillstånd för nyplantering.

| (23) | Sista inlämningsdag för ansökan om omvandling av planteringsrätter till tillstånd är den 31 december 2022. I vissa fall kan omständigheter såsom den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin ha begränsat omvandlingen av planteringsrätter till planteringstillstånd. Av det skälet, och för att möjliggöra för medlemsstaterna att bevara den produktionskapacitet som motsvaras av planteringsrätterna, bör, från och med den 1 januari 2023, de planteringsrätter som fortfarande var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter den 31 december 2022 men som ännu inte har omvandlats till planteringstillstånd fortfarande vara tillgängliga för de berörda medlemsstaterna, som får bevilja dessa senast den 31 december 2025 i form av tillstånd för nyplantering av vinstockar, utan att dessa tillstånd tas i beaktande för i begränsningarna enligt artikel 63 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(23)

Sista inlämningsdag för ansökan om omvandling av planteringsrätter till tillstånd är den 31 december 2022. I vissa fall kan omständigheter såsom den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin ha begränsat omvandlingen av planteringsrätter till planteringstillstånd. Av det skälet, och för att möjliggöra för medlemsstaterna att bevara den produktionskapacitet som motsvaras av planteringsrätterna, bör, från och med den 1 januari 2023, de planteringsrätter som fortfarande var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter den 31 december 2022 men som ännu inte har omvandlats till planteringstillstånd fortfarande vara tillgängliga för de berörda medlemsstaterna, som får bevilja dessa senast den 31 december 2025 i form av tillstånd för nyplantering av vinstockar, utan att dessa tillstånd tas i beaktande för i begränsningarna enligt artikel 63 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (24) | I vissa medlemsstater finns traditionella vinodlingar som planterats med sorter som inte är tillåtna för vinframställning, vilkas produktion, inbegripet produktion för att producera andra jästa druvdrycker än vin, inte är avsedd för vinmarknaden. Det är lämpligt att förtydliga att sådana vinodlingar inte omfattas av röjningsskyldigheten och att ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i denna förordning inte är tillämplig på plantering och omplantering av sådana sorter för andra ändamål än för vinframställning. |
| --- | --- |

(24)

I vissa medlemsstater finns traditionella vinodlingar som planterats med sorter som inte är tillåtna för vinframställning, vilkas produktion, inbegripet produktion för att producera andra jästa druvdrycker än vin, inte är avsedd för vinmarknaden. Det är lämpligt att förtydliga att sådana vinodlingar inte omfattas av röjningsskyldigheten och att ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i denna förordning inte är tillämplig på plantering och omplantering av sådana sorter för andra ändamål än för vinframställning.

| (25) | Enligt artikel 90 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska, om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, unionsregler om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, märkning, definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för vissa produkter i vinsektorn och de oenologiska metoder som godkänts av unionen gälla för produkter som importeras till unionen. För att skapa enhetlighet är det därför lämpligt att föreskriva att regler om intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av dessa produkter även bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 90 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska, om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, unionsregler om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, märkning, definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för vissa produkter i vinsektorn och de oenologiska metoder som godkänts av unionen gälla för produkter som importeras till unionen. För att skapa enhetlighet är det därför lämpligt att föreskriva att regler om intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av dessa produkter även bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av EUF-fördraget.

| (26) | Inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bestämmelser om tillbakadragande från marknaden av produkter som inte uppfyller märkningsreglerna införlivas i förordning (EU) nr 1308/2013. Med tanke på konsumenternas ökande efterfrågan på produktkontroller bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att produkter som inte är märkta i överensstämmelse med bestämmelserna i den förordningen inte släpps ut på marknaden, eller, om sådana produkter redan har släppts ut på marknaden, att de dras tillbaka från marknaden. Tillbakadragande inbegriper möjligheten att korrigera märkningen av produkterna utan att definitivt ta bort dem från marknaden. |
| --- | --- |

(26)

Inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bestämmelser om tillbakadragande från marknaden av produkter som inte uppfyller märkningsreglerna införlivas i förordning (EU) nr 1308/2013. Med tanke på konsumenternas ökande efterfrågan på produktkontroller bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att produkter som inte är märkta i överensstämmelse med bestämmelserna i den förordningen inte släpps ut på marknaden, eller, om sådana produkter redan har släppts ut på marknaden, att de dras tillbaka från marknaden. Tillbakadragande inbegriper möjligheten att korrigera märkningen av produkterna utan att definitivt ta bort dem från marknaden.

| (27) | Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (11) upphävs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (12) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsregler, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (11) upphävs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (12) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsregler, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013.

| (28) | I syfte att göra det möjligt för producenter att använda druvsorter som är bättre lämpade med tanke på klimatförändringar och som har bättre motståndskraft mot sjukdomar, bör bestämmelser antas som tillåter användning av ursprungsbeteckningar för produkter som framställts från både druvsorter av arten Vitis vinifera och druvsorter som kommer från korsningar mellan Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att göra det möjligt för producenter att använda druvsorter som är bättre lämpade med tanke på klimatförändringar och som har bättre motståndskraft mot sjukdomar, bör bestämmelser antas som tillåter användning av ursprungsbeteckningar för produkter som framställts från både druvsorter av arten Vitis vinifera och druvsorter som kommer från korsningar mellan Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.

| (29) | Definitionerna för begreppen ursprungsbeteckning och geografisk beteckning i förordning (EU) nr 1308/2013 bör anpassas efter de definitioner som ges i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet), vilket godkändes genom rådets beslut 94/800/EG (13), särskilt artikel 22.1 i Trips-avtalet, såtillvida att de geografiska beteckningarna anger att produkten har sitt ursprung i en viss ort, region eller ett visst land. Av tydlighetsskäl är det lämpligt att uttryckligen fastställa att den reviderade definitionen av begreppet ursprungsbeteckning innefattar traditionellt använda namn. Förteckningen över krav för att ett traditionellt använt namn ska utgöra en ursprungsbeteckning inom vinsektorn som anges i förordning (EU) nr 1308/2013 kommer som ett resultat därav att bli föråldrad och bör utgå. Av konsekvensskäl bör ett sådant förtydligande också föras in i definitionen av geografisk beteckning inom vinsektorn som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 och i definitionerna av ursprungsbeteckning och geografisk beteckning inom livsmedelssektorn som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (14). |
| --- | --- |

(29)

Definitionerna för begreppen ursprungsbeteckning och geografisk beteckning i förordning (EU) nr 1308/2013 bör anpassas efter de definitioner som ges i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet), vilket godkändes genom rådets beslut 94/800/EG (13), särskilt artikel 22.1 i Trips-avtalet, såtillvida att de geografiska beteckningarna anger att produkten har sitt ursprung i en viss ort, region eller ett visst land. Av tydlighetsskäl är det lämpligt att uttryckligen fastställa att den reviderade definitionen av begreppet ursprungsbeteckning innefattar traditionellt använda namn. Förteckningen över krav för att ett traditionellt använt namn ska utgöra en ursprungsbeteckning inom vinsektorn som anges i förordning (EU) nr 1308/2013 kommer som ett resultat därav att bli föråldrad och bör utgå. Av konsekvensskäl bör ett sådant förtydligande också föras in i definitionen av geografisk beteckning inom vinsektorn som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 och i definitionerna av ursprungsbeteckning och geografisk beteckning inom livsmedelssektorn som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (14).

| (30) | Den geografiska omgivningen, med sina naturliga och mänskliga faktorer, är en avgörande aspekt som påverkar kvaliteten och egenskaperna hos vinprodukter, jordbruksprodukter och livsmedel som gynnas av skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar i enlighet med förordningarna (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1151/2012. Särskilt när det gäller färska produkter som endast bearbetas lite eller inte alls kan naturliga faktorer vara det som främst fastställer kvaliteten och egenskaperna hos produkten i fråga, medan de mänskliga faktorer som bidrar till produktens kvalitet och egenskaper kan vara mindre precisa. De mänskliga faktorer som bör beaktas vid beskrivningen av kopplingen mellan kvaliteten eller egenskaperna hos en produkt och en särskild geografisk omgivning som ska ingå i produktspecifikationen för skyddade ursprungsbeteckningar i enlighet med artikel 94 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör därför inte begränsas till särskilda produktionsmetoder eller bearbetningsmetoder, som ger produkten i fråga en särskild kvalitet, utan kan även inbegripa faktorer som markvård och landskapsvård, odlingsmetoder och annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de väsentliga naturliga faktorer som främst är avgörande för den geografiska omgivningen och produktens kvalitet och egenskaper. |
| --- | --- |

(30)

Den geografiska omgivningen, med sina naturliga och mänskliga faktorer, är en avgörande aspekt som påverkar kvaliteten och egenskaperna hos vinprodukter, jordbruksprodukter och livsmedel som gynnas av skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar i enlighet med förordningarna (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1151/2012. Särskilt när det gäller färska produkter som endast bearbetas lite eller inte alls kan naturliga faktorer vara det som främst fastställer kvaliteten och egenskaperna hos produkten i fråga, medan de mänskliga faktorer som bidrar till produktens kvalitet och egenskaper kan vara mindre precisa. De mänskliga faktorer som bör beaktas vid beskrivningen av kopplingen mellan kvaliteten eller egenskaperna hos en produkt och en särskild geografisk omgivning som ska ingå i produktspecifikationen för skyddade ursprungsbeteckningar i enlighet med artikel 94 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör därför inte begränsas till särskilda produktionsmetoder eller bearbetningsmetoder, som ger produkten i fråga en särskild kvalitet, utan kan även inbegripa faktorer som markvård och landskapsvård, odlingsmetoder och annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de väsentliga naturliga faktorer som främst är avgörande för den geografiska omgivningen och produktens kvalitet och egenskaper.

| (31) | I syfte att säkerställa ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 49 i förordning (EU) nr 1151/2012, bör kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. Av samma skäl bör kommissionen, när en medlemsstat underrättar kommissionen om ett nationellt beslut som ligger till grund för ansökan om skydd som sannolikt kommer att förklaras ogiltigt efter avslutat nationellt rättsligt förfarande, undantas från skyldigheten att fullgöra granskningsförfarandet i artikel 97 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 med avseende på en ansökan om skydd inom den föreskrivna tidsfristen, och från skyldigheten att informera sökanden om skälen till dröjsmålet. För att skydda sökanden från rättsliga åtgärder utan skälig anledning och för att bevara den sökandes grundläggande rätt att säkra skyddet för en geografisk ursprungsbeteckning inom skälig tid bör undantaget begränsas till fall där ansökan om skydd har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller där medlemsstaten anser att ifrågasättandet av ansökans giltighet har giltiga grunder. |
| --- | --- |

(31)

I syfte att säkerställa ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 49 i förordning (EU) nr 1151/2012, bör kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. Av samma skäl bör kommissionen, när en medlemsstat underrättar kommissionen om ett nationellt beslut som ligger till grund för ansökan om skydd som sannolikt kommer att förklaras ogiltigt efter avslutat nationellt rättsligt förfarande, undantas från skyldigheten att fullgöra granskningsförfarandet i artikel 97 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 med avseende på en ansökan om skydd inom den föreskrivna tidsfristen, och från skyldigheten att informera sökanden om skälen till dröjsmålet. För att skydda sökanden från rättsliga åtgärder utan skälig anledning och för att bevara den sökandes grundläggande rätt att säkra skyddet för en geografisk ursprungsbeteckning inom skälig tid bör undantaget begränsas till fall där ansökan om skydd har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller där medlemsstaten anser att ifrågasättandet av ansökans giltighet har giltiga grunder.

| (32) | Registreringen av geografiska beteckningar bör göras enklare och snabbare genom att bedömningen av överensstämmelse i förhållande till reglerna om immateriella rättigheter skiljs från bedömningen av huruvida produktspecifikationen följer handelsnormerna och märkningsreglerna. |
| --- | --- |

(32)

Registreringen av geografiska beteckningar bör göras enklare och snabbare genom att bedömningen av överensstämmelse i förhållande till reglerna om immateriella rättigheter skiljs från bedömningen av huruvida produktspecifikationen följer handelsnormerna och märkningsreglerna.

| (33) | Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i registreringsförfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkerställa att de inte innehåller några uppenbara fel, framför allt för att säkerställa att de innehåller de uppgifter som krävs, att de inte innehåller några uppenbara sakfel, att den motivering som läggs fram stöder ansökan och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten och utanför unionen beaktas. |
| --- | --- |

(33)

Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i registreringsförfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkerställa att de inte innehåller några uppenbara fel, framför allt för att säkerställa att de innehåller de uppgifter som krävs, att de inte innehåller några uppenbara sakfel, att den motivering som läggs fram stöder ansökan och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten och utanför unionen beaktas.

| (34) | Inom vinsektorn bör den period under vilken invändningar kan göras förlängas till tre månader för att säkerställa att alla berörda parter får tillräckligt med tid för att granska ansökan om skydd och möjlighet att lämna in invändningar. I syfte att säkerställa att det är samma förfarande för invändningar som tillämpas, enligt förordningarna (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1151/2012 och för att möjliggöra för medlemsstaterna att vidarebefordra invändningar från fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller etablerade på deras territorier till kommissionen på ett samordnat och effektivt sätt, bör invändningar från fysiska eller juridiska personer lämnas in till myndigheterna i den medlemsstat där de fysiska eller juridiska personerna är bosatta eller etablerade. I syfte att förenkla förfarandet för invändningar bör kommissionen tilldelas befogenhet att avvisa ogiltiga invändningar i den genomförandeakt genom vilken skyddet för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen beviljas. |
| --- | --- |

(34)

Inom vinsektorn bör den period under vilken invändningar kan göras förlängas till tre månader för att säkerställa att alla berörda parter får tillräckligt med tid för att granska ansökan om skydd och möjlighet att lämna in invändningar. I syfte att säkerställa att det är samma förfarande för invändningar som tillämpas, enligt förordningarna (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1151/2012 och för att möjliggöra för medlemsstaterna att vidarebefordra invändningar från fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller etablerade på deras territorier till kommissionen på ett samordnat och effektivt sätt, bör invändningar från fysiska eller juridiska personer lämnas in till myndigheterna i den medlemsstat där de fysiska eller juridiska personerna är bosatta eller etablerade. I syfte att förenkla förfarandet för invändningar bör kommissionen tilldelas befogenhet att avvisa ogiltiga invändningar i den genomförandeakt genom vilken skyddet för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen beviljas.

| (35) | I syfte att effektivisera förfaranden och säkerställa att enhetliga villkor tillämpas för beviljande av skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta genomförandeakter om sådant skydd inom vinsektorn utan tillämpning av granskningsförfarandet i de fall då en giltig invändning mot en ansökan om skydd inte inkommit. För de fall då en giltig invändning inkommer bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta genomförandeakter som antingen beviljar skydd eller avslår ansökan om skydd, i enlighet med granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(35)

I syfte att effektivisera förfaranden och säkerställa att enhetliga villkor tillämpas för beviljande av skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta genomförandeakter om sådant skydd inom vinsektorn utan tillämpning av granskningsförfarandet i de fall då en giltig invändning mot en ansökan om skydd inte inkommit. För de fall då en giltig invändning inkommer bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta genomförandeakter som antingen beviljar skydd eller avslår ansökan om skydd, i enlighet med granskningsförfarandet.

| (36) | Förhållandet mellan varumärken och geografiska beteckningar för vinprodukter bör förtydligas med avseende på kriterierna för avslag, ogiltigförklaring och samexistens. Ett sådant förtydligande bör inte påverka de rättigheter som förvärvas av innehavare av geografiska beteckningar på nationell nivå eller som föreligger på grund av internationella avtal som ingåtts av medlemsstaterna för perioden före inrättandet av unionens skyddssystem för vinprodukter. |
| --- | --- |

(36)

Förhållandet mellan varumärken och geografiska beteckningar för vinprodukter bör förtydligas med avseende på kriterierna för avslag, ogiltigförklaring och samexistens. Ett sådant förtydligande bör inte påverka de rättigheter som förvärvas av innehavare av geografiska beteckningar på nationell nivå eller som föreligger på grund av internationella avtal som ingåtts av medlemsstaterna för perioden före inrättandet av unionens skyddssystem för vinprodukter.

| (37) | Regler som rör nationella förfaranden, förfarandet för invändningar, uppdelningen av ändringar i unionsändringar och standardändringar, inbegripet de huvudsakliga reglerna för antagandet av sådana ändringar, samt tillfällig märkning och presentation, som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (15) är en viktig del i ordningen för skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i vinsektorn. Av hänsyn till konsekvensen med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1151/2012 och (EU) 2019/787 (16) och för att underlätta tillämpningen bör dessa bestämmelser integreras i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(37)

Regler som rör nationella förfaranden, förfarandet för invändningar, uppdelningen av ändringar i unionsändringar och standardändringar, inbegripet de huvudsakliga reglerna för antagandet av sådana ändringar, samt tillfällig märkning och presentation, som för närvarande fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (15) är en viktig del i ordningen för skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i vinsektorn. Av hänsyn till konsekvensen med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1151/2012 och (EU) 2019/787 (16) och för att underlätta tillämpningen bör dessa bestämmelser integreras i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (38) | När det gäller skyddet av geografiska beteckningar är det viktigt att vederbörligen beakta Allmänna tull- och handelsavtalet, inklusive artikel V om rätten till fri transitering, som godkändes genom beslut 94/800/EG. I syfte att stärka skyddet av geografiska beteckningar och bekämpa förfalskning mer effektivt bör skyddet av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, inom den rättsliga ramen, även tillämpas med avseende på varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning och som hänförts till särskilda tullförfaranden som förfaranden för transitering, lagring, användning för särskilda ändamål eller bearbetning. Därför bör det skydd som följer av artikel 103.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 utvidgas till att även omfatta varor som transiteras genom unionens tullområde och det skydd som följer av artikel 103.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artiklarna 13.1 och 24 i förordning (EU) nr 1151/2012 för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter bör utvidgas till att även omfatta varor som säljs via internet eller genom andra former av elektronisk handel. Dessutom bör ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn också skyddas mot direkt eller indirekt kommersiellt bruk där de hänvisar till produkter som används som ingredienser. Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn och garanterade traditionella specialiteter bör också skyddas mot obehörigt bruk, imitation och anspelning när de används för att hänvisa till produkter som används som ingredienser. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller skyddet av geografiska beteckningar är det viktigt att vederbörligen beakta Allmänna tull- och handelsavtalet, inklusive artikel V om rätten till fri transitering, som godkändes genom beslut 94/800/EG. I syfte att stärka skyddet av geografiska beteckningar och bekämpa förfalskning mer effektivt bör skyddet av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, inom den rättsliga ramen, även tillämpas med avseende på varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning och som hänförts till särskilda tullförfaranden som förfaranden för transitering, lagring, användning för särskilda ändamål eller bearbetning. Därför bör det skydd som följer av artikel 103.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 utvidgas till att även omfatta varor som transiteras genom unionens tullområde och det skydd som följer av artikel 103.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artiklarna 13.1 och 24 i förordning (EU) nr 1151/2012 för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter bör utvidgas till att även omfatta varor som säljs via internet eller genom andra former av elektronisk handel. Dessutom bör ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn också skyddas mot direkt eller indirekt kommersiellt bruk där de hänvisar till produkter som används som ingredienser. Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn och garanterade traditionella specialiteter bör också skyddas mot obehörigt bruk, imitation och anspelning när de används för att hänvisa till produkter som används som ingredienser.

| (39) | Det bör vara möjligt att dra in skyddet för en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om den inte längre används eller om den sökande som avses i artikel 95 i förordning (EU) nr 1308/2013 inte längre önskar behålla skyddet. |
| --- | --- |

(39)

Det bör vara möjligt att dra in skyddet för en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om den inte längre används eller om den sökande som avses i artikel 95 i förordning (EU) nr 1308/2013 inte längre önskar behålla skyddet.

| (40) | Med tanke på konsumenternas ökande efterfrågan av nya vinprodukter som har en lägre alkoholhalt än den lägsta verkliga alkoholhalt för vinprodukter som anges i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013 bör det även vara möjligt att producera sådana innovativa vinprodukter i unionen. Det är därför nödvändigt att fastställa under vilka villkor vissa vinprodukter får avalkoholiseras helt eller delvis och att fastställa de processer för avalkoholiseringen som är tillåtna. Dessa villkor bör beakta följande resolutioner från Internationella vinorganisationen (OIV): OIV-ECO 432-2012 Beverage Obtained By Partial Dealcoholisation of Wine, OIV-ECO 433-2012 Beverage Obtained By Partial Dealcoholisation of Wine, OIV-ECO 523-2016 Wine With An Alcohol Content Modified by Dealcoholisation och OIV-OENO 394A-2012 Dealcoholisation Of Wines. |
| --- | --- |

(40)

Med tanke på konsumenternas ökande efterfrågan av nya vinprodukter som har en lägre alkoholhalt än den lägsta verkliga alkoholhalt för vinprodukter som anges i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013 bör det även vara möjligt att producera sådana innovativa vinprodukter i unionen. Det är därför nödvändigt att fastställa under vilka villkor vissa vinprodukter får avalkoholiseras helt eller delvis och att fastställa de processer för avalkoholiseringen som är tillåtna. Dessa villkor bör beakta följande resolutioner från Internationella vinorganisationen (OIV): OIV-ECO 432-2012 Beverage Obtained By Partial Dealcoholisation of Wine, OIV-ECO 433-2012 Beverage Obtained By Partial Dealcoholisation of Wine, OIV-ECO 523-2016 Wine With An Alcohol Content Modified by Dealcoholisation och OIV-OENO 394A-2012 Dealcoholisation Of Wines.

| (41) | Dessa innovativa vinprodukter har aldrig saluförts som vin i unionen. Av det skälet krävs vidare forskning och försök för att förbättra dessa produkters kvalitet och framför allt för att säkerställa att en fullständig eliminering av alkoholinnehållet medger att de särskiljande egenskaperna hos kvalitetsviner som är skyddade av en geografisk beteckning eller en ursprungsbeteckning bevaras. Därför bör endast delvis avalkoholisering tillåtas för viner med skyddad geografisk beteckning eller skyddad ursprungsbeteckning, även om både hel och delvis avalkoholisering bör tillåtas för viner utan geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning. Det är dessutom, för att säkerställa tydlighet och insyn för både producenter och konsumenter av vin med geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, lämpligt att föreskriva att produktspecifikationen för viner med geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som får avalkoholiseras delvis bör innehålla en beskrivning av det delvis avalkoholiserade vinet och, i tillämpliga fall, de särskilda oenologiska metoder som ska användas för att framställa det eller de delvis avalkoholiserade vinerna och de relevanta restriktionerna för deras framställning. |
| --- | --- |

(41)

Dessa innovativa vinprodukter har aldrig saluförts som vin i unionen. Av det skälet krävs vidare forskning och försök för att förbättra dessa produkters kvalitet och framför allt för att säkerställa att en fullständig eliminering av alkoholinnehållet medger att de särskiljande egenskaperna hos kvalitetsviner som är skyddade av en geografisk beteckning eller en ursprungsbeteckning bevaras. Därför bör endast delvis avalkoholisering tillåtas för viner med skyddad geografisk beteckning eller skyddad ursprungsbeteckning, även om både hel och delvis avalkoholisering bör tillåtas för viner utan geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning. Det är dessutom, för att säkerställa tydlighet och insyn för både producenter och konsumenter av vin med geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, lämpligt att föreskriva att produktspecifikationen för viner med geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som får avalkoholiseras delvis bör innehålla en beskrivning av det delvis avalkoholiserade vinet och, i tillämpliga fall, de särskilda oenologiska metoder som ska användas för att framställa det eller de delvis avalkoholiserade vinerna och de relevanta restriktionerna för deras framställning.

| (42) | För att tillhandahålla konsumenterna bättre information bör de obligatoriska uppgifterna enligt artikel 119 i förordning (EU) nr 1308/2013 inkludera en näringsdeklaration och en ingrediensförteckning. Producenterna bör dock ha möjlighet att begränsa innehållet i näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna till enbart energivärdet och göra den fullständiga näringsdeklarationen och ingrediensförteckningen tillgänglig på elektronisk väg, under förutsättning att de undviker insamling och spårning av användardata och inte tillhandahåller information i saluföringssyfte. Dock bör möjligheten att inte tillhandahålla en fullständig näringsdeklaration på förpackningen eller på en etikett fäst på denna inte påverka det befintliga kravet att ämnen som orsakar allergi eller intolerans ska förtecknas på etiketten. I artikel 122 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör befogenheten att anta e akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera förordning (EU) nr 1308/2013 genom att fastställa regler för angivandet och beteckningen av ingredienser. Det bör vara tillåtet att fortsättningsvis saluföra befintliga lager av vin efter tillämpningsdatumen för nya märkningskraven, till dess att dessa lager är uttömda. Aktörer bör ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya märkningskraven innan de blir tillämpliga. |
| --- | --- |

(42)

För att tillhandahålla konsumenterna bättre information bör de obligatoriska uppgifterna enligt artikel 119 i förordning (EU) nr 1308/2013 inkludera en näringsdeklaration och en ingrediensförteckning. Producenterna bör dock ha möjlighet att begränsa innehållet i näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna till enbart energivärdet och göra den fullständiga näringsdeklarationen och ingrediensförteckningen tillgänglig på elektronisk väg, under förutsättning att de undviker insamling och spårning av användardata och inte tillhandahåller information i saluföringssyfte. Dock bör möjligheten att inte tillhandahålla en fullständig näringsdeklaration på förpackningen eller på en etikett fäst på denna inte påverka det befintliga kravet att ämnen som orsakar allergi eller intolerans ska förtecknas på etiketten. I artikel 122 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör befogenheten att anta e akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera förordning (EU) nr 1308/2013 genom att fastställa regler för angivandet och beteckningen av ingredienser. Det bör vara tillåtet att fortsättningsvis saluföra befintliga lager av vin efter tillämpningsdatumen för nya märkningskraven, till dess att dessa lager är uttömda. Aktörer bör ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya märkningskraven innan de blir tillämpliga.

| (43) | I syfte att säkerställa att konsumenterna informeras om avalkoholiserade vinprodukters karaktär och att reglerna om märkning och presentation av produkter inom vinsektorn även gäller avalkoholiserade eller delvis avalkoholiserade vinprodukter, bör artikel 119 i förordning (EU) nr 1308/2013 ändras. För att bibehålla den nuvarande nivån på informationen om minsta hållbarhet som krävs för drycker med en alkoholhalt som understiger 10 volymprocent enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (17) är det dock lämpligt att kräva att produkter som har genomgått en behandling för avalkoholisering med en faktisk alkoholhalt på under 10 volymprocent som obligatorisk uppgift innehåller en angivelse av datum för minsta hållbarhet. |
| --- | --- |

(43)

I syfte att säkerställa att konsumenterna informeras om avalkoholiserade vinprodukters karaktär och att reglerna om märkning och presentation av produkter inom vinsektorn även gäller avalkoholiserade eller delvis avalkoholiserade vinprodukter, bör artikel 119 i förordning (EU) nr 1308/2013 ändras. För att bibehålla den nuvarande nivån på informationen om minsta hållbarhet som krävs för drycker med en alkoholhalt som understiger 10 volymprocent enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (17) är det dock lämpligt att kräva att produkter som har genomgått en behandling för avalkoholisering med en faktisk alkoholhalt på under 10 volymprocent som obligatorisk uppgift innehåller en angivelse av datum för minsta hållbarhet.

| (44) | Dessutom omfattar för närvarande bilaga I del XII till förordning (EU) nr 1308/2013, där de produkter som omfattas av vinsektorn förtecknas, delvis avalkoholiserade viner med en alkoholhalt som är högre än 0,5 volymprocent. För att säkerställa att alla avalkoholiserade viner, inbegripet sådana viner med en alkoholhalt på 0,5 volymprocent eller mindre, omfattas av vinsektorn är det lämpligt att ändra bilaga I del XII till förordning (EU) nr 1308/2013 genom att lägga till en ny post. |
| --- | --- |

(44)

Dessutom omfattar för närvarande bilaga I del XII till förordning (EU) nr 1308/2013, där de produkter som omfattas av vinsektorn förtecknas, delvis avalkoholiserade viner med en alkoholhalt som är högre än 0,5 volymprocent. För att säkerställa att alla avalkoholiserade viner, inbegripet sådana viner med en alkoholhalt på 0,5 volymprocent eller mindre, omfattas av vinsektorn är det lämpligt att ändra bilaga I del XII till förordning (EU) nr 1308/2013 genom att lägga till en ny post.

| (45) | Vad gäller regler om villkoren för användningen av nedläggningar inom vinsektorn i syfte att se till att konsumenterna skyddas från vilseledande användning av nedläggningar i samband med vissa drycker och om farliga material som används vid nedläggning och som kan förorena dryckerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(45)

Vad gäller regler om villkoren för användningen av nedläggningar inom vinsektorn i syfte att se till att konsumenterna skyddas från vilseledande användning av nedläggningar i samband med vissa drycker och om farliga material som används vid nedläggning och som kan förorena dryckerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (46) | Regler och krav avseende systemet med sockerkvoter upphörde att gälla vid utgången av regleringsåret 2016/2017. Artikel 124 och artiklarna 127–144 i förordning (EU) nr 1308/2013 är nu föråldrade och bör utgå. |
| --- | --- |

(46)

Regler och krav avseende systemet med sockerkvoter upphörde att gälla vid utgången av regleringsåret 2016/2017. Artikel 124 och artiklarna 127–144 i förordning (EU) nr 1308/2013 är nu föråldrade och bör utgå.

| (47) | I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/633 (18) fastställs ett undantag från senaste förfallodag vid försäljning av druvor och must inom vinsektorn. För att bidra till stabiliteten i leveranskedjan för vin och ge jordbruksproducenterna den säkerhet som långvariga handelsförbindelser medför bör försäljningen av otappat vin behandlas på samma sätt. Det är därför lämpligt att föreskriva att medlemsstaterna, genom undantag från de tillämpliga senaste förfallodagar som fastställs i direktiv (EU) 2019/633, om en branschorganisation så begär, får besluta att de tillämpliga senaste förfallodagarna inte gäller för försäljningen av otappat vin, förutsatt att de specifika förfallodagsvillkoren ingår i de standardavtal som omfattas av utvidgningen av reglernas räckvidd enligt artikel 164 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 31 oktober 2021 och att leveransavtalen mellan leverantörer av otappat vin och deras direkta köpare är eller blir fleråriga. |
| --- | --- |

(47)

I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/633 (18) fastställs ett undantag från senaste förfallodag vid försäljning av druvor och must inom vinsektorn. För att bidra till stabiliteten i leveranskedjan för vin och ge jordbruksproducenterna den säkerhet som långvariga handelsförbindelser medför bör försäljningen av otappat vin behandlas på samma sätt. Det är därför lämpligt att föreskriva att medlemsstaterna, genom undantag från de tillämpliga senaste förfallodagar som fastställs i direktiv (EU) 2019/633, om en branschorganisation så begär, får besluta att de tillämpliga senaste förfallodagarna inte gäller för försäljningen av otappat vin, förutsatt att de specifika förfallodagsvillkoren ingår i de standardavtal som omfattas av utvidgningen av reglernas räckvidd enligt artikel 164 i förordning (EU) nr 1308/2013 före den 31 oktober 2021 och att leveransavtalen mellan leverantörer av otappat vin och deras direkta köpare är eller blir fleråriga.

| (48) | När leveranser av jordbruksprodukter från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör omfattas av ett skriftligt avtal eller anbud enligt artiklarna 148 och 168 i förordning (EU) nr 1308/2013 och det pris som ska betalas för leveransen beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, ska dessa faktorer, som kan inkludera objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder, vara lätta att förstå för parterna. Dessutom bör medlemsstaterna ha möjlighet att ange frivilliga indikatorer som avtalsparterna får använda på grundval av tillgänglig objektiv marknadsinformation och tillgängliga objektiva marknadsstudier. |
| --- | --- |

(48)

När leveranser av jordbruksprodukter från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör omfattas av ett skriftligt avtal eller anbud enligt artiklarna 148 och 168 i förordning (EU) nr 1308/2013 och det pris som ska betalas för leveransen beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, ska dessa faktorer, som kan inkludera objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder, vara lätta att förstå för parterna. Dessutom bör medlemsstaterna ha möjlighet att ange frivilliga indikatorer som avtalsparterna får använda på grundval av tillgänglig objektiv marknadsinformation och tillgängliga objektiva marknadsstudier.

| (49) | Efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen har unionens sammanlagda produktion av obehandlad mjölk minskat. För att inte underminera de befogenheter att föra avtalsförhandlingar som tillerkänns producentorganisationerna inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter bör den kvantitativa begränsning som är tillämplig på volymen av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar, uttryckt i procentandel av unionens sammanlagda produktion, ökas. För att skapa rättslig säkerhet är det lämpligt att föreskriva att de ökade kvantitativa begränsningarna tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(49)

Efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen har unionens sammanlagda produktion av obehandlad mjölk minskat. För att inte underminera de befogenheter att föra avtalsförhandlingar som tillerkänns producentorganisationerna inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter bör den kvantitativa begränsning som är tillämplig på volymen av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar, uttryckt i procentandel av unionens sammanlagda produktion, ökas. För att skapa rättslig säkerhet är det lämpligt att föreskriva att de ökade kvantitativa begränsningarna tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2021.

| (50) | För att bidra till att uppnå unionens miljömål bör medlemsstaterna kunna erkänna producentorganisationer som eftersträvar specifika mål rörande hantering och tillvaratagande av biprodukter, kvarvarande flöden och avfall, framför allt för att skydda miljön och stärka cirkulariteten, samt producentorganisationer som eftersträvar mål rörande förvaltningen av gemensamma fonder för olika sektorer. Det är därför lämpligt att utvidga den befintliga förteckningen över mål för producentorganisationer i artikel 152 i förordning (EU) nr 1308/2013. För att öka insynen i producentorganisationer bör producentorganisationernas stadgar också göra det möjligt för producentmedlemmar att på ett demokratiskt sätt granska organisationens räkenskaper och budgetar. Det är dessutom lämpligt att, för att underlätta de kommersiella transaktioner som producentorganisationen är delaktiga i, fastställa att en producentorganisations stadgar får tillåta att producentmedlemmarna har direktkontakt med köparna, förutsatt att sådan direktkontakt inte äventyrar producentorganisationens funktion i fråga om koncentration av utbudet och utsläppande av produkter på marknaden och under förutsättning att producentorganisationen fortsätter att ensam besluta om de väsentliga inslagen i försäljningar. |
| --- | --- |

(50)

För att bidra till att uppnå unionens miljömål bör medlemsstaterna kunna erkänna producentorganisationer som eftersträvar specifika mål rörande hantering och tillvaratagande av biprodukter, kvarvarande flöden och avfall, framför allt för att skydda miljön och stärka cirkulariteten, samt producentorganisationer som eftersträvar mål rörande förvaltningen av gemensamma fonder för olika sektorer. Det är därför lämpligt att utvidga den befintliga förteckningen över mål för producentorganisationer i artikel 152 i förordning (EU) nr 1308/2013. För att öka insynen i producentorganisationer bör producentorganisationernas stadgar också göra det möjligt för producentmedlemmar att på ett demokratiskt sätt granska organisationens räkenskaper och budgetar. Det är dessutom lämpligt att, för att underlätta de kommersiella transaktioner som producentorganisationen är delaktiga i, fastställa att en producentorganisations stadgar får tillåta att producentmedlemmarna har direktkontakt med köparna, förutsatt att sådan direktkontakt inte äventyrar producentorganisationens funktion i fråga om koncentration av utbudet och utsläppande av produkter på marknaden och under förutsättning att producentorganisationen fortsätter att ensam besluta om de väsentliga inslagen i försäljningar.

| (51) | Mot bakgrund av de gjorda erfarenheterna och utvecklingen av sektorn för mjölk och mjölkprodukter sedan kvotsystemet upphörde är det inte längre lämpligt att bibehålla särskilda regler för målen och bestämmelserna om erkännande som föreskrivs för branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av de gjorda erfarenheterna och utvecklingen av sektorn för mjölk och mjölkprodukter sedan kvotsystemet upphörde är det inte längre lämpligt att bibehålla särskilda regler för målen och bestämmelserna om erkännande som föreskrivs för branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| (52) | Erfarenheterna från olika sektorer visar att medlemsstaterna kan erkänna branschorganisationer på olika geografiska nivåer utan att organisationernas roll och syften undermineras. Det är därför lämpligt att förtydliga att medlemsstaterna får välja att erkänna sådana branschorganisationer på en eller flera geografiska nivåer. Branschorganisationernas uppgift är att eftersträva ett särskilt syfte i medlemmarnas och konsumenternas intressen. Mot bakgrund av unionens miljömål är det lämpligt att utvidga förteckningen över mål i artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 till att innefatta tillhandahållande av nödvändig information och bedrivande av nödvändig forskning för att utveckla produkter som är mer lämpade för, klimatåtgärder och skydd av djurhälsa och djurskydd, bidra till tillvaratagande av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall, främja och genomföra åtgärder för att förebygga, kontrollera och hantera risker för djurhälsa, växtskydd och miljö, bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder som syftar till att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder. För att undvika risken att makten koncentreras till organisationer i ett visst led av livsmedelsförsörjningskedjan bör medlemsstaterna endast erkänna branschorganisationer som eftersträvar en välavvägd representation för de organisationer i livsmedelsförsörjningskedjans olika led som branschorganisationen är sammansatt av. |
| --- | --- |

(52)

Erfarenheterna från olika sektorer visar att medlemsstaterna kan erkänna branschorganisationer på olika geografiska nivåer utan att organisationernas roll och syften undermineras. Det är därför lämpligt att förtydliga att medlemsstaterna får välja att erkänna sådana branschorganisationer på en eller flera geografiska nivåer. Branschorganisationernas uppgift är att eftersträva ett särskilt syfte i medlemmarnas och konsumenternas intressen. Mot bakgrund av unionens miljömål är det lämpligt att utvidga förteckningen över mål i artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 till att innefatta tillhandahållande av nödvändig information och bedrivande av nödvändig forskning för att utveckla produkter som är mer lämpade för, klimatåtgärder och skydd av djurhälsa och djurskydd, bidra till tillvaratagande av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall, främja och genomföra åtgärder för att förebygga, kontrollera och hantera risker för djurhälsa, växtskydd och miljö, bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder som syftar till att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder. För att undvika risken att makten koncentreras till organisationer i ett visst led av livsmedelsförsörjningskedjan bör medlemsstaterna endast erkänna branschorganisationer som eftersträvar en välavvägd representation för de organisationer i livsmedelsförsörjningskedjans olika led som branschorganisationen är sammansatt av.

| (53) | Definitionen av ekonomiskt område i artikel 164 i förordning (EU) nr 1308/2013 med avseende på utvidgningen av reglernas räckvidd och obligatoriska bidrag bör kompletteras för att anpassa den förordningen till de särskilda produktionsförhållandena för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som är erkänd enligt unionsrätten. I syfte att främja hållbara metoder bör det vara möjligt att göra avtal, beslut och samordnade förfaranden för branschorganisationer rörande risker för växtskydd, djurhälsa, livsmedelssäkerhet eller miljö bindande för icke-medlemmar. Med tanke på vikten av biologisk mångfald i det utsäde som används vid ekologisk odling bör reglerna för användning av certifierat utsäde dock inte göras bindande genom utvidgning till icke-medlemmar som bedriver ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

(53)

Definitionen av ekonomiskt område i artikel 164 i förordning (EU) nr 1308/2013 med avseende på utvidgningen av reglernas räckvidd och obligatoriska bidrag bör kompletteras för att anpassa den förordningen till de särskilda produktionsförhållandena för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som är erkänd enligt unionsrätten. I syfte att främja hållbara metoder bör det vara möjligt att göra avtal, beslut och samordnade förfaranden för branschorganisationer rörande risker för växtskydd, djurhälsa, livsmedelssäkerhet eller miljö bindande för icke-medlemmar. Med tanke på vikten av biologisk mångfald i det utsäde som används vid ekologisk odling bör reglerna för användning av certifierat utsäde dock inte göras bindande genom utvidgning till icke-medlemmar som bedriver ekologiskt jordbruk.

| (54) | Mot bakgrund av vikten av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar för jordbruksproduktion i unionen och med tanke på den framgång som införandet av regler för hanteringen av utbudet i fråga om ost och torkad skinka med geografiska beteckningar rönt när det gäller att säkerställa produkternas mervärde och bevara dessa produkters rykte och stabilisera priserna på dem, bör möjligheten att tillämpa regler för hanteringen av utbudet utvidgas till jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt förordning (EU) nr 1308/2013 eller förordning (EU) nr 1151/2012. För tydlighetens och konsekvensens skull är det lämpligt att införliva de befintliga reglerna om reglering av utbudet i en enda bestämmelse som omfattar alla jordbruksprodukter. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att tillämpa dessa regler för att reglera utbudet av jordbruksprodukter med geografiska beteckningar på begäran av en branschorganisation, producentorganisation eller grupp av producenter eller aktörer, förutsatt att minst två tredjedelar av producenterna av den produkten, eller deras företrädare, godkänner det och, där så är tillämpligt, jordbruksproducenterna av de berörda råvarorna har hörts och, när det gäller ost, för kontinuitetens skull, har gett sitt godkännande. Dessa regler bör omfattas av stränga villkor, särskilt för att undvika att skada handeln med produkter på andra marknader och för att skydda minoritetens rättigheter. Medlemsstaterna bör omedelbart offentliggöra och underrätta kommissionen om de antagna reglerna, säkerställa regelbundna kontroller och upphäva reglerna i fall av åsidosättande. Kommissionen bör ges befogenhet att anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat upphäver sådana regler om kommissionen anser att reglerna inte uppfyller vissa villkor, att de förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden, att de äventyrar frihandeln eller uppnåendet av målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Med tanke på kommissionens befogenheter inom området för unionens konkurrenspolitik och med tanke på dessa akters speciella karaktär bör kommissionen anta sådana genomförandeakter utan att tillämpa förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(54)

Mot bakgrund av vikten av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar för jordbruksproduktion i unionen och med tanke på den framgång som införandet av regler för hanteringen av utbudet i fråga om ost och torkad skinka med geografiska beteckningar rönt när det gäller att säkerställa produkternas mervärde och bevara dessa produkters rykte och stabilisera priserna på dem, bör möjligheten att tillämpa regler för hanteringen av utbudet utvidgas till jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt förordning (EU) nr 1308/2013 eller förordning (EU) nr 1151/2012. För tydlighetens och konsekvensens skull är det lämpligt att införliva de befintliga reglerna om reglering av utbudet i en enda bestämmelse som omfattar alla jordbruksprodukter. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att tillämpa dessa regler för att reglera utbudet av jordbruksprodukter med geografiska beteckningar på begäran av en branschorganisation, producentorganisation eller grupp av producenter eller aktörer, förutsatt att minst två tredjedelar av producenterna av den produkten, eller deras företrädare, godkänner det och, där så är tillämpligt, jordbruksproducenterna av de berörda råvarorna har hörts och, när det gäller ost, för kontinuitetens skull, har gett sitt godkännande. Dessa regler bör omfattas av stränga villkor, särskilt för att undvika att skada handeln med produkter på andra marknader och för att skydda minoritetens rättigheter. Medlemsstaterna bör omedelbart offentliggöra och underrätta kommissionen om de antagna reglerna, säkerställa regelbundna kontroller och upphäva reglerna i fall av åsidosättande. Kommissionen bör ges befogenhet att anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat upphäver sådana regler om kommissionen anser att reglerna inte uppfyller vissa villkor, att de förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden, att de äventyrar frihandeln eller uppnåendet av målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Med tanke på kommissionens befogenheter inom området för unionens konkurrenspolitik och med tanke på dessa akters speciella karaktär bör kommissionen anta sådana genomförandeakter utan att tillämpa förordning (EU) nr 182/2011.

| (55) | Värdefördelningsklausuler inom livsmedelskedjan är av intresse, inte bara i avtal mellan producenter och första köpare utan också där de kan göra det möjligt för jordbrukare att delta i prisutvecklingen i senare led av kedjan. Det bör därför vara möjligt för jordbrukare och deras sammanslutningar att enas om sådana klausuler med aktörer i senare led än de första köparna. |
| --- | --- |

(55)

Värdefördelningsklausuler inom livsmedelskedjan är av intresse, inte bara i avtal mellan producenter och första köpare utan också där de kan göra det möjligt för jordbrukare att delta i prisutvecklingen i senare led av kedjan. Det bör därför vara möjligt för jordbrukare och deras sammanslutningar att enas om sådana klausuler med aktörer i senare led än de första köparna.

| (56) | Det särskilda marknadsvärdet för viner som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB) följer av att de tillhör ett premiumsegment på marknaden, tack vare sitt kvalitetsrykte som baseras på deras produktspecifikationer. Sådana viner tenderar att säljas till högre priser eftersom konsumenterna värdesätter de egenskaper som ursprungsbeteckningen och den geografiska beteckningen vittnar om. För att förhindra att den trovärdighet som kvaliteten medför urholkas av skadliga priskampanjer bör branschorganisationer som företräder de aktörer som gynnas av den trovärdighet som kvaliteten medför kunna ge vägledning om priser för försäljningen av relevanta druvor genom undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget. Sådan vägledning bör emellertid inte vara obligatorisk, i syfte att undvika att priskonkurrensen inom SUB/SGB inte försvinner helt och hållet. |
| --- | --- |

(56)

Det särskilda marknadsvärdet för viner som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB) följer av att de tillhör ett premiumsegment på marknaden, tack vare sitt kvalitetsrykte som baseras på deras produktspecifikationer. Sådana viner tenderar att säljas till högre priser eftersom konsumenterna värdesätter de egenskaper som ursprungsbeteckningen och den geografiska beteckningen vittnar om. För att förhindra att den trovärdighet som kvaliteten medför urholkas av skadliga priskampanjer bör branschorganisationer som företräder de aktörer som gynnas av den trovärdighet som kvaliteten medför kunna ge vägledning om priser för försäljningen av relevanta druvor genom undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget. Sådan vägledning bör emellertid inte vara obligatorisk, i syfte att undvika att priskonkurrensen inom SUB/SGB inte försvinner helt och hållet.

| (57) | I artikel 5 i Världshandelsorganisationens (WTO) jordbruksavtal ingår de beräkningsmetoder som kan användas för att fastställa den utlösande volymen för den särskilda skyddsklausulen i relevanta sektorer. För att beakta alla tänkbara beräkningsmetoder för att fastställa den utlösande volymen för tillämpningen av tilläggsimporttullar, inbegripet när inhemsk konsumtion inte räknas med, bör artikel 182.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 ändras för att återspegla den beräkningsmetod som fastställs i artikel 5.4 i WTO:s jordbruksavtal. |
| --- | --- |

(57)

I artikel 5 i Världshandelsorganisationens (WTO) jordbruksavtal ingår de beräkningsmetoder som kan användas för att fastställa den utlösande volymen för den särskilda skyddsklausulen i relevanta sektorer. För att beakta alla tänkbara beräkningsmetoder för att fastställa den utlösande volymen för tillämpningen av tilläggsimporttullar, inbegripet när inhemsk konsumtion inte räknas med, bör artikel 182.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 ändras för att återspegla den beräkningsmetod som fastställs i artikel 5.4 i WTO:s jordbruksavtal.

| (58) | Artiklarna 192 och 193 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, då sådana åtgärder inte längre behövs mot bakgrund av att produktionsregleringen i sockersektorn upphör. I syfte att trygga försörjningen av unionsmarknaden genom import från tredjeländer bör kommissionen tilldelas delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter med avseende på att tillfälligt avskaffa importtullarna för melass från sockerrör eller sockerbeta. |
| --- | --- |

(58)

Artiklarna 192 och 193 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, då sådana åtgärder inte längre behövs mot bakgrund av att produktionsregleringen i sockersektorn upphör. I syfte att trygga försörjningen av unionsmarknaden genom import från tredjeländer bör kommissionen tilldelas delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter med avseende på att tillfälligt avskaffa importtullarna för melass från sockerrör eller sockerbeta.

| (59) | I ministerbeslutet av den 19 december 2015 om exportkonkurrens från WTO:s 10:e ministerkonferens i Nairobi fastställs regler om åtgärder avseende exportkonkurrens. Vad gäller exportsubventioner uppmanas WTO:s medlemmar att ta bort sina exportsubventioner från och med dagen för det beslutet. Unionens bestämmelser om exportbidrag i artiklarna 196–204 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör därför utgå. När det gäller exportkrediter, exportkreditgarantier, försäkringsprogram avseende dessa, statliga handelsföretag för jordbruksexport och internationellt livsmedelsbistånd får medlemsstaterna anta nationella åtgärder i enlighet med unionsrätten. Eftersom unionen och dess medlemsstater är medlemmar i WTO bör sådana nationella åtgärder också överensstämma med de regler som anges i WTO:s ministerbeslut av den 19 december 2015, som ett led i unionsrätten och internationell rätt. |
| --- | --- |

(59)

I ministerbeslutet av den 19 december 2015 om exportkonkurrens från WTO:s 10:e ministerkonferens i Nairobi fastställs regler om åtgärder avseende exportkonkurrens. Vad gäller exportsubventioner uppmanas WTO:s medlemmar att ta bort sina exportsubventioner från och med dagen för det beslutet. Unionens bestämmelser om exportbidrag i artiklarna 196–204 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör därför utgå. När det gäller exportkrediter, exportkreditgarantier, försäkringsprogram avseende dessa, statliga handelsföretag för jordbruksexport och internationellt livsmedelsbistånd får medlemsstaterna anta nationella åtgärder i enlighet med unionsrätten. Eftersom unionen och dess medlemsstater är medlemmar i WTO bör sådana nationella åtgärder också överensstämma med de regler som anges i WTO:s ministerbeslut av den 19 december 2015, som ett led i unionsrätten och internationell rätt.

| (60) | Den inre marknaden vilar på den samstämmiga tillämpningen av konkurrensreglerna i samtliga medlemsstater. Detta kräver ett fortsatt nära samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen inom det europeiska nätverket av konkurrensmyndigheter, där frågor om tolkning och tillämpning av konkurrensregler kan diskuteras och insatser för att tillämpa konkurrensregler kan samordnas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1/2003 (19). |
| --- | --- |

(60)

Den inre marknaden vilar på den samstämmiga tillämpningen av konkurrensreglerna i samtliga medlemsstater. Detta kräver ett fortsatt nära samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen inom det europeiska nätverket av konkurrensmyndigheter, där frågor om tolkning och tillämpning av konkurrensregler kan diskuteras och insatser för att tillämpa konkurrensregler kan samordnas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1/2003 (19).

| (61) | För att säkerställa att branschorganisationerna använder artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013 på ett effektivt sätt, samt för att förenkla och minska den administrativa bördan bör det för branschorganisationernas avtal, beslut och samordnade förfaranden inte krävas något förhandsbeslut från kommissionen i den mån de inte omfattas av tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget, förutsatt att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden uppfyller kraven i artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013. Kommissionen bör dock, på begäran av sökanden, avge ett yttrande om huruvida sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013. Utan hinder av ett yttrande från kommissionen med innebörden att sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med den artikeln bör kommissionen ha kvar möjligheten att när som helst efter utfärdandet av ett sådant yttrande förklara att artikel 101.1 i EUF-fördraget kommer att vara tillämplig i framtiden på de berörda avtalen, besluten och samordnade förfarandena, om den anser att de relevanta villkoren för tillämpning av artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013 inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

(61)

För att säkerställa att branschorganisationerna använder artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013 på ett effektivt sätt, samt för att förenkla och minska den administrativa bördan bör det för branschorganisationernas avtal, beslut och samordnade förfaranden inte krävas något förhandsbeslut från kommissionen i den mån de inte omfattas av tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget, förutsatt att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden uppfyller kraven i artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013. Kommissionen bör dock, på begäran av sökanden, avge ett yttrande om huruvida sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013. Utan hinder av ett yttrande från kommissionen med innebörden att sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med den artikeln bör kommissionen ha kvar möjligheten att när som helst efter utfärdandet av ett sådant yttrande förklara att artikel 101.1 i EUF-fördraget kommer att vara tillämplig i framtiden på de berörda avtalen, besluten och samordnade förfarandena, om den anser att de relevanta villkoren för tillämpning av artikel 210 i förordning (EU) nr 1308/2013 inte längre uppfylls.

| (62) | Vissa vertikala och horisontella initiativ rörande jordbruks- och livsmedelsprodukter som syftar till att tillämpa krav som är strängare än de obligatoriska kraven, kan ha positiva effekter på hållbarhetsmålen. Ingåendet av sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan producenter och aktörer på olika nivåer inom produktionen, bearbetningen och handeln skulle också kunna stärka producenternas ställning i leveranskedjan och öka deras förhandlingsstyrka. Därför bör, under särskilda omständigheter, sådana initiativ inte omfattas av tillämpningen av artikel 101.1 i EUF-fördraget. För att säkerställa en effektiv användning av detta nya undantag, och i syfte att minska den administrativa bördan, bör det inte krävas något förhandstillstånd från kommissionen för sådana initiativ i den mån de inte omfattas av tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget. Eftersom detta är ett nytt undantag är det lämpligt att föreskriva att kommissionen bör ta fram riktlinjer för aktörer om tillämpningen av undantaget inom två år från denna förordnings ikraftträdande. Efter den dagen bör producenterna också ha möjlighet att begära ett yttrande från kommissionen om tillämpningen av undantaget på deras avtal, beslut och samordnade förfaranden. I motiverade fall bör kommissionen därefter kunna revidera innehållet i sitt yttrande. Nationella konkurrensmyndigheter bör kunna besluta att ett avtal, beslut och samordnat förfarande ska ändras, avbrytas eller inte alls äga rum om de anser det nödvändigt för att skydda konkurrensen, varvid de bör informera kommissionen om sina åtgärder. |
| --- | --- |

(62)

Vissa vertikala och horisontella initiativ rörande jordbruks- och livsmedelsprodukter som syftar till att tillämpa krav som är strängare än de obligatoriska kraven, kan ha positiva effekter på hållbarhetsmålen. Ingåendet av sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan producenter och aktörer på olika nivåer inom produktionen, bearbetningen och handeln skulle också kunna stärka producenternas ställning i leveranskedjan och öka deras förhandlingsstyrka. Därför bör, under särskilda omständigheter, sådana initiativ inte omfattas av tillämpningen av artikel 101.1 i EUF-fördraget. För att säkerställa en effektiv användning av detta nya undantag, och i syfte att minska den administrativa bördan, bör det inte krävas något förhandstillstånd från kommissionen för sådana initiativ i den mån de inte omfattas av tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget. Eftersom detta är ett nytt undantag är det lämpligt att föreskriva att kommissionen bör ta fram riktlinjer för aktörer om tillämpningen av undantaget inom två år från denna förordnings ikraftträdande. Efter den dagen bör producenterna också ha möjlighet att begära ett yttrande från kommissionen om tillämpningen av undantaget på deras avtal, beslut och samordnade förfaranden. I motiverade fall bör kommissionen därefter kunna revidera innehållet i sitt yttrande. Nationella konkurrensmyndigheter bör kunna besluta att ett avtal, beslut och samordnat förfarande ska ändras, avbrytas eller inte alls äga rum om de anser det nödvändigt för att skydda konkurrensen, varvid de bör informera kommissionen om sina åtgärder.

| (63) | I artikel 214a i förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs att Finland, under vissa förutsättningar, får bevilja nationellt stöd i södra Finland till och med 2022 om kommissionen lämnar sitt tillstånd. Beviljandet av det nationella stödet bör fortsätta att vara tillåtet för perioden 2023–2027. För att säkerställa att detta stöd kan fortsätta att beviljas under övergångsperioden 2021 till 2022 bör de nya arrangemangen för detta tillämpas endast från och med 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(63)

I artikel 214a i förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs att Finland, under vissa förutsättningar, får bevilja nationellt stöd i södra Finland till och med 2022 om kommissionen lämnar sitt tillstånd. Beviljandet av det nationella stödet bör fortsätta att vara tillåtet för perioden 2023–2027. För att säkerställa att detta stöd kan fortsätta att beviljas under övergångsperioden 2021 till 2022 bör de nya arrangemangen för detta tillämpas endast från och med 1 januari 2023.

| (64) | Begränsningar av den fria omsättningen för produkter i sektorn för frukt och grönsaker till följd av tillämpningen av åtgärder som avser att bekämpa spridningen av växtskadegörare kan orsaka svårigheter på marknaden i en eller flera medlemsstater. Särskilt mot bakgrund av den ökade förekomsten av växtskadegörare är det lämpligt att möjliggöra exceptionella stödåtgärder för att ta hänsyn till handelsbegränsningar till följd av växtskadegörare och att utvidga förteckningen över produkter för vilka exceptionella stödåtgärder får antas i sektorn för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(64)

Begränsningar av den fria omsättningen för produkter i sektorn för frukt och grönsaker till följd av tillämpningen av åtgärder som avser att bekämpa spridningen av växtskadegörare kan orsaka svårigheter på marknaden i en eller flera medlemsstater. Särskilt mot bakgrund av den ökade förekomsten av växtskadegörare är det lämpligt att möjliggöra exceptionella stödåtgärder för att ta hänsyn till handelsbegränsningar till följd av växtskadegörare och att utvidga förteckningen över produkter för vilka exceptionella stödåtgärder får antas i sektorn för frukt och grönsaker.

| (65) | Unionens befintliga marknadsobservatorier och arbetsgrupper för jordbruksmarknaderna har visat sig spela en positiv roll för ekonomiska aktörers och offentliga myndigheters möjlighet att göra välgrundade val och för att underlätta övervakningen av marknadsutvecklingen. I detta syfte och för att förbättra insynen i jordbruks- och livsmedelsmarknaden på unionsnivå samt för att bidra till jordbruksmarknadernas stabilitet bör dessa instrument förstärkas. Det är därför lämpligt att inrätta en enda formell rättslig ram för inrättandet och driften av unionens marknadsobservatorier inom de olika jordbrukssektorerna och fastställa relevanta skyldigheter avseende anmälan och rapportering för dessa observatorier. |
| --- | --- |

(65)

Unionens befintliga marknadsobservatorier och arbetsgrupper för jordbruksmarknaderna har visat sig spela en positiv roll för ekonomiska aktörers och offentliga myndigheters möjlighet att göra välgrundade val och för att underlätta övervakningen av marknadsutvecklingen. I detta syfte och för att förbättra insynen i jordbruks- och livsmedelsmarknaden på unionsnivå samt för att bidra till jordbruksmarknadernas stabilitet bör dessa instrument förstärkas. Det är därför lämpligt att inrätta en enda formell rättslig ram för inrättandet och driften av unionens marknadsobservatorier inom de olika jordbrukssektorerna och fastställa relevanta skyldigheter avseende anmälan och rapportering för dessa observatorier.

| (66) | På grundval av de statistiska data och den information som samlas in för övervakningen av jordbruksmarknaderna bör unionens marknadsobservatorier identifiera hot om marknadsstörningar i sina rapporter. Kommissionen bör regelbundet inför Europaparlamentet och rådet lägga fram information om marknadssituationen för jordbruksprodukter, hot om marknadsstörningar och eventuella åtgärder som kan vidtas, genom att regelbundet delta i mötena i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och särskilda jordbrukskommittén. |
| --- | --- |

(66)

På grundval av de statistiska data och den information som samlas in för övervakningen av jordbruksmarknaderna bör unionens marknadsobservatorier identifiera hot om marknadsstörningar i sina rapporter. Kommissionen bör regelbundet inför Europaparlamentet och rådet lägga fram information om marknadssituationen för jordbruksprodukter, hot om marknadsstörningar och eventuella åtgärder som kan vidtas, genom att regelbundet delta i mötena i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och särskilda jordbrukskommittén.

| (67) | Av tydlighetsskäl bör kommissionens roll när det gäller dess befintliga skyldigheter att samarbeta och utbyta information med behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (20) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) fastställas uttryckligen i artikel 223 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(67)

Av tydlighetsskäl bör kommissionens roll när det gäller dess befintliga skyldigheter att samarbeta och utbyta information med behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (20) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) fastställas uttryckligen i artikel 223 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (68) | Föråldrade rapporteringskrav för kommissionen avseende marknaden för mjölk och mjölkprodukter och utvidgningen av skolprogrammets tillämpningsområde bör utgå. Rapporteringskraven inom biodlingssektorn bör införlivas med förordning (EU) 2021/2115 Nya skyldigheter och tidsfrister avseende rapportering bör fastställas avseende tillämpningen av konkurrensregler på jordbrukssektorn, inrättandet av unionens marknadsobservatorier och användningen av undantagsåtgärder. Kommissionen bör också rapportera om situationen när det gäller varubeteckningar och klassificering av slaktkroppar inom sektorn för får- och getkött. |
| --- | --- |

(68)

Föråldrade rapporteringskrav för kommissionen avseende marknaden för mjölk och mjölkprodukter och utvidgningen av skolprogrammets tillämpningsområde bör utgå. Rapporteringskraven inom biodlingssektorn bör införlivas med förordning (EU) 2021/2115 Nya skyldigheter och tidsfrister avseende rapportering bör fastställas avseende tillämpningen av konkurrensregler på jordbrukssektorn, inrättandet av unionens marknadsobservatorier och användningen av undantagsåtgärder. Kommissionen bör också rapportera om situationen när det gäller varubeteckningar och klassificering av slaktkroppar inom sektorn för får- och getkött.

| (69) | Bestämmelserna om reserven för kriser inom jordbrukssektorn i del V kapitel III i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, eftersom aktualiserade bestämmelser om jordbruksreserven fastställs i förordning (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(69)

Bestämmelserna om reserven för kriser inom jordbrukssektorn i del V kapitel III i förordning (EU) nr 1308/2013 bör utgå, eftersom aktualiserade bestämmelser om jordbruksreserven fastställs i förordning (EU) 2021/2116.

| (70) | Mot bakgrund av det befintliga undantaget från de varubeskrivningar som ska användas för kalvkött med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som registrerats före den 29 juni 2007 bör medlemsstaterna, med tanke på enhetlighet och för att ge konsumenterna otvetydig information, ges möjlighet att tillåta grupper som ansvarar för skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar att registreras före samma datum, för att göra undantag från obligatorisk klassificering av slaktkroppar för kalvkött. |
| --- | --- |

(70)

Mot bakgrund av det befintliga undantaget från de varubeskrivningar som ska användas för kalvkött med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning som registrerats före den 29 juni 2007 bör medlemsstaterna, med tanke på enhetlighet och för att ge konsumenterna otvetydig information, ges möjlighet att tillåta grupper som ansvarar för skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar att registreras före samma datum, för att göra undantag från obligatorisk klassificering av slaktkroppar för kalvkött.

| (71) | Regler om bedömning av konflikter mellan ett namn som är föremål för en ansökan om registrering som ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt förordning (EU) nr 1151/2012 och namnet på en växtsort eller en djurras inom unionen bör fastställas, för att skapa en mer rättvis avvägning mellan de intressen som står på spel. |
| --- | --- |

(71)

Regler om bedömning av konflikter mellan ett namn som är föremål för en ansökan om registrering som ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning enligt förordning (EU) nr 1151/2012 och namnet på en växtsort eller en djurras inom unionen bör fastställas, för att skapa en mer rättvis avvägning mellan de intressen som står på spel.

| (72) | För att öka konsumenternas medvetenhet i fråga om skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter enligt förordning (EU) nr 1151/2012 bör den obligatoriska användningen av därmed sammanhängande unionssymboler utvidgas till att omfatta reklammaterial. |
| --- | --- |

(72)

För att öka konsumenternas medvetenhet i fråga om skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter enligt förordning (EU) nr 1151/2012 bör den obligatoriska användningen av därmed sammanhängande unionssymboler utvidgas till att omfatta reklammaterial.

| (73) | Särskilda undantag som gör det möjligt att använda andra namn vid sidan av de registrerade namnen för garanterade traditionella specialiteter bör fastställas. Kommissionen bör fastställa övergångsperioder för användningen av beteckningar som innehåller namn på garanterade traditionella specialiteter, i enlighet med de villkor för sådana övergångsperioder som redan finns för skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(73)

Särskilda undantag som gör det möjligt att använda andra namn vid sidan av de registrerade namnen för garanterade traditionella specialiteter bör fastställas. Kommissionen bör fastställa övergångsperioder för användningen av beteckningar som innehåller namn på garanterade traditionella specialiteter, i enlighet med de villkor för sådana övergångsperioder som redan finns för skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (74) | Förfarandena för registrering av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 bör rationaliseras och förenklas för att säkerställa att nya namn kan registreras inom kortare tidsperioder. Invändningsförfarandet bör förenklas. I den motiverade invändningen bör alla skäl för invändning och närmare uppgifter om dessa skäl anges. Detta bör inte hindra den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen från att lägga till och utveckla ytterligare uppgifter i samband med de samråd som avses i artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(74)

Förfarandena för registrering av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 bör rationaliseras och förenklas för att säkerställa att nya namn kan registreras inom kortare tidsperioder. Invändningsförfarandet bör förenklas. I den motiverade invändningen bör alla skäl för invändning och närmare uppgifter om dessa skäl anges. Detta bör inte hindra den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen från att lägga till och utveckla ytterligare uppgifter i samband med de samråd som avses i artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (75) | Förfarandet för ändring av produktspecifikationer, vilket fastställs i förordning (EU) nr 1151/2012, bör förenklas genom att det införs en distinktion mellan unionsändringar och standardändringar. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna ansvara för godkännandet av standardändringar av produktspecifikationer och kommissionen bör ansvara för godkännandet av unionsändringar av produktspecifikationer. Det bör införas bestämmelser för att säkerställa att det finns tillräckligt med tid för att underlätta en smidig övergång från de regler som föreskrivs i förordning (EU) nr 1151/2012 beträffande ändring av produktspecifikationer till de nya regler som fastställs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(75)

Förfarandet för ändring av produktspecifikationer, vilket fastställs i förordning (EU) nr 1151/2012, bör förenklas genom att det införs en distinktion mellan unionsändringar och standardändringar. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna ansvara för godkännandet av standardändringar av produktspecifikationer och kommissionen bör ansvara för godkännandet av unionsändringar av produktspecifikationer. Det bör införas bestämmelser för att säkerställa att det finns tillräckligt med tid för att underlätta en smidig övergång från de regler som föreskrivs i förordning (EU) nr 1151/2012 beträffande ändring av produktspecifikationer till de nya regler som fastställs i den här förordningen.

| (76) | Mot bakgrund av den ökande efterfrågan från unionens konsumenter på bivax, den ökande användningen av bivax inom livsmedelssektorn och dess nära koppling till jordbruksprodukter och landsbygdens ekonomi bör förteckningen över jordbruksprodukter och livsmedel i bilaga I till förordning (EU) nr 1151/2012 utvidgas till att omfatta den produkten. |
| --- | --- |

(76)

Mot bakgrund av den ökande efterfrågan från unionens konsumenter på bivax, den ökande användningen av bivax inom livsmedelssektorn och dess nära koppling till jordbruksprodukter och landsbygdens ekonomi bör förteckningen över jordbruksprodukter och livsmedel i bilaga I till förordning (EU) nr 1151/2012 utvidgas till att omfatta den produkten.

| (77) | Mot bakgrund av att det endast registrerats ett begränsat antal geografiska beteckningar för aromatiserade vinprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (21) bör den rättsliga ramen för skydd av geografiska beteckningar för sådana produkter förenklas. Aromatiserade vinprodukter och andra alkoholhaltiga drycker, med undantag för de spritdrycker och vinprodukter som förtecknas i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013, bör omfattas av samma rättsliga ram och samma förfaranden som andra jordbruksprodukter och livsmedel. Tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 1151/2012 bör utvidgas till att även omfatta dessa produkter. Förordning (EU) nr 251/2014 bör, för att avspegla denna ändring, ändras med avseende på dess titel, tillämpningsområde och definitioner samt vad gäller bestämmelser om märkningen av aromatiserade vinprodukter. Det bör säkerställas att övergången går smidigt vad gäller de beteckningar som är skyddade enligt förordning (EU) nr 251/2014. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av att det endast registrerats ett begränsat antal geografiska beteckningar för aromatiserade vinprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (21) bör den rättsliga ramen för skydd av geografiska beteckningar för sådana produkter förenklas. Aromatiserade vinprodukter och andra alkoholhaltiga drycker, med undantag för de spritdrycker och vinprodukter som förtecknas i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013, bör omfattas av samma rättsliga ram och samma förfaranden som andra jordbruksprodukter och livsmedel. Tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 1151/2012 bör utvidgas till att även omfatta dessa produkter. Förordning (EU) nr 251/2014 bör, för att avspegla denna ändring, ändras med avseende på dess titel, tillämpningsområde och definitioner samt vad gäller bestämmelser om märkningen av aromatiserade vinprodukter. Det bör säkerställas att övergången går smidigt vad gäller de beteckningar som är skyddade enligt förordning (EU) nr 251/2014.

| (78) | För att underlätta handeln med tredjeländer bör det fastställas att medlemsstaterna får tillåta att det på förpackningen eller på en etikett fäst på denna, för aromatiserade vinprodukter som framställts för export, inkluderas de försäljningsbeteckningar som krävs av tredjeländer, inklusive på andra språk än unionens officiella språk, under förutsättning att de korrekta försäljningsbeteckningarna enligt bilaga II också förekommer på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. |
| --- | --- |

(78)

För att underlätta handeln med tredjeländer bör det fastställas att medlemsstaterna får tillåta att det på förpackningen eller på en etikett fäst på denna, för aromatiserade vinprodukter som framställts för export, inkluderas de försäljningsbeteckningar som krävs av tredjeländer, inklusive på andra språk än unionens officiella språk, under förutsättning att de korrekta försäljningsbeteckningarna enligt bilaga II också förekommer på förpackningen eller på en etikett fäst på denna.

| (79) | Kommissionen bör ges befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget med avseende på att komplettera de försäljningsbeteckningar och beskrivningar av aromatiserade vinprodukter som fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 251/2014 i syfte att anpassa dem för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen, konsumenthälsan eller konsumenternas informationsbehov. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen bör ges befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget med avseende på att komplettera de försäljningsbeteckningar och beskrivningar av aromatiserade vinprodukter som fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 251/2014 i syfte att anpassa dem för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen, konsumenthälsan eller konsumenternas informationsbehov.

| (80) | För att tillhandahålla bättre information till konsumenterna bör en obligatorisk märkning av aromatiserade vinprodukter med en näringsdeklaration och en ingrediensförteckning läggas till i förordning (EU) nr 251/2014. Producenterna bör dock ha möjlighet att begränsa innehållet i näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna till endast energivärdet och göra den fullständiga näringsdeklarationen och ingrediensförteckningen tillgänglig på elektronisk väg, under förutsättning att de undviker insamling och spårning av användardata och inte tillhandahåller information i saluföringssyfte. Möjligheten att inte tillhandahålla en fullständig näringsdeklaration på förpackningen eller på en etikett fäst på denna bör dock inte påverka det befintliga kravet att ämnen som orsakar allergi eller intolerans ska förtecknas på etiketten. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera förordning (EU) nr 251/2014 genom att fastställa närmare regler för angivande och beteckning av ingredienser för aromatiserade vinprodukter. Det bör vara tillåtet att fortsättningsvis saluföra befintliga lager av aromatiserade vinprodukter efter det att de nya märkningskraven har börjat tillämpas, till dess att dessa lager är uttömda. Aktörerna bör ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya märkningskraven innan de blir tillämpliga. |
| --- | --- |

(80)

För att tillhandahålla bättre information till konsumenterna bör en obligatorisk märkning av aromatiserade vinprodukter med en näringsdeklaration och en ingrediensförteckning läggas till i förordning (EU) nr 251/2014. Producenterna bör dock ha möjlighet att begränsa innehållet i näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna till endast energivärdet och göra den fullständiga näringsdeklarationen och ingrediensförteckningen tillgänglig på elektronisk väg, under förutsättning att de undviker insamling och spårning av användardata och inte tillhandahåller information i saluföringssyfte. Möjligheten att inte tillhandahålla en fullständig näringsdeklaration på förpackningen eller på en etikett fäst på denna bör dock inte påverka det befintliga kravet att ämnen som orsakar allergi eller intolerans ska förtecknas på etiketten. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera förordning (EU) nr 251/2014 genom att fastställa närmare regler för angivande och beteckning av ingredienser för aromatiserade vinprodukter. Det bör vara tillåtet att fortsättningsvis saluföra befintliga lager av aromatiserade vinprodukter efter det att de nya märkningskraven har börjat tillämpas, till dess att dessa lager är uttömda. Aktörerna bör ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya märkningskraven innan de blir tillämpliga.

| (81) | Det är lämpligt att tillåta att en begränsad mängd spritdrycker tillsätts för att smaksätta aromatiserade viner i någon av de kategorier som fastställs i bilaga II punkt A till förordning (EU) nr 251/2014. Eftersom den tekniska utvecklingen i dag gör det möjligt att framställa vermouth utan tillsats av alkohol bör det inte längre krävas att alkohol tillsätts till vermouth. Mot bakgrund av konsumenternas efterfrågan är det lämpligt att tillåta att rött och vitt vin kombineras för att framställa Glühwein. För att ta hänsyn till en aromatiserad vinbaserad dryck som finns på den polska marknaden är det lämpligt att inrätta den nya kategorin ”wino ziołowe” och i unionsrätten fastställa de traditionella kraven för dess framställning. |
| --- | --- |

(81)

Det är lämpligt att tillåta att en begränsad mängd spritdrycker tillsätts för att smaksätta aromatiserade viner i någon av de kategorier som fastställs i bilaga II punkt A till förordning (EU) nr 251/2014. Eftersom den tekniska utvecklingen i dag gör det möjligt att framställa vermouth utan tillsats av alkohol bör det inte längre krävas att alkohol tillsätts till vermouth. Mot bakgrund av konsumenternas efterfrågan är det lämpligt att tillåta att rött och vitt vin kombineras för att framställa Glühwein. För att ta hänsyn till en aromatiserad vinbaserad dryck som finns på den polska marknaden är det lämpligt att inrätta den nya kategorin ”wino ziołowe” och i unionsrätten fastställa de traditionella kraven för dess framställning.

| (82) | De lokala marknaderna i Réunion är särskilt utsatta för prissvängningar eftersom ön är liten och avlägset belägen och situationen rörande livsmedelstrygghet är speciell. Branschorganisationer sammanför producenter och andra aktörer i olika led av livsmedelsförsörjningskedjan och kan spela en roll för att stödja bevarandet och diversifieringen av den lokala produktionen. När det gäller den specifika situationen för livsmedelstryggheten i Réunion är det lämpligt att föreskriva att Frankrike, genom undantag från artikel 165 i förordning (EU) nr 1308/2013, ifall tillämpningen av reglerna för en erkänd producentorganisation har utvidgats till aktörer som inte är medlemmar i branschorganisationen, efter samråd med de berörda aktörerna, får besluta att aktörer som inte är medlemmar i branschorganisationen är skyldiga att erlägga ekonomiska bidrag för den verksamhet som omfattas av utvidgade regler och som ligger i det allmänna ekonomiska intresset för ekonomiska aktörer vars verksamhet enbart bedrivs i Réunion och som rör produkter som enbart är avsedda för den lokala marknaden. |
| --- | --- |

(82)

De lokala marknaderna i Réunion är särskilt utsatta för prissvängningar eftersom ön är liten och avlägset belägen och situationen rörande livsmedelstrygghet är speciell. Branschorganisationer sammanför producenter och andra aktörer i olika led av livsmedelsförsörjningskedjan och kan spela en roll för att stödja bevarandet och diversifieringen av den lokala produktionen. När det gäller den specifika situationen för livsmedelstryggheten i Réunion är det lämpligt att föreskriva att Frankrike, genom undantag från artikel 165 i förordning (EU) nr 1308/2013, ifall tillämpningen av reglerna för en erkänd producentorganisation har utvidgats till aktörer som inte är medlemmar i branschorganisationen, efter samråd med de berörda aktörerna, får besluta att aktörer som inte är medlemmar i branschorganisationen är skyldiga att erlägga ekonomiska bidrag för den verksamhet som omfattas av utvidgade regler och som ligger i det allmänna ekonomiska intresset för ekonomiska aktörer vars verksamhet enbart bedrivs i Réunion och som rör produkter som enbart är avsedda för den lokala marknaden.

| (83) | Förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 251/2014 och (EU) nr 228/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(83)

Förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 251/2014 och (EU) nr 228/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (84) | Övergångsåtgärder bör fastställas för de ansökningar om skydd och registrering av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter som har lämnats in före den dag då denna förordning träder i kraft, för de utgifter som uppkommer före den 1 januari 2023 inom de stödordningar för olivolja och bordsoliver, frukt och grönsaker, vin, biodling och humle, för verksamhetsprogram från erkända producentorganisationer eller sammanslutningar av dem inom sektorn för frukt och grönsaker och för stödprogram inom vinsektorn som fastställs i artiklarna 29–60 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(84)

Övergångsåtgärder bör fastställas för de ansökningar om skydd och registrering av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter som har lämnats in före den dag då denna förordning träder i kraft, för de utgifter som uppkommer före den 1 januari 2023 inom de stödordningar för olivolja och bordsoliver, frukt och grönsaker, vin, biodling och humle, för verksamhetsprogram från erkända producentorganisationer eller sammanslutningar av dem inom sektorn för frukt och grönsaker och för stödprogram inom vinsektorn som fastställs i artiklarna 29–60 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (85) | För att säkerställa en smidig övergång till den nya rättsliga ram som fastställs i förordning (EU) 2021/2115, bör ändringar av förordning (EU) nr 1308/2013 som rör denna nya rättsliga ram tillämpas från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(85)

För att säkerställa en smidig övergång till den nya rättsliga ram som fastställs i förordning (EU) 2021/2115, bör ändringar av förordning (EU) nr 1308/2013 som rör denna nya rättsliga ram tillämpas från och med den 1 januari 2023.

| (86) | För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(86)

För att säkerställa ett smidigt genomförande av de planerade åtgärderna och av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 1308/2013

Förordning (EU) nr 1308/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  Allmänna bestämmelser för den gemensamma jordbrukspolitiken
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (*1) och de bestämmelser som antas på grundval av denna ska gälla för de åtgärder som anges i den här förordningen.


  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Allmänna bestämmelser för den gemensamma jordbrukspolitiken

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (*1) och de bestämmelser som antas på grundval av denna ska gälla för de åtgärder som anges i den här förordningen.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).”
  "

*1

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska utgå.

| b) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

  ”3.   De definitioner som anges i förordning (EU) 2021/2116 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (*2) gäller i den här förordningen om inte annat föreskrivs i den här förordningen.


  4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring av de definitioner för sektorerna som anges i bilaga II i den utsträckning som krävs för att uppdatera definitionerna mot bakgrund av marknadsutvecklingen utan att lägga till nya definitioner.


  (*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

b)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   De definitioner som anges i förordning (EU) 2021/2116 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (*2) gäller i den här förordningen om inte annat föreskrivs i den här förordningen.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring av de definitioner för sektorerna som anges i bilaga II i den utsträckning som krävs för att uppdatera definitionerna mot bakgrund av marknadsutvecklingen utan att lägga till nya definitioner.

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).”
  "

*2

| 3. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Omräkningstal för ris
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa omräkningstalen för ris vid olika bearbetningsstadier.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Omräkningstal för ris

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa omräkningstalen för ris vid olika bearbetningsstadier.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

| 4. | Artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 6
  Regleringsår
  Regleringsåren ska ha följande löptid:






  a) | 1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Regleringsår

Regleringsåren ska ha följande löptid:

a)

1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn.

| b) | 1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling. |
| --- | --- |

b)

1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling.

| c) | 1 juli–30 juni det påföljande året för






  i) | spannmålssektorn, |
| --- | --- | --- |

c)

1 juli–30 juni det påföljande året för

i)

spannmålssektorn,

| ii) | sektorn för utsäde, |
| --- | --- |

ii)

sektorn för utsäde,

| iii) | sektorn för lin och hampa, |
| --- | --- |

iii)

sektorn för lin och hampa,

| iv) | sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

iv)

sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| d) | 1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn. |
| --- | --- |

d)

1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn.

| e) | 1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn och med avseende på bordsoliver. |
| --- | --- |

e)

1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn och med avseende på bordsoliver.

| f) | 1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn och med avseende på olivolja.” |
| --- | --- |

f)

1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn och med avseende på olivolja.”

| 5. | Artikel 12 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 12
  Perioder för offentlig intervention
  Offentlig intervention får ske under följande perioder:






  a) | 1 oktober–31 maj för vanligt vete. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Perioder för offentlig intervention

Offentlig intervention får ske under följande perioder:

a)

1 oktober–31 maj för vanligt vete.

| b) | Under hela året för durumvete, korn och majs. |
| --- | --- |

b)

Under hela året för durumvete, korn och majs.

| c) | Under hela året för paddyris. |
| --- | --- |

c)

Under hela året för paddyris.

| d) | Under hela året för nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

d)

Under hela året för nöt- och kalvkött.

| e) | 1 februari–30 september för smör och skummjölkspulver.” |
| --- | --- |

e)

1 februari–30 september för smör och skummjölkspulver.”

| 6. | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”2a.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen alla de uppgifter som behövs för att möjliggöra övervakningen av efterlevnaden av de principer som fastställs i punkt 1.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”2a.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen alla de uppgifter som behövs för att möjliggöra övervakningen av efterlevnaden av de principer som fastställs i punkt 1.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Varje år ska kommissionen offentliggöra uppgifter om de villkor på vilka produkter som köptes upp inom ramen för offentlig intervention köptes eller såldes under föregående år. Dessa uppgifter ska omfatta relevanta volymer samt inköps- och försäljningspriser.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Varje år ska kommissionen offentliggöra uppgifter om de villkor på vilka produkter som köptes upp inom ramen för offentlig intervention köptes eller såldes under föregående år. Dessa uppgifter ska omfatta relevanta volymer samt inköps- och försäljningspriser.”

| 7. | I artikel 17 första stycket ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Olivolja och bordsoliver.” |
| --- | --- | --- |

7.

I artikel 17 första stycket ska led b ersättas med följande:

”b)

Olivolja och bordsoliver.”

| 8. | I del II avdelning I ska kapitel II ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL II

  Stöd till utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter vid utbildningsanstalter”. |
| --- | --- | --- |

8.

I del II avdelning I ska kapitel II ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL II

KAPITEL II

Stöd till utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter vid utbildningsanstalter”.

| b) | Rubriken ”Avsnitt 1” och efterföljande titel ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Rubriken ”Avsnitt 1” och efterföljande titel ska utgå.

| c) | I artikel 23 ska punkt 11 ersättas med följande:

  ”11.   Medlemsstaterna ska välja ut de produkter som ska delas ut eller omfattas av kompletterande utbildningsinsatser på grundval av objektiva kriterier som ska inbegripa ett eller flera av följande kriterier: hälso- och miljöhänsyn, årstidsaspekter, utbud eller tillgänglighet för lokala eller regionala produkter, i möjligaste mån med företräde för produkter med ursprung i unionen. Medlemsstaterna får särskilt uppmuntra lokala eller regionala inköp, ekologiska produkter, korta leveranskedjor eller miljöfördelar, däribland hållbara förpackningar, samt, där så är lämpligt, produkter som är erkända enligt de kvalitetsordningar som inrättats genom förordning (EU) nr 1151/2012.
  Medlemsstaterna får överväga att prioritera hänsyn till hållbarhet och rättvis handel i sina strategier.” |
| --- | --- |

c)

I artikel 23 ska punkt 11 ersättas med följande:

”11.   Medlemsstaterna ska välja ut de produkter som ska delas ut eller omfattas av kompletterande utbildningsinsatser på grundval av objektiva kriterier som ska inbegripa ett eller flera av följande kriterier: hälso- och miljöhänsyn, årstidsaspekter, utbud eller tillgänglighet för lokala eller regionala produkter, i möjligaste mån med företräde för produkter med ursprung i unionen. Medlemsstaterna får särskilt uppmuntra lokala eller regionala inköp, ekologiska produkter, korta leveranskedjor eller miljöfördelar, däribland hållbara förpackningar, samt, där så är lämpligt, produkter som är erkända enligt de kvalitetsordningar som inrättats genom förordning (EU) nr 1151/2012.

Medlemsstaterna får överväga att prioritera hänsyn till hållbarhet och rättvis handel i sina strategier.”

| d) | Artikel 23a ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 i denna artikel får stödet enligt skolprogrammet för utdelning av produkter, kompletterande utbildningsåtgärder och de därmed sammanhängande kostnader som avses i artikel 23.1 inte överstiga 220 804 135 EUR per läsår. Inom denna allmänna gräns får stödet inte överstiga följande belopp:






  a) | För frukt och grönsaker i skolan: 130 608 466 EUR per läsår. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Artikel 23a ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 i denna artikel får stödet enligt skolprogrammet för utdelning av produkter, kompletterande utbildningsåtgärder och de därmed sammanhängande kostnader som avses i artikel 23.1 inte överstiga 220 804 135 EUR per läsår. Inom denna allmänna gräns får stödet inte överstiga följande belopp:

a)

För frukt och grönsaker i skolan: 130 608 466 EUR per läsår.

| b) | För skolmjölk: 90 195 669 EUR per läsår.” |
| --- | --- |

b)

För skolmjölk: 90 195 669 EUR per läsår.”

| ii) | Punkt 2 tredje stycket sista meningen ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Punkt 2 tredje stycket sista meningen ska utgå.

| iii) | I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

  ”4.   En medlemsstat får, utan att överskrida den allmänna gräns på 220 804 135 EUR som fastställs i punkt 1, en gång per läsår överföra upp till 20 % av det ena av sina preliminära tilldelade anslag.” |
| --- | --- |

iii)

I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

”4.   En medlemsstat får, utan att överskrida den allmänna gräns på 220 804 135 EUR som fastställs i punkt 1, en gång per läsår överföra upp till 20 % av det ena av sina preliminära tilldelade anslag.”

| e) | Avsnitten 2–6, vilka omfattar artiklarna 29–60, ska utgå. |
| --- | --- |

e)

Avsnitten 2–6, vilka omfattar artiklarna 29–60, ska utgå.

| 9. | Artikel 61 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 61
  Giltighetstid
  Den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i detta kapitel ska gälla från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2045 med två halvtidsöversyner som ska göras av kommissionen 2028 och 2040 i syfte att utvärdera hur ordningen fungerar och i lämpliga fall lämna förslag.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 61 ska ersättas med följande:

”Artikel 61

Giltighetstid

Den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i detta kapitel ska gälla från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2045 med två halvtidsöversyner som ska göras av kommissionen 2028 och 2040 i syfte att utvärdera hur ordningen fungerar och i lämpliga fall lämna förslag.”

| 10. | Artikel 62 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande stycke ska införas efter första stycket:

  ”Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna besluta att de tillstånd som avses i artikel 66.1 ska vara giltiga i sex år från och med den dag då de beviljades, när återplantering sker på samma skifte eller skiften där röjning genomfördes. Sådana tillstånd ska tydligt identifiera det eller de skiften där röjning genomförts och där återplanteringen kommer att ske.” |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Artikel 62 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Följande stycke ska införas efter första stycket:

”Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna besluta att de tillstånd som avses i artikel 66.1 ska vara giltiga i sex år från och med den dag då de beviljades, när återplantering sker på samma skifte eller skiften där röjning genomfördes. Sådana tillstånd ska tydligt identifiera det eller de skiften där röjning genomförts och där återplanteringen kommer att ske.”

| ii) | Andra och tredje styckena ska ersättas med följande:

  ”Genom undantag från första stycket ska giltigheten för tillstånd som beviljats i enlighet med artiklarna 64 och 66.1 som löper ut under 2020 och 2021 förlängas till och med den 31 december 2022.
  Producenter som innehar tillstånd i enlighet med artiklarna 64 och 66.1 i den här förordningen som löper ut 2020 och 2021 får, genom undantag från första stycket i denna punkt, inte bli föremål för de administrativa sanktioner som avses i artikel 89.4 i förordning (EU) nr 1306/2013, under förutsättning att de senast den 28 februari 2022 underrättar de behöriga myndigheterna om att de inte avser att använda tillståndet och inte vill dra nytta av den förlängning av tillståndens giltighet som avses i tredje stycket i denna punkt. När producenter som innehar tillstånd vars giltighet förlängts till och med den 31 december 2021 har underrättat den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2021 om att de inte avser att använda dessa tillstånd ska de ha rätt att dra tillbaka sinas underrättelser genom ett skriftligt meddelande till den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2022 och att använda tillstånden inom den förlängda giltighetsperiod som fastställs i tredje stycket.” |
| --- | --- |

ii)

Andra och tredje styckena ska ersättas med följande:

”Genom undantag från första stycket ska giltigheten för tillstånd som beviljats i enlighet med artiklarna 64 och 66.1 som löper ut under 2020 och 2021 förlängas till och med den 31 december 2022.

Producenter som innehar tillstånd i enlighet med artiklarna 64 och 66.1 i den här förordningen som löper ut 2020 och 2021 får, genom undantag från första stycket i denna punkt, inte bli föremål för de administrativa sanktioner som avses i artikel 89.4 i förordning (EU) nr 1306/2013, under förutsättning att de senast den 28 februari 2022 underrättar de behöriga myndigheterna om att de inte avser att använda tillståndet och inte vill dra nytta av den förlängning av tillståndens giltighet som avses i tredje stycket i denna punkt. När producenter som innehar tillstånd vars giltighet förlängts till och med den 31 december 2021 har underrättat den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2021 om att de inte avser att använda dessa tillstånd ska de ha rätt att dra tillbaka sinas underrättelser genom ett skriftligt meddelande till den behöriga myndigheten senast den 28 februari 2022 och att använda tillstånden inom den förlängda giltighetsperiod som fastställs i tredje stycket.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Detta kapitel ska inte tillämpas på plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för odling av moderplantor för ympmaterial, på arealer vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinproducentens hushåll eller på arealer som ska nyplanteras till följd av expropriation som i allmänintresse genomförs enligt nationell rätt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Detta kapitel ska inte tillämpas på plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för odling av moderplantor för ympmaterial, på arealer vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinproducentens hushåll eller på arealer som ska nyplanteras till följd av expropriation som i allmänintresse genomförs enligt nationell rätt.”

| 11. | Artikel 63 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande antingen






  a) | 1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorium, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år, eller |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 63 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande antingen

a)

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorium, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år, eller

| b) | 1 % av en sammanlagd areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorium, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och den areal som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemsstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, 85i eller 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 fanns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i den här förordningen.” |
| --- | --- |

b)

1 % av en sammanlagd areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorium, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och den areal som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemsstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, 85i eller 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 fanns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i den här förordningen.”

| b) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

  ”Medlemsstater som i enlighet med första stycket b begränsar utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning får kräva att sådana tillstånd ska användas i dessa regioner.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstater som i enlighet med första stycket b begränsar utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning får kräva att sådana tillstånd ska användas i dessa regioner.”

| c) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.”

| ii) | Följande led ska läggas till:






  ”c) | Strävan att bidra till utvecklingen av berörda produkter och samtidigt bevara kvaliteten på dessa produkter.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till:

”c)

Strävan att bidra till utvecklingen av berörda produkter och samtidigt bevara kvaliteten på dessa produkter.”

| d) | Följande punkt ska införas:

  ”3a.   Medlemsstaterna får vidta alla regleringsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra att aktörerna kringgår de restriktiva åtgärder som vidtas enligt punkterna 2 och 3.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas:

”3a.   Medlemsstaterna får vidta alla regleringsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra att aktörerna kringgår de restriktiva åtgärder som vidtas enligt punkterna 2 och 3.”

| 12. | Artikel 64 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna får vid tillämpningen av denna artikel tillämpa ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande behörighetskriterier på nationell eller regional nivå.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 64 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får vid tillämpningen av denna artikel tillämpa ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande behörighetskriterier på nationell eller regional nivå.”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

  ”2.   Om den totala areal som omfattas av de behöriga ansökningarna enligt punkt 1 under ett visst år överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska tillstånd beviljas enligt en proportionell fördelning av hektar till alla sökande på grundval av den areal som de ansökt om tillstånd för. Sådana tillstånd får fastställa en minimi- och/eller maximiareal per sökande och får också beviljas delvis eller helt i enlighet med ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande prioritetskriterier som får tillämpas på nationell eller regional nivå.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

”2.   Om den totala areal som omfattas av de behöriga ansökningarna enligt punkt 1 under ett visst år överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska tillstånd beviljas enligt en proportionell fördelning av hektar till alla sökande på grundval av den areal som de ansökt om tillstånd för. Sådana tillstånd får fastställa en minimi- och/eller maximiareal per sökande och får också beviljas delvis eller helt i enlighet med ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande prioritetskriterier som får tillämpas på nationell eller regional nivå.”

| ii) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | Areal där vingårdarna bidrar till att bevara miljön eller att bevara vinstockarnas genetiska resurser.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

Areal där vingårdarna bidrar till att bevara miljön eller att bevara vinstockarnas genetiska resurser.”

| iii) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka produktionen hos de företag inom vinsektorn som visar ökad kostnadseffektivitet eller ökad konkurrenskraft eller närvaro på marknaderna.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka produktionen hos de företag inom vinsektorn som visar ökad kostnadseffektivitet eller ökad konkurrenskraft eller närvaro på marknaderna.”

| iv) | Led h ska ersättas med följande:






  ”h) | Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora vinföretag.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Led h ska ersättas med följande:

”h)

Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora vinföretag.”

| c) | Följande punkt ska införas:

  ”2b.   Medlemsstaterna får vidta alla regleringsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra att aktörerna kringgår de restriktiva kriterier som de tillämpar enligt punkterna 1, 2 och 2a.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas:

”2b.   Medlemsstaterna får vidta alla regleringsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra att aktörerna kringgår de restriktiva kriterier som de tillämpar enligt punkterna 1, 2 och 2a.”

| 13. | I artikel 65 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Vid tillämpningen av artikel 63.2 ska en medlemsstat ta i beaktande rekommendationer som lagts fram av de erkända branschorganisationer inom vinsektorn som avses i artiklarna 152, 156 och 157, av de berörda producentgrupper som avses i artikel 95 eller av andra typer av branschorganisationer som erkänns på grundval av den medlemsstatens lagstiftning, under förutsättning att de rekommendationerna föregås av en överenskommelse mellan de representativa berörda parterna i det geografiska referensområdet.” |
| --- | --- |

13.

I artikel 65 ska första stycket ersättas med följande:

”Vid tillämpningen av artikel 63.2 ska en medlemsstat ta i beaktande rekommendationer som lagts fram av de erkända branschorganisationer inom vinsektorn som avses i artiklarna 152, 156 och 157, av de berörda producentgrupper som avses i artikel 95 eller av andra typer av branschorganisationer som erkänns på grundval av den medlemsstatens lagstiftning, under förutsättning att de rekommendationerna föregås av en överenskommelse mellan de representativa berörda parterna i det geografiska referensområdet.”

| 14. | Artikel 68 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”2a.   Från och med den 1 januari 2023 ska en areal som omfattas av de planteringsrätter som var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter den 31 december 2022 och som ännu inte har omvandlats till tillstånd i enlighet med punkt 1 fortfarande vara tillgänglig för de berörda medlemsstaterna som får bevilja tillstånd i enlighet med artikel 64 senast den 31 december 2025.” |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 68 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”2a.   Från och med den 1 januari 2023 ska en areal som omfattas av de planteringsrätter som var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter den 31 december 2022 och som ännu inte har omvandlats till tillstånd i enlighet med punkt 1 fortfarande vara tillgänglig för de berörda medlemsstaterna som får bevilja tillstånd i enlighet med artikel 64 senast den 31 december 2025.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   De arealer som omfattas av tillstånd som beviljats enligt punkterna 1 och 2a i denna artikel ska inte räknas med avseende på artikel 63.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   De arealer som omfattas av tillstånd som beviljats enligt punkterna 1 och 2a i denna artikel ska inte räknas med avseende på artikel 63.”

| 15. | I artikel 81 ska följande punkt läggas till:

  ”6.   Arealer som planterats för andra ändamål än vinframställning med druvsorter som, när det gäller andra medlemsstater än de som avses i punkt 3, inte klassificerats eller som, när det gäller medlemsstater som avses i punkt 3, inte överensstämmer med punkt 2 andra stycket, ska inte omfattas av någon röjningsskyldighet.
  Plantering och återplantering för andra ändamål än vinframställning med de druvsorter som avses i första stycket ska inte omfattas av ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar enligt del II avdelning I kapitel III.” |
| --- | --- |

15.

I artikel 81 ska följande punkt läggas till:

”6.   Arealer som planterats för andra ändamål än vinframställning med druvsorter som, när det gäller andra medlemsstater än de som avses i punkt 3, inte klassificerats eller som, när det gäller medlemsstater som avses i punkt 3, inte överensstämmer med punkt 2 andra stycket, ska inte omfattas av någon röjningsskyldighet.

Plantering och återplantering för andra ändamål än vinframställning med de druvsorter som avses i första stycket ska inte omfattas av ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar enligt del II avdelning I kapitel III.”

| 16. | Artikel 86 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 86
  Reservation, ändring och upphävande av frivilliga förbehållna begrepp
  För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar, inklusive vad gäller produktionsmetoderna och hållbarheten i leveranskedjan, den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, situationen på marknaden och utvecklingen av handelsnormer samt internationella standarder ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att






  a) | reservera ytterligare frivilliga förbehållna begrepp och fastställa användningsvillkoren för dessa, |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 86 ska ersättas med följande:

”Artikel 86

Reservation, ändring och upphävande av frivilliga förbehållna begrepp

För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar, inklusive vad gäller produktionsmetoderna och hållbarheten i leveranskedjan, den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, situationen på marknaden och utvecklingen av handelsnormer samt internationella standarder ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att

a)

reservera ytterligare frivilliga förbehållna begrepp och fastställa användningsvillkoren för dessa,

| b) | ändra användningsvillkoren för frivilliga förbehållna begrepp, eller |
| --- | --- |

b)

ändra användningsvillkoren för frivilliga förbehållna begrepp, eller

| c) | upphäva frivilliga förbehållna begrepp.” |
| --- | --- |

c)

upphäva frivilliga förbehållna begrepp.”

| 17. | Artikel 90 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, ska bestämmelserna om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och om märkning av vin i avsnitt 2 i detta kapitel och de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78 i denna förordning gälla för produkter enligt KN-nummer 2009 61, 2009 69, 2204 och, i tillämpliga fall, ex 2202 99 19 (annat avalkoholiserat vin med en alkoholhalt i volymprocent som inte överstiger 0,5 %), som importeras till unionen.” |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 90 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, ska bestämmelserna om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och om märkning av vin i avsnitt 2 i detta kapitel och de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78 i denna förordning gälla för produkter enligt KN-nummer 2009 61, 2009 69, 2204 och, i tillämpliga fall, ex 2202 99 19 (annat avalkoholiserat vin med en alkoholhalt i volymprocent som inte överstiger 0,5 %), som importeras till unionen.”

| b) | I punkt 3 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”3.   Om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, ska följande visas upp vid import av de produkter som avses i punkt 1:”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”3.   Om inte annat föreskrivs i internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, ska följande visas upp vid import av de produkter som avses i punkt 1:”.

| 18. | I del II avdelning II kapitel I avsnitt 1 ska följande nya underavsnitt införas:

  ”Underavsnitt 4a
  Kontroller och sanktioner

  Artikel 90a
  Kontroller och sanktioner med avseende på handelsnormerna

  1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de produkter som avses i artikel 119.1 som inte är märkta i överensstämmelse med denna förordning inte släpps ut på marknaden, eller, om de redan har släppts ut på marknaden, dras tillbaka från marknaden.


  2.   Utan att det påverkar eventuella särskilda bestämmelser som kan komma att antas av kommissionen, ska import till unionen av sådana produkter som anges i artikel 189.1 a och b kontrolleras för att fastställa om villkoren enligt punkt 1 i den artikeln är uppfyllda.


  3.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller, på grundval av en riskanalys, för att kontrollera att de produkter som avses i artikel 1.2 följer reglerna i detta avsnitt och ska tillämpa administrativa sanktioner i förekommande fall.


  4.   Utan att det påverkar tillämpningen av rättsakter för vinsektorn som har antagits på grundval av artikel 58 i förordning (EU) 2021/2116 ska medlemsstaterna vid en överträdelse av unionens regler för vinsektorn tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa sanktioner i enlighet med avdelning IV kapitel I i den förordningen. Medlemsstaterna ska inte tillämpa sådana sanktioner om den bristande efterlevnaden är av mindre betydelse.


  5.   I syfte att skydda unionens medel och att skydda unionsvins identitet, härkomst och kvalitet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning med avseende på följande:






  a) | Upprättandet eller underhållet av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in. |
| --- | --- | --- |

18.

I del II avdelning II kapitel I avsnitt 1 ska följande nya underavsnitt införas:

”Underavsnitt 4a

Kontroller och sanktioner

Artikel 90a

Kontroller och sanktioner med avseende på handelsnormerna

1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de produkter som avses i artikel 119.1 som inte är märkta i överensstämmelse med denna förordning inte släpps ut på marknaden, eller, om de redan har släppts ut på marknaden, dras tillbaka från marknaden.

2.   Utan att det påverkar eventuella särskilda bestämmelser som kan komma att antas av kommissionen, ska import till unionen av sådana produkter som anges i artikel 189.1 a och b kontrolleras för att fastställa om villkoren enligt punkt 1 i den artikeln är uppfyllda.

3.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller, på grundval av en riskanalys, för att kontrollera att de produkter som avses i artikel 1.2 följer reglerna i detta avsnitt och ska tillämpa administrativa sanktioner i förekommande fall.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av rättsakter för vinsektorn som har antagits på grundval av artikel 58 i förordning (EU) 2021/2116 ska medlemsstaterna vid en överträdelse av unionens regler för vinsektorn tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa sanktioner i enlighet med avdelning IV kapitel I i den förordningen. Medlemsstaterna ska inte tillämpa sådana sanktioner om den bristande efterlevnaden är av mindre betydelse.

5.   I syfte att skydda unionens medel och att skydda unionsvins identitet, härkomst och kvalitet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning med avseende på följande:

a)

Upprättandet eller underhållet av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in.

| b) | Regler om kontrollorgan och ömsesidigt bistånd mellan dessa. |
| --- | --- |

b)

Regler om kontrollorgan och ömsesidigt bistånd mellan dessa.

| c) | Regler om gemensamt utnyttjande av medlemsstaternas resultat. |
| --- | --- |

c)

Regler om gemensamt utnyttjande av medlemsstaternas resultat.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa alla åtgärder som krävs för

| a) | de förfaranden som rör medlemsstaternas respektive databaser och analysdatabasen med isotopuppgifter som avses i punkt 5 a, |
| --- | --- |

a)

de förfaranden som rör medlemsstaternas respektive databaser och analysdatabasen med isotopuppgifter som avses i punkt 5 a,

| b) | de förfaranden som rör samarbetet och biståndet mellan kontrollmyndigheter och kontrollorgan, |
| --- | --- |

b)

de förfaranden som rör samarbetet och biståndet mellan kontrollmyndigheter och kontrollorgan,

| c) | när det gäller den skyldighet som avses i punkt 3, regler för genomförande av kontroller av efterlevnaden av handelsnormer, regler för de myndigheter som har ansvaret för att genomföra kontrollerna och regler för vad dessa kontroller ska innehålla, hur ofta kontrollerna ska ske och i vilket handelsled de ska utföras. |
| --- | --- |

c)

när det gäller den skyldighet som avses i punkt 3, regler för genomförande av kontroller av efterlevnaden av handelsnormer, regler för de myndigheter som har ansvaret för att genomföra kontrollerna och regler för vad dessa kontroller ska innehålla, hur ofta kontrollerna ska ske och i vilket handelsled de ska utföras.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

| 19. | I artikel 92.1 ska följande stycke läggas till:

  ”Reglerna i detta avsnitt gäller dock inte för produkter som avses i bilaga VII del II punkterna 1, 4, 5, 6, 8 och 9 när sådana produkter har genomgått en behandling för fullständig avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E.” |
| --- | --- |

19.

I artikel 92.1 ska följande stycke läggas till:

”Reglerna i detta avsnitt gäller dock inte för produkter som avses i bilaga VII del II punkterna 1, 4, 5, 6, 8 och 9 när sådana produkter har genomgått en behandling för fullständig avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E.”

| 20. | Artikel 93 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska leden a och b ersättas med följande:






  ”a) | ursprungsbeteckning: ett namn, inbegripet ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt som avses i artikel 92.1,






  i) | vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller helt beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer som förknippas med den, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

20.

Artikel 93 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska leden a och b ersättas med följande:

”a)

ursprungsbeteckning: ett namn, inbegripet ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt som avses i artikel 92.1,

ursprungsbeteckning

i)

vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller helt beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer som förknippas med den,

| ii) | som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land, |
| --- | --- |

ii)

som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land,

| iii) | som framställs av druvor som uteslutande härrör från det geografiska området, |
| --- | --- |

iii)

som framställs av druvor som uteslutande härrör från det geografiska området,

| iv) | som produceras i det geografiska området, och |
| --- | --- |

iv)

som produceras i det geografiska området, och

| v) | som framställs av druvsorter tillhörande arten Vitis vinifera eller en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

v)

som framställs av druvsorter tillhörande arten Vitis vinifera eller en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.

Vitis vinifera

Vitis vinifera

Vitis

| b) | geografisk beteckning: ett namn, inbegripet ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt som avses i artikel 92.1,






  i) | vars specifika kvalitet, specifika anseende eller någon annan specifik egenskap kan hänföras till dess geografiska ursprung, |
| --- | --- | --- |

b)

geografisk beteckning: ett namn, inbegripet ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt som avses i artikel 92.1,

geografisk beteckning

i)

vars specifika kvalitet, specifika anseende eller någon annan specifik egenskap kan hänföras till dess geografiska ursprung,

| ii) | som har sitt ursprung i en viss ort, region eller, i undantagsfall, ett visst land, |
| --- | --- |

ii)

som har sitt ursprung i en viss ort, region eller, i undantagsfall, ett visst land,

| iii) | som har minst 85 % av de druvor som används för framställningen härrörande uteslutande från det geografiska området, |
| --- | --- |

iii)

som har minst 85 % av de druvor som används för framställningen härrörande uteslutande från det geografiska området,

| iv) | som produceras i det geografiska området, och |
| --- | --- |

iv)

som produceras i det geografiska området, och

| v) | som framställs av druvsorter tillhörande arten Vitis vinifera eller en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.” |
| --- | --- |

v)

som framställs av druvsorter tillhörande arten Vitis vinifera eller en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.”

Vitis vinifera

Vitis vinifera

Vitis

| b) | Punkt 2 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska utgå.

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Produktion enligt punkt 1 a iv och b iv inkluderar alla berörda produktionsmoment, från skörd av druvorna till slutförandet av vintillverkningsprocessen, med undantag för skörd av druvor som inte kommer från det geografiska området i fråga i enlighet med punkt 1 b iii och med undantag för eventuella processer efter framställningen.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Produktion enligt punkt 1 a iv och b iv inkluderar alla berörda produktionsmoment, från skörd av druvorna till slutförandet av vintillverkningsprocessen, med undantag för skörd av druvor som inte kommer från det geografiska området i fråga i enlighet med punkt 1 b iii och med undantag för eventuella processer efter framställningen.”

| 21. | Artikel 94 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:”. |
| --- | --- | --- |

21.

Artikel 94 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:”.

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led g ska ersättas med följande:






  ”g) | Uppgifter enligt följande som styrker det samband som avses i artikel 93.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 93.1 b i:






  i) | När det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, det samband mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 93.1 a i; uppgifter om de mänskliga faktorerna i den geografiska omgivningen får dock, i tillämpliga fall, begränsas till en beskrivning av förvaltningen av mark, växtmaterial och landskap, odlingsmetoder eller annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de naturliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i det ledet. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Led g ska ersättas med följande:

”g)

Uppgifter enligt följande som styrker det samband som avses i artikel 93.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 93.1 b i:

i)

När det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, det samband mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 93.1 a i; uppgifter om de mänskliga faktorerna i den geografiska omgivningen får dock, i tillämpliga fall, begränsas till en beskrivning av förvaltningen av mark, växtmaterial och landskap, odlingsmetoder eller annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de naturliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i det ledet.

| ii) | När det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en specifik kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 93.1 b i.” |
| --- | --- |

ii)

När det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en specifik kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 93.1 b i.”

| ii) | Följande stycken ska läggas till:

  ”Produktspecifikationen kan innehålla en beskrivning av ursprungsbeteckningens eller den geografiska beteckningens bidrag till hållbar utveckling.
  För vin eller viner som kan vara delvis avalkoholiserade ska produktspecifikationen också innehålla en beskrivning av det eller de delvis avalkoholiserade vinerna i enlighet med andra stycket b i tillämpliga delar och, i förekommande fall, de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa det eller de delvis avalkoholiserade vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning.” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycken ska läggas till:

”Produktspecifikationen kan innehålla en beskrivning av ursprungsbeteckningens eller den geografiska beteckningens bidrag till hållbar utveckling.

För vin eller viner som kan vara delvis avalkoholiserade ska produktspecifikationen också innehålla en beskrivning av det eller de delvis avalkoholiserade vinerna i enlighet med andra stycket b i tillämpliga delar och, i förekommande fall, de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa det eller de delvis avalkoholiserade vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning.”

| 22. | Artikel 96 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Om den medlemsstat som utvärderar ansökan anser att kraven uppfylls ska medlemsstaten genomföra ett nationellt förfarande som säkerställer att produktspecifikationen offentliggörs i tillräcklig omfattning, åtminstone på internet, samt vidarebefordra ansökan till kommissionen.
  När en ansökan om skydd vidarebefordras till kommissionen i enlighet med första stycket i denna punkt ska medlemsstaten inkludera en förklaring om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller kraven för skydd enligt detta avsnitt och de bestämmelser som antagits i enlighet därmed, och om att den intygar att det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d är en korrekt sammanfattning av produktspecifikationen.
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen om giltiga invändningar som lämnas in inom ramen för det nationella förfarandet.” |
| --- | --- | --- |

22.

Artikel 96 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om den medlemsstat som utvärderar ansökan anser att kraven uppfylls ska medlemsstaten genomföra ett nationellt förfarande som säkerställer att produktspecifikationen offentliggörs i tillräcklig omfattning, åtminstone på internet, samt vidarebefordra ansökan till kommissionen.

När en ansökan om skydd vidarebefordras till kommissionen i enlighet med första stycket i denna punkt ska medlemsstaten inkludera en förklaring om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller kraven för skydd enligt detta avsnitt och de bestämmelser som antagits i enlighet därmed, och om att den intygar att det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d är en korrekt sammanfattning av produktspecifikationen.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen om giltiga invändningar som lämnas in inom ramen för det nationella förfarandet.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”6.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med punkt 5 samt om ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med punkt 5 samt om ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande.”

| 23. | I artikel 97 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas med följande:

  ”2.   Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 96.5. Kommissionen ska kontrollera att ansökningarna innehåller de uppgifter som krävs och inte innehåller uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten. Denna granskning ska särskilt gälla det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d.
  Kommissionens granskning får inte pågå under mer än sex månader från den dag då ansökan inkommer från den berörda medlemsstaten. Om den perioden överskrids ska kommissionen skriftligen informera sökandena om orsakerna till förseningen.


  3.   Kommissionen ska undantas från skyldigheten att följa tidsfristen för att utföra den granskning som avses i punkt 2 andra stycket och att informera sökanden om anledningen till dröjsmålet när den mottager en underrättelse från en medlemsstat rörande en ansökan om registrering som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 96.5, som antingen






  a) | informerar kommissionen om att ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller |
| --- | --- | --- |

23.

I artikel 97 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 96.5. Kommissionen ska kontrollera att ansökningarna innehåller de uppgifter som krävs och inte innehåller uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten. Denna granskning ska särskilt gälla det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d.

Kommissionens granskning får inte pågå under mer än sex månader från den dag då ansökan inkommer från den berörda medlemsstaten. Om den perioden överskrids ska kommissionen skriftligen informera sökandena om orsakerna till förseningen.

3.   Kommissionen ska undantas från skyldigheten att följa tidsfristen för att utföra den granskning som avses i punkt 2 andra stycket och att informera sökanden om anledningen till dröjsmålet när den mottager en underrättelse från en medlemsstat rörande en ansökan om registrering som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 96.5, som antingen

a)

informerar kommissionen om att ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller

| b) | begär att kommissionen ska tillfälligt avbryta den granskning som avses i punkt 2 eftersom nationella rättsliga förfaranden har inletts för att ifrågasätta ansökans giltighet och medlemsstaten anser att dessa förfaranden har giltig grund. |
| --- | --- |

b)

begär att kommissionen ska tillfälligt avbryta den granskning som avses i punkt 2 eftersom nationella rättsliga förfaranden har inletts för att ifrågasätta ansökans giltighet och medlemsstaten anser att dessa förfaranden har giltig grund.

Undantaget ska gälla till dess medlemsstaten har informerat kommissionen om att den ursprungliga ansökan har återupprättats eller om att medlemsstaten drar tillbaka sin begäran om avbrytande.

4.   Om kommissionen, på grundval av den granskning som görs enligt punkt 2 i denna artikel, anser att villkoren i artiklarna 93, 100 och 101 är uppfyllda ska den anta genomförandeakter beträffande offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d och av hänvisningen till det offentliggörande av produktspecifikationen som gjorts under det förberedande nationella förfarandet. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

Om kommissionen, på grundval av den granskning som görs enligt punkt 2 i denna artikel, anser att villkoren i artiklarna 93, 100 och 101 inte är uppfyllda ska den anta genomförandeakter om att avslå ansökan.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

| 24. | Artiklarna 98 och 99 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 98
  Förfarande för invändningar

  1.   Inom tre månader från dagen för offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d, i Europeiska unionens officiella tidning, får myndigheterna i en medlemsstat eller ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som är bosatt eller etablerad i ett tredjeland och som har ett legitimt intresse lämna in en motiverad invändning mot det föreslagna skyddet till kommissionen.
  Alla fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller etablerade i en annan medlemsstat än den medlemsstat som har vidarebefordrat ansökan om skydd och som har ett legitimt intresse får lämna in invändningar genom myndigheterna i den medlemsstat där de är bosatta eller etablerade inom en sådan tidsfrist att invändningen kan lämnas in i enlighet med första stycket.


  2.   Om kommissionen anser att invändningen är giltig ska den uppmana den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in invändningen och den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in ansökan om skydd att inleda lämpliga samråd vilka ska pågå under en skälig tidsperiod på högst tre månader. Uppmaningen ska utfärdas inom en femmånadersperiod från den dag då den ansökan om skydd som den motiverade invändningen gäller offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Uppmaningen ska åtföljas av en kopia av den motiverade invändningen. Kommissionen får när som helst under dessa tre månader förlänga tidsfristen för samråden med högst tre månader på begäran av den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in ansökan.


  3.   Den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen och den myndighet eller den person som har lämnat in ansökan om skydd ska utan dröjsmål inleda de samråd som avses i punkt 2. De ska ge varandra den nödvändiga informationen för att bedöma om ansökan om skydd är förenlig med denna förordning och de bestämmelser som antagits i enlighet med den.


  4.   Om den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen och den myndighet eller den person som har lämnat in ansökan om skydd når en överenskommelse ska antingen den sökande som är etablerad i tredjelandet eller myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där ansökan om skydd lämnades in underrätta kommissionen om resultaten av samråden och om alla de faktorer som möjliggjorde överenskommelsen, inbegripet parternas yttranden. Om de uppgifter som offentliggjorts enligt artikel 97.4 har genomgått omfattande ändringar ska kommissionen upprepa den granskning som avses i artikel 97.2 efter det att ett nationellt förfarande som säkerställer adekvat offentliggörande av dessa ändrade uppgifter har genomförts. Om det enligt överenskommelsen inte har gjorts några ändringar av produktspecifikationen eller om ändringarna av produktspecifikationen inte är omfattande ska kommissionen anta ett beslut i enlighet med artikel 99.1 om beviljande av skydd för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen, trots att en giltig invändning mottagits.


  5.   Om ingen överenskommelse nås ska antingen den sökande som är etablerad i tredjelandet eller myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där ansökan om skydd lämnades in underrätta kommissionen om resultaten av samråden och om alla därmed sammanhängande uppgifter och dokument. Kommissionen ska anta ett beslut i enlighet med artikel 99.2, antingen om beviljande av skydd eller om avslag av ansökan.



  Artikel 99
  Beslut om skydd

  1.   Om kommissionen inte har mottagit någon giltig invändning i enlighet med artikel 98 ska den anta genomförandeakter om beviljande av skydd. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.


  2.   Om kommissionen har mottagit en giltig invändning ska den anta genomförandeakter, antingen om beviljande av skydd eller om avslag av ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.


  3.   Det skydd som beviljas enligt denna artikel påverkar inte skyldigheten för producenter att efterleva andra unionsregler, särskilt de som avser utsläppande av produkter på marknaden och märkning av livsmedel.” |
| --- | --- |

24.

Artiklarna 98 och 99 ska ersättas med följande:

”Artikel 98

Förfarande för invändningar

1.   Inom tre månader från dagen för offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d, i Europeiska unionens officiella tidning, får myndigheterna i en medlemsstat eller ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som är bosatt eller etablerad i ett tredjeland och som har ett legitimt intresse lämna in en motiverad invändning mot det föreslagna skyddet till kommissionen.

Alla fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller etablerade i en annan medlemsstat än den medlemsstat som har vidarebefordrat ansökan om skydd och som har ett legitimt intresse får lämna in invändningar genom myndigheterna i den medlemsstat där de är bosatta eller etablerade inom en sådan tidsfrist att invändningen kan lämnas in i enlighet med första stycket.

2.   Om kommissionen anser att invändningen är giltig ska den uppmana den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in invändningen och den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in ansökan om skydd att inleda lämpliga samråd vilka ska pågå under en skälig tidsperiod på högst tre månader. Uppmaningen ska utfärdas inom en femmånadersperiod från den dag då den ansökan om skydd som den motiverade invändningen gäller offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Uppmaningen ska åtföljas av en kopia av den motiverade invändningen. Kommissionen får när som helst under dessa tre månader förlänga tidsfristen för samråden med högst tre månader på begäran av den myndighet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in ansökan.

3.   Den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen och den myndighet eller den person som har lämnat in ansökan om skydd ska utan dröjsmål inleda de samråd som avses i punkt 2. De ska ge varandra den nödvändiga informationen för att bedöma om ansökan om skydd är förenlig med denna förordning och de bestämmelser som antagits i enlighet med den.

4.   Om den myndighet eller den person som har lämnat in invändningen och den myndighet eller den person som har lämnat in ansökan om skydd når en överenskommelse ska antingen den sökande som är etablerad i tredjelandet eller myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där ansökan om skydd lämnades in underrätta kommissionen om resultaten av samråden och om alla de faktorer som möjliggjorde överenskommelsen, inbegripet parternas yttranden. Om de uppgifter som offentliggjorts enligt artikel 97.4 har genomgått omfattande ändringar ska kommissionen upprepa den granskning som avses i artikel 97.2 efter det att ett nationellt förfarande som säkerställer adekvat offentliggörande av dessa ändrade uppgifter har genomförts. Om det enligt överenskommelsen inte har gjorts några ändringar av produktspecifikationen eller om ändringarna av produktspecifikationen inte är omfattande ska kommissionen anta ett beslut i enlighet med artikel 99.1 om beviljande av skydd för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen, trots att en giltig invändning mottagits.

5.   Om ingen överenskommelse nås ska antingen den sökande som är etablerad i tredjelandet eller myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där ansökan om skydd lämnades in underrätta kommissionen om resultaten av samråden och om alla därmed sammanhängande uppgifter och dokument. Kommissionen ska anta ett beslut i enlighet med artikel 99.2, antingen om beviljande av skydd eller om avslag av ansökan.

Artikel 99

Beslut om skydd

1.   Om kommissionen inte har mottagit någon giltig invändning i enlighet med artikel 98 ska den anta genomförandeakter om beviljande av skydd. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

2.   Om kommissionen har mottagit en giltig invändning ska den anta genomförandeakter, antingen om beviljande av skydd eller om avslag av ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

3.   Det skydd som beviljas enligt denna artikel påverkar inte skyldigheten för producenter att efterleva andra unionsregler, särskilt de som avser utsläppande av produkter på marknaden och märkning av livsmedel.”

| 25. | Artikel 102 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 102
  Förhållande till varumärken

  1.   När en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning registreras enligt denna förordning, ska registrering av ett varumärke vars användning skulle strida mot artikel 103.2, och som avser en produkt som ingår i en av kategorierna i bilaga VII del II, avslås om ansökan om varumärkesregistrering lämnades in efter den dag då ansökan om registrering av ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning lämnades in till kommissionen.
  Varumärken som registreras i strid med första stycket ska ogiltigförklaras.


  2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 101.2 i denna förordning får ett varumärke vars användning strider mot artikel 103.2 i denna förordning fortsätta att användas eller förnyas, trots registreringen av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen, om det har lämnats in en ansökan för varumärket i fråga eller om det har registrerats eller, i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen, i god tro förvärvats genom användning inom unionen före den dag då ansökan om skydd av den geografiska beteckningen lämnades in till kommissionen, såvida det inte finns skäl att ogiltigförklara eller häva varumärkesregistreringen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 (*3) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 (*4).
  I sådana fall ska användningen av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen vara tillåten parallellt med de berörda varumärkena.



  (*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 av den 16 december 2015 för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning (EUT L 336, 23.12.2015, s. 1)."


  (*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (EUT L 154, 16.6.2017, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

25.

Artikel 102 ska ersättas med följande:

”Artikel 102

Förhållande till varumärken

1.   När en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning registreras enligt denna förordning, ska registrering av ett varumärke vars användning skulle strida mot artikel 103.2, och som avser en produkt som ingår i en av kategorierna i bilaga VII del II, avslås om ansökan om varumärkesregistrering lämnades in efter den dag då ansökan om registrering av ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning lämnades in till kommissionen.

Varumärken som registreras i strid med första stycket ska ogiltigförklaras.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 101.2 i denna förordning får ett varumärke vars användning strider mot artikel 103.2 i denna förordning fortsätta att användas eller förnyas, trots registreringen av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen, om det har lämnats in en ansökan för varumärket i fråga eller om det har registrerats eller, i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen, i god tro förvärvats genom användning inom unionen före den dag då ansökan om skydd av den geografiska beteckningen lämnades in till kommissionen, såvida det inte finns skäl att ogiltigförklara eller häva varumärkesregistreringen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 (*3) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 (*4).

I sådana fall ska användningen av ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen vara tillåten parallellt med de berörda varumärkena.

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2436 av den 16 december 2015 för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning (EUT L 336, 23.12.2015, s. 1)."

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (EUT L 154, 16.6.2017, s. 1).”
  "

*4

| 26. | Artikel 103 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska leden a och b ersättas med följande:






  ”a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet, inklusive användningen av produkter som används som ingredienser,






  i) | för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26.

Artikel 103 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska leden a och b ersättas med följande:

”a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet, inklusive användningen av produkter som används som ingredienser,

i)

för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller

| ii) | i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas, försvagas eller urvattnas. |
| --- | --- |

ii)

i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas, försvagas eller urvattnas.

| b) | Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt, inklusive när dessa produkter används som ingredienser.” |
| --- | --- |

b)

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt, inklusive när dessa produkter används som ingredienser.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   Det skydd som avses i punkt 2 tillämpas även med avseende på






  a) | varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde, och |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Det skydd som avses i punkt 2 tillämpas även med avseende på

a)

varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde, och

| b) | varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel. |
| --- | --- |

b)

varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel.

För varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning inom detta område ska producentgruppen eller varje aktör som har rätt att använda en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ha rätt att hindra alla tredje parter från att inom ramen för näringsverksamhet föra in varor i unionen utan att dessa övergått till fri omsättning där, om dessa varor, inklusive förpackning, härrör från tredjeländer och utan tillstånd har försetts med den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen.”

| 27. | Artikel 105 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 105
  Ändringar av produktspecifikationer

  1.   En sökande som uppfyller villkoren i artikel 95 får ansöka om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, särskilt för att ta hänsyn till den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen eller för att ändra avgränsningen av det geografiska område som avses i artikel 94.2 andra stycket d. Ansökan ska ange vilka ändringar som begärs och vilken motiveringen är.


  2.   Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp på två kategorier beroende på deras betydelse: Unionsändringar, vilka kräver ett förfarande för invändningar på unionsnivå, och standardändringar, vilka ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer.
  I denna förordning avses med unionsändring en ändring av en produktspecifikation som






  a) | inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen, |
| --- | --- | --- |

27.

Artikel 105 ska ersättas med följande:

”Artikel 105

Ändringar av produktspecifikationer

1.   En sökande som uppfyller villkoren i artikel 95 får ansöka om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, särskilt för att ta hänsyn till den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen eller för att ändra avgränsningen av det geografiska område som avses i artikel 94.2 andra stycket d. Ansökan ska ange vilka ändringar som begärs och vilken motiveringen är.

2.   Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp på två kategorier beroende på deras betydelse: Unionsändringar, vilka kräver ett förfarande för invändningar på unionsnivå, och standardändringar, vilka ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer.

I denna förordning avses med unionsändring en ändring av en produktspecifikation som

a)

inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen,

| b) | består av en ändring, en indragning eller ett tillägg av en kategori vinprodukter som avses i bilaga VII del II, |
| --- | --- |

b)

består av en ändring, en indragning eller ett tillägg av en kategori vinprodukter som avses i bilaga VII del II,

| c) | innebär en risk för att det samband som avses i artikel 93.1 a i för skyddade ursprungsbeteckningar eller det samband som avses i artikel 93.1 b i för skyddade geografiska beteckningar inte längre uppfylls, eller |
| --- | --- |

c)

innebär en risk för att det samband som avses i artikel 93.1 a i för skyddade ursprungsbeteckningar eller det samband som avses i artikel 93.1 b i för skyddade geografiska beteckningar inte längre uppfylls, eller

| d) | innebär ytterligare begränsningar vad gäller saluföringen av produkten.
  Med standardändring avses varje ändring av en produktspecifikation som inte är en unionsändring.
  Med tillfällig ändring avses en standardändring som gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller som har samband med naturkatastrofer eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

d)

innebär ytterligare begränsningar vad gäller saluföringen av produkten.

Med standardändring avses varje ändring av en produktspecifikation som inte är en unionsändring.

Med tillfällig ändring avses en standardändring som gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller som har samband med naturkatastrofer eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna.

3.   Unionsändringar ska godkännas av kommissionen. Godkännandeförfarandet ska följa det förfarande som fastställs i artiklarna 94 och 96–99 i tillämpliga delar.

Ansökningar om godkännande av unionsändringar som lämnats in av tredjeland eller producenter i tredjeland ska innehålla bevis för att den begärda ändringen är förenlig med de lagar om skydd av ursprungsbeteckning eller av geografisk beteckning som gäller i det tredjelandet.

Ansökningar om godkännande av unionsändringar ska uteslutande avse unionsändringar. Om en ansökan om en unionsändring också avser standardändringar ska de delar som avser standardändringar betraktas som inte insända, och förfarandet för unionsändringar ska tillämpas enbart på de delar som avser den unionsändringen.

Granskningen av sådana ansökningar ska inriktas på de föreslagna unionsändringarna.

4.   Standardändringar ska godkännas och offentliggöras av de medlemsstater på vars territorium produktens geografiska område är beläget och ska meddelas kommissionen.

För tredjeländer ska ändringar godkännas i enlighet med tillämplig rätt i det berörda tredjelandet.”

| 28. | Artikel 106 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 106
  Avregistrering
  Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter med avseende på att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning i ett eller flera av följande fall:






  a) | Om villkoren i produktspecifikationen inte längre uppfylls. |
| --- | --- | --- |

28.

Artikel 106 ska ersättas med följande:

”Artikel 106

Avregistrering

Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter med avseende på att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning i ett eller flera av följande fall:

a)

Om villkoren i produktspecifikationen inte längre uppfylls.

| b) | Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju år i följd. |
| --- | --- |

b)

Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju år i följd.

| c) | Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 anger att denna inte längre önskar behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

c)

Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 anger att denna inte längre önskar behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

| 29. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 106a
  Tillfällig märkning och presentation
  När en ansökan om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning har vidarebefordrats till kommissionen får producenter vid märkningen och presentationen av produkten ange att en ansökan har lämnats in och använda nationella logotyper och beteckningar i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) nr 1169/2011.
  Unionssymboler som anger den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen och unionsbeteckningarna ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”skyddad geografisk beteckning” får inte förekomma i märkningen förrän efter att det beslut som beviljar skydd för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen har offentliggjorts.
  Om en ansökan avslås får vinprodukter som blivit märkta i enlighet med första stycket fortsätta saluföras till dess att lagren tömts.” |
| --- | --- |

29.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 106a

Tillfällig märkning och presentation

När en ansökan om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning har vidarebefordrats till kommissionen får producenter vid märkningen och presentationen av produkten ange att en ansökan har lämnats in och använda nationella logotyper och beteckningar i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) nr 1169/2011.

Unionssymboler som anger den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen och unionsbeteckningarna ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”skyddad geografisk beteckning” får inte förekomma i märkningen förrän efter att det beslut som beviljar skydd för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen har offentliggjorts.

Om en ansökan avslås får vinprodukter som blivit märkta i enlighet med första stycket fortsätta saluföras till dess att lagren tömts.”

| 30. | Artikel 111 ska utgå. |
| --- | --- |

30.

Artikel 111 ska utgå.

| 31. | I del II avdelning II kapitel I avsnitt 2 ska följande underavsnitt läggas till:

  ”Underavsnitt 4
  Kontroller rörande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck

  Artikel 116a
  Kontroller

  1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra olaglig användning av de skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och skyddade traditionella beteckningar som avses i denna förordning.


  2.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska ansvara för att kontrollera efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i detta avsnitt. För detta syfte ska artiklarna 4.2, 4.4, 5.1, 5.4 och 5.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (*5) tillämpas.


  3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 i denna artikel eller ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationer följs, både när vin produceras och under eller efter tappningen.


  4.   Kommissionen ska anta genomförandeakter med avseende på följande:






  a) | Medlemsstaternas meddelanden till kommissionen. |
| --- | --- | --- |

31.

I del II avdelning II kapitel I avsnitt 2 ska följande underavsnitt läggas till:

”Underavsnitt 4

Kontroller rörande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck

Artikel 116a

Kontroller

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra olaglig användning av de skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och skyddade traditionella beteckningar som avses i denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska ansvara för att kontrollera efterlevnaden av de skyldigheter som fastställs i detta avsnitt. För detta syfte ska artiklarna 4.2, 4.4, 5.1, 5.4 och 5.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (*5) tillämpas.

3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 i denna artikel eller ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationer följs, både när vin produceras och under eller efter tappningen.

4.   Kommissionen ska anta genomförandeakter med avseende på följande:

a)

Medlemsstaternas meddelanden till kommissionen.

| b) | Föreskrifter avseende den myndighet som ska ansvara för kontrollerna av att produktspecifikationer följs, inbegripet de fall där det geografiska området ligger i ett tredjeland. |
| --- | --- |

b)

Föreskrifter avseende den myndighet som ska ansvara för kontrollerna av att produktspecifikationer följs, inbegripet de fall där det geografiska området ligger i ett tredjeland.

| c) | De åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra för att förhindra olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och skyddade traditionella beteckningar. |
| --- | --- |

c)

De åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra för att förhindra olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och skyddade traditionella beteckningar.

| d) | De kontroller och verifieringar medlemsstaterna ska genomföra, inbegripet provtagning. |
| --- | --- |

d)

De kontroller och verifieringar medlemsstaterna ska genomföra, inbegripet provtagning.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).”
  "

*5

| 32. | Artikel 119 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Kategorin av vinprodukt i enlighet med bilaga VII del II. För vinprodukter som definieras i bilaga VII del II punkterna 1 samt 4–9, när sådana produkter har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VII del I avsnitt E, ska kategorin åtföljas av






  i) | termen avalkoholiserad om produktens verkliga alkoholhalt är högst 0,5 volymprocent, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

32.

Artikel 119 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Kategorin av vinprodukt i enlighet med bilaga VII del II. För vinprodukter som definieras i bilaga VII del II punkterna 1 samt 4–9, när sådana produkter har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VII del I avsnitt E, ska kategorin åtföljas av

i)

termen avalkoholiserad om produktens verkliga alkoholhalt är högst 0,5 volymprocent, eller

avalkoholiserad

| ii) | termen delvis avalkoholiserad om produktens verkliga alkoholhalt är över 0,5 volymprocent och ligger under minsta verkliga alkoholhalt för kategorin före avalkoholisering.” |
| --- | --- |

ii)

termen delvis avalkoholiserad om produktens verkliga alkoholhalt är över 0,5 volymprocent och ligger under minsta verkliga alkoholhalt för kategorin före avalkoholisering.”

delvis avalkoholiserad

| ii) | Följande led ska läggas till:






  ”h) | Näringsdeklaration i enlighet med artikel 9.1 l i förordning (EU) nr 1169/2011. |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till:

”h)

Näringsdeklaration i enlighet med artikel 9.1 l i förordning (EU) nr 1169/2011.

| i) | Ingrediensförteckning i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1169/2011. |
| --- | --- |

i)

Ingrediensförteckning i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1169/2011.

| j) | För vinprodukter som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E och som har en verklig alkoholhalt på under 10 volymprocent, datum för minsta hållbarhet i enlighet med artikel 9.1 f i förordning (EU) nr 1169/2011.” |
| --- | --- |

j)

För vinprodukter som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E och som har en verklig alkoholhalt på under 10 volymprocent, datum för minsta hållbarhet i enlighet med artikel 9.1 f i förordning (EU) nr 1169/2011.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Med avvikelse från punkt 1 a får, för andra vinprodukter än de som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E, hänvisningen till kategorin av vinprodukt uteslutas för vin vars etikett anger namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Med avvikelse från punkt 1 a får, för andra vinprodukter än de som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E, hänvisningen till kategorin av vinprodukt uteslutas för vin vars etikett anger namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:

  ”4.   Med avvikelse från punkt 1 h får näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna begränsas till energivärdet, som kan uttryckas med hjälp av symbolen ”E” för energi. I sådana fall ska den fullständiga näringsdeklarationen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. Den näringsdeklarationen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål, och inga användardata får samlas in eller spåras.


  5.   Med avvikelse från punkt 1 i får ingrediensförteckningen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. I sådana fall ska följande krav gälla:






  a) | Inga användardata får samlas in eller spåras. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”4.   Med avvikelse från punkt 1 h får näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna begränsas till energivärdet, som kan uttryckas med hjälp av symbolen ”E” för energi. I sådana fall ska den fullständiga näringsdeklarationen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. Den näringsdeklarationen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål, och inga användardata får samlas in eller spåras.

5.   Med avvikelse från punkt 1 i får ingrediensförteckningen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. I sådana fall ska följande krav gälla:

a)

Inga användardata får samlas in eller spåras.

| b) | Ingrediensförteckningen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål. |
| --- | --- |

b)

Ingrediensförteckningen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål.

| c) | De uppgifter som avses i artikel 9.1 c i förordning (EU) nr 1169/2011 ska finnas direkt på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. |
| --- | --- |

c)

De uppgifter som avses i artikel 9.1 c i förordning (EU) nr 1169/2011 ska finnas direkt på förpackningen eller på en etikett fäst på denna.

De uppgifter som avses i första stycket c i denna punkt ska innefatta ordet ”innehåller” följt av beteckningen på ämnet eller produkten enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 1169/2011.”

| 33. | I artikel 122 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  a) | Led b ska ändras på följande sätt:






  i) | Led ii ska utgå. |
| --- | --- | --- | --- |

33.

I artikel 122 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

a)

Led b ska ändras på följande sätt:

i)

Led ii ska utgå.

| ii) | Följande led ska läggas till:






  ”vi) | Regler om beteckningen av ingredienser för tillämpningen av artikel 119.1 i.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till:

”vi)

Regler om beteckningen av ingredienser för tillämpningen av artikel 119.1 i.”

| b) | I led c ska följande led läggas till:






  ”iii) | Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.” |
| --- | --- | --- |

b)

I led c ska följande led läggas till:

”iii)

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.”

| c) | Led d i ska ersättas med följande:






  ”i) | Villkoren för användning av vissa flaskformer och förslutningar, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led d i ska ersättas med följande:

”i)

Villkoren för användning av vissa flaskformer och förslutningar, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.”

| 34. | I del II avdelning II kapitel II ska avsnitt 1 ändras på följande sätt:






  a) | Artikel 124 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

34.

I del II avdelning II kapitel II ska avsnitt 1 ändras på följande sätt:

a)

Artikel 124 ska utgå.

| b) | Rubriken ”Underavsnitt 1” och efterföljande titel ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Rubriken ”Underavsnitt 1” och efterföljande titel ska utgå.

| c) | I artikel 125 ska punkt 3 ersättas med följande:

  ”3.   Branschavtalen ska uppfylla köpevillkoren i bilaga X.” |
| --- | --- |

c)

I artikel 125 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Branschavtalen ska uppfylla köpevillkoren i bilaga X.”

| d) | Underavsnitten 2 och 3, som omfattar artiklarna 127–144, ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Underavsnitten 2 och 3, som omfattar artiklarna 127–144, ska utgå.

| 35. | I artikel 145.3 ska första meningen ersättas med följande:

  ”De medlemsstater vars strategiska planer inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller omstrukturering och omställning av vinodlingar i enlighet med artikel 58.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/2115, ska senast den 1 mars varje år till kommissionen skicka en uppdaterad inventering av sin produktionskapacitet som grundar sig på vinodlingsregistret.” |
| --- | --- |

35.

I artikel 145.3 ska första meningen ersättas med följande:

”De medlemsstater vars strategiska planer inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller omstrukturering och omställning av vinodlingar i enlighet med artikel 58.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/2115, ska senast den 1 mars varje år till kommissionen skicka en uppdaterad inventering av sin produktionskapacitet som grundar sig på vinodlingsregistret.”

| 36. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 147a
  Betalningsförseningar vid försäljning av otappat vin
  Med avvikelse från artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/633 får medlemsstaterna, på begäran av en branschorganisation inom vinsektorn som är erkänd enligt artikel 157 i denna förordning, föreskriva att det förbud som avses i artikel 3.1 första stycket a i direktiv (EU) 2019/633 inte är tillämpligt på betalningar enligt leveransavtal mellan producenter eller återförsäljare av vin och deras direkta köpare för försäljningstransaktioner avseende otappat vin, förutsatt att






  a) | särskilda villkor som tillåter att betalning görs efter 60 dagar ingår i standardavtal för försäljningstransaktioner avseende otappat vin som har förklarats bindande av medlemsstaten i enlighet med artikel 164 i denna förordning före den 30 oktober 2021, och denna utvidgning av standardavtalen förnyas av medlemsstaten från och med den dagen utan några betydande förändringar av betalningsvillkoren som skulle vara till nackdel för leverantörer av otappat vin, och att |
| --- | --- | --- |

36.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 147a

Betalningsförseningar vid försäljning av otappat vin

Med avvikelse från artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/633 får medlemsstaterna, på begäran av en branschorganisation inom vinsektorn som är erkänd enligt artikel 157 i denna förordning, föreskriva att det förbud som avses i artikel 3.1 första stycket a i direktiv (EU) 2019/633 inte är tillämpligt på betalningar enligt leveransavtal mellan producenter eller återförsäljare av vin och deras direkta köpare för försäljningstransaktioner avseende otappat vin, förutsatt att

a)

särskilda villkor som tillåter att betalning görs efter 60 dagar ingår i standardavtal för försäljningstransaktioner avseende otappat vin som har förklarats bindande av medlemsstaten i enlighet med artikel 164 i denna förordning före den 30 oktober 2021, och denna utvidgning av standardavtalen förnyas av medlemsstaten från och med den dagen utan några betydande förändringar av betalningsvillkoren som skulle vara till nackdel för leverantörer av otappat vin, och att

| b) | leveransavtalen mellan leverantörer av otappat vin och deras direkta köpare är eller blir fleråriga.” |
| --- | --- |

b)

leveransavtalen mellan leverantörer av otappat vin och deras direkta köpare är eller blir fleråriga.”

| 37. | I artikel 148.2 ska led c i ersättas med följande:






  ”i) | Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska






  — | vara statiskt och anges i avtalet, och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

37.

I artikel 148.2 ska led c i ersättas med följande:

”i)

Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska

—

vara statiskt och anges i avtalet, och/eller

| — | beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder för slutpriset, som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken; dessa indikatorer kan baseras på relevanta priser, produktions- och marknadskostnader; för detta får medlemsstaterna fastställa indikatorer, i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av undersökningar om produktionen och livsmedelsförsörjningskedjan; avtalsparterna är fria att hänvisa till dessa indikatorer eller andra indikatorer som de anser vara relevanta.” |
| --- | --- |

—

beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder för slutpriset, som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken; dessa indikatorer kan baseras på relevanta priser, produktions- och marknadskostnader; för detta får medlemsstaterna fastställa indikatorer, i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av undersökningar om produktionen och livsmedelsförsörjningskedjan; avtalsparterna är fria att hänvisa till dessa indikatorer eller andra indikatorer som de anser vara relevanta.”

| 38. | I artikel 149.2 ska led c i ersättas med följande:






  ”i) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 4 % av den sammanlagda produktionen inom unionen,”. |
| --- | --- | --- |

38.

I artikel 149.2 ska led c i ersättas med följande:

”i)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 4 % av den sammanlagda produktionen inom unionen,”.

| 39. | Artikel 150 ska utgå. |
| --- | --- |

39.

Artikel 150 ska utgå.

| 40. | Artikel 151 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”De första köparna av obehandlad mjölk ska till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilken mängd obehandlad mjölk som har levererats till dem varje månad och det genomsnittspris som har betalats. Det ska göras åtskillnad mellan ekologisk och icke-ekologisk mjölk.” |
| --- | --- | --- |

40.

Artikel 151 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”De första köparna av obehandlad mjölk ska till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilken mängd obehandlad mjölk som har levererats till dem varje månad och det genomsnittspris som har betalats. Det ska göras åtskillnad mellan ekologisk och icke-ekologisk mjölk.”

| b) | Tredje stycket ska ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna ska meddela kommissionen de kvantiteter av obehandlad mjölk och de genomsnittspriser som avses i första stycket.” |
| --- | --- |

b)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska meddela kommissionen de kvantiteter av obehandlad mjölk och de genomsnittspriser som avses i första stycket.”

| 41. | Artikel 152.1 c ska ändras på följande sätt:






  a) | Led vii ska ersättas med följande:






  ”vii) | Hanteringen och tillvaratagandet av biprodukter, restflöden och avfall, framför allt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap, för att bevara eller främja den biologiska mångfalden, och stärka cirkulariteten.” |
| --- | --- | --- | --- |

41.

Artikel 152.1 c ska ändras på följande sätt:

a)

Led vii ska ersättas med följande:

”vii)

Hanteringen och tillvaratagandet av biprodukter, restflöden och avfall, framför allt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap, för att bevara eller främja den biologiska mångfalden, och stärka cirkulariteten.”

| b) | Led x ska ersättas med följande:






  ”x) | Att förvalta gemensamma fonder.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led x ska ersättas med följande:

”x)

Att förvalta gemensamma fonder.”

| 42. | Artikel 153 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut samt dess räkenskaper och budgetar.” |
| --- | --- | --- | --- |

42.

Artikel 153 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska led c ersättas med följande:

”c)

Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut samt dess räkenskaper och budgetar.”

| b) | Följande punkt ska införas:

  ”2a.   Stadgarna för en producentorganisation får fastställa en möjlighet för producentmedlemmarna att ha direktkontakt med köparna förutsatt att sådan direktkontakt inte äventyrar producentorganisationens koncentration av utbudet och utsläppande av produkter på marknaden. Koncentration av utbudet ska anses vara säkerställd om väsentliga inslag i försäljningen såsom pris, kvalitet och volym förhandlas fram och fastställs av producentorganisationen.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”2a.   Stadgarna för en producentorganisation får fastställa en möjlighet för producentmedlemmarna att ha direktkontakt med köparna förutsatt att sådan direktkontakt inte äventyrar producentorganisationens koncentration av utbudet och utsläppande av produkter på marknaden. Koncentration av utbudet ska anses vara säkerställd om väsentliga inslag i försäljningen såsom pris, kvalitet och volym förhandlas fram och fastställs av producentorganisationen.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Punkterna 1, 2 och 2a ska inte gälla producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Punkterna 1, 2 och 2a ska inte gälla producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.”

| 43. | I artikel 154.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym eller värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa; sådana bestämmelser utgör inget hinder för att producentorganisationer som är inriktade på småskalig produktion ska erkännas,”. |
| --- | --- | --- |

43.

I artikel 154.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym eller värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa; sådana bestämmelser utgör inget hinder för att producentorganisationer som är inriktade på småskalig produktion ska erkännas,”.

| 44. | Artikel 157 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna branschorganisationer på nationell och regional nivå och branschorganisationer som avser ett ekonomiskt område enligt artikel 164.2, inom en specifik sektor i förteckningen i artikel 1.2 som”. |
| --- | --- | --- |

44.

Artikel 157 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna branschorganisationer på nationell och regional nivå och branschorganisationer som avser ett ekonomiskt område enligt artikel 164.2, inom en specifik sektor i förteckningen i artikel 1.2 som”.

| b) | I punkt 1 ska led c ändras på följande sätt:






  i) | Led vii ska ersättas med följande:






  ”vii) | Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskydd, klimatåtgärder, djurhälsa och djurskydd.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I punkt 1 ska led c ändras på följande sätt:

i)

Led vii ska ersättas med följande:

”vii)

Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskydd, klimatåtgärder, djurhälsa och djurskydd.”

| ii) | Led xiv ska ersättas med följande:






  ”xiv) | Att bidra till hanteringen och utveckla initiativ för tillvaratagande av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led xiv ska ersättas med följande:

”xiv)

Att bidra till hanteringen och utveckla initiativ för tillvaratagande av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall.”

| iii) | Led xvi ska ersättas med följande:






  ”xvi) | Att främja och genomföra åtgärder för att förebygga, kontrollera och hantera risker för djurhälsa, växtskydd och miljö, bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder som syftar till att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Led xvi ska ersättas med följande:

”xvi)

Att främja och genomföra åtgärder för att förebygga, kontrollera och hantera risker för djurhälsa, växtskydd och miljö, bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder som syftar till att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder.”

| c) | Punkt 1a ska ersättas med följande:

  ”1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en branschorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att branschorganisationen uppfyller de villkor som anges i punkt 1 för varje sektor för vilken den söker erkännande.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 1a ska ersättas med följande:

”1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en branschorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att branschorganisationen uppfyller de villkor som anges i punkt 1 för varje sektor för vilken den söker erkännande.”

| d) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska utgå.

| 45. | Artikel 158 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led införas:






  ”ca) | eftersträvar en välavvägd representation för de organisationer i de led av leveranskedjan som avses i artikel 157.1 a, som branschorganisationen är sammansatt av,”. |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Artikel 158 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led införas:

”ca)

eftersträvar en välavvägd representation för de organisationer i de led av leveranskedjan som avses i artikel 157.1 a, som branschorganisationen är sammansatt av,”.

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Medlemsstaterna får i alla sektorer erkänna branschorganisationer som redan finns före den 1 januari 2014, oavsett om de erkänts efter ansökan eller inrättats enligt lag, och även om de inte uppfyller villkoren i artikel 157.1 b.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna får i alla sektorer erkänna branschorganisationer som redan finns före den 1 januari 2014, oavsett om de erkänts efter ansökan eller inrättats enligt lag, och även om de inte uppfyller villkoren i artikel 157.1 b.”

| 46. | Artikel 163 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna får erkänna branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter förutsatt att dessa organisationer






  a) | uppfyller de krav som anges i artikel 157, |
| --- | --- | --- | --- |

46.

Artikel 163 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får erkänna branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter förutsatt att dessa organisationer

a)

uppfyller de krav som anges i artikel 157,

| b) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

b)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet,

| c) | motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a, |
| --- | --- |

c)

motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a,

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

2.   Medlemsstaterna får besluta att branschorganisationer som på grundval av nationell rätt har erkänts före den 2 april 2012 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som branschorganisationer enligt artikel 157.1.”

| b) | I punkt 3 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,”. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska led d ersättas med följande:

”d)

återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,”.

| 47. | Artikel 164 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   I detta avsnitt avses med ekonomiskt område ett geografiskt område som består av produktionsområden som gränsar till varandra eller ligger nära varandra och där produktions- och saluföringsvillkoren är homogena eller, för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i unionsrätten, det geografiska område som fastställs i produktspecifikationen.” |
| --- | --- | --- |

47.

Artikel 164 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   I detta avsnitt avses med ekonomiskt område ett geografiskt område som består av produktionsområden som gränsar till varandra eller ligger nära varandra och där produktions- och saluföringsvillkoren är homogena eller, för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i unionsrätten, det geografiska område som fastställs i produktspecifikationen.”

| b) | Punkt 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Leden l, m och n ska ersättas med följande:






  ”l) | Användning av certifierat utsäde utom vid användning för ekologisk produktion i den mening som avses i förordning (EU) 2018/848 samt kontroll av produktkvaliteten. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Leden l, m och n ska ersättas med följande:

”l)

Användning av certifierat utsäde utom vid användning för ekologisk produktion i den mening som avses i förordning (EU) 2018/848 samt kontroll av produktkvaliteten.

| m) | Förebyggande och hantering av risker för växtskydd, djurhälsa, livsmedelssäkerhet eller miljö. |
| --- | --- |

m)

Förebyggande och hantering av risker för växtskydd, djurhälsa, livsmedelssäkerhet eller miljö.

| n) | Hantering och tillvaratagande av biprodukter.” |
| --- | --- |

n)

Hantering och tillvaratagande av biprodukter.”

| ii) | Andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Dessa regler får inte skada övriga aktörer eller hindra nya aktörers inträde i den berörda medlemsstaten eller i unionen, får inte leda till något av de förhållanden som anges i artikel 210.4 och får inte vara oförenliga med gällande unionsrätt eller gällande nationella regler.” |
| --- | --- |

ii)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Dessa regler får inte skada övriga aktörer eller hindra nya aktörers inträde i den berörda medlemsstaten eller i unionen, får inte leda till något av de förhållanden som anges i artikel 210.4 och får inte vara oförenliga med gällande unionsrätt eller gällande nationella regler.”

| 48. | Artikel 165 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 165
  Ekonomiska bidrag från icke-medlemmar
  Om reglerna för en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation utvidgas enligt artikel 164 och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkterna i fråga, får den medlemsstat som har beviljat erkännandet efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper som inte är medlemmar i organisationen men som drar nytta av verksamheten ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en direkt följd av en eller flera av de aktuella verksamheterna. Varje organisation som erhåller bidrag från icke-medlemmar enligt denna artikel ska, på begäran av en medlem eller en icke-medlem som bidrar ekonomiskt till organisationens verksamheter, tillgängliggöra de delar av sin årliga budget som berör de verksamheter som anges i artikel 164.4.” |
| --- | --- |

48.

Artikel 165 ska ersättas med följande:

”Artikel 165

Ekonomiska bidrag från icke-medlemmar

Om reglerna för en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation utvidgas enligt artikel 164 och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkterna i fråga, får den medlemsstat som har beviljat erkännandet efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper som inte är medlemmar i organisationen men som drar nytta av verksamheten ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en direkt följd av en eller flera av de aktuella verksamheterna. Varje organisation som erhåller bidrag från icke-medlemmar enligt denna artikel ska, på begäran av en medlem eller en icke-medlem som bidrar ekonomiskt till organisationens verksamheter, tillgängliggöra de delar av sin årliga budget som berör de verksamheter som anges i artikel 164.4.”

| 49. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 166a
  Reglering av utbud av jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 167 och 167a i denna förordning får medlemsstaterna, på begäran av en producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer som är erkänd enligt artikel 152.1 eller 161.1 i denna förordning, en branschorganisation som är erkänd enligt artikel 157.1 i denna förordning, en sådan grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller en sådan producentgrupp som avses i artikel 95.1 i den här förordningen, för en begränsad tidsperiod fastställa bindande regler för reglering av utbudet av jordbruksprodukter enligt artikel 1.2 i den här förordningen med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller i enlighet med artikel 93.1 a och b i den här förordningen.


  2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse som ska ingås mellan minst två tredjedelar av producenterna av den produkt som avses i punkt 1 i denna artikel eller deras företrädare, och som står för minst två tredjedelar av produktionen av den produkten i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 eller artikel 93.1 a iii och b iv i den här förordningen när det gäller vin. Om produktionen av den produkt som avses i punkt 1 i denna artikel innefattar bearbetning och den produktspecifikation som avses i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller artikel 94.2 i den här förordningen begränsar råvarornas ursprung till ett specifikt geografiskt område ska medlemsstaterna, när det gäller de regler som ska fastställas enligt punkt 1 i denna artikel, kräva






  a) | att producenterna av de råvarorna i det specifika geografiska området hörs innan den överenskommelse som avses i denna punkt ingås, eller |
| --- | --- | --- |

49.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 166a

Reglering av utbud av jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 167 och 167a i denna förordning får medlemsstaterna, på begäran av en producentorganisation eller sammanslutning av producentorganisationer som är erkänd enligt artikel 152.1 eller 161.1 i denna förordning, en branschorganisation som är erkänd enligt artikel 157.1 i denna förordning, en sådan grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller en sådan producentgrupp som avses i artikel 95.1 i den här förordningen, för en begränsad tidsperiod fastställa bindande regler för reglering av utbudet av jordbruksprodukter enligt artikel 1.2 i den här förordningen med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller i enlighet med artikel 93.1 a och b i den här förordningen.

2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse som ska ingås mellan minst två tredjedelar av producenterna av den produkt som avses i punkt 1 i denna artikel eller deras företrädare, och som står för minst två tredjedelar av produktionen av den produkten i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 eller artikel 93.1 a iii och b iv i den här förordningen när det gäller vin. Om produktionen av den produkt som avses i punkt 1 i denna artikel innefattar bearbetning och den produktspecifikation som avses i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 eller artikel 94.2 i den här förordningen begränsar råvarornas ursprung till ett specifikt geografiskt område ska medlemsstaterna, när det gäller de regler som ska fastställas enligt punkt 1 i denna artikel, kräva

a)

att producenterna av de råvarorna i det specifika geografiska området hörs innan den överenskommelse som avses i denna punkt ingås, eller

| b) | att minst två tredjedelar av producenterna av råvarorna eller deras företrädare, som företräder minst två tredjedelar av produktionen av de råvaror som används vid bearbetningen i det specifika geografiska området också är parter i den överenskommelse som avses i denna punkt. |
| --- | --- |

b)

att minst två tredjedelar av producenterna av råvarorna eller deras företrädare, som företräder minst två tredjedelar av produktionen av de råvaror som används vid bearbetningen i det specifika geografiska området också är parter i den överenskommelse som avses i denna punkt.

3.   Genom undantag från punkt 2 i denna artikel ska, när det gäller produktionen av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, de regler som avses i punkt 1 i denna artikel omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan minst två tredjedelar av mjölkproducenterna eller deras företrädare som företräder minst två tredjedelar av den obehandlade mjölk som används för produktionen av den osten och, i förekommande fall, minst två tredjedelar av producenterna av denna ost eller deras företrädare som företräder minst två tredjedelar av produktionen av den osten inom det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012.

För tillämpningen av första stycket i denna punkt, och angående ost som har skyddad geografisk beteckning, ska den obehandlade mjölkens geografiska ursprungsområde enligt ostens produktspecifikation vara detsamma som det som anges i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 för den berörda osten.

4.   De regler som avses i punkt 1

| a) | ska endast omfatta reglering av utbudet av den berörda produkten och, i tillämpliga fall, råvarorna och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda produkten till efterfrågan, |
| --- | --- |

a)

ska endast omfatta reglering av utbudet av den berörda produkten och, i tillämpliga fall, råvarorna och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda produkten till efterfrågan,

| b) | ska endast gälla produkten och, i tillämpliga fall, de berörda råvarorna, |
| --- | --- |

b)

ska endast gälla produkten och, i tillämpliga fall, de berörda råvarorna,

| c) | får inte vara bindande i mer än tre år men kan förlängas efter den perioden efter en ny begäran i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

c)

får inte vara bindande i mer än tre år men kan förlängas efter den perioden efter en ny begäran i enlighet med punkt 1,

| d) | får inte skada handel med andra produkter än de som omfattas av dessa regler, |
| --- | --- |

d)

får inte skada handel med andra produkter än de som omfattas av dessa regler,

| e) | får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda produkten, |
| --- | --- |

e)

får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda produkten,

| f) | får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

f)

får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| g) | får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras, |
| --- | --- |

g)

får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras,

| h) | får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt, |
| --- | --- |

h)

får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt,

| i) | ska bidra till att upprätthålla kvaliteten på den berörda produkten eller till utvecklingen av den berörda produkten, |
| --- | --- |

i)

ska bidra till att upprätthålla kvaliteten på den berörda produkten eller till utvecklingen av den berörda produkten,

| j) | får inte påverka tillämpningen av artiklarna 149 och 152.1a. |
| --- | --- |

j)

får inte påverka tillämpningen av artiklarna 149 och 152.1a.

5.   De regler som avses i punkt 1 ska offentliggöras i en officiell tidning i den berörda medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som avses i punkt 4 uppfylls. Om de behöriga nationella myndigheterna upptäcker att sådana villkor inte har uppfyllts, ska medlemsstaterna upphäva de regler som avses i punkt 1.

7.   Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen de regler som avses i punkt 1 som de har antagit. Kommissionen ska informera de övriga medlemsstaterna om meddelande av sådana regler.

8.   Kommissionen får när som helst anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat ska upphäva de regler som den har infört enligt punkt 1 i denna artikel, om kommissionen anser att dessa regler inte uppfyller villkoren i punkt 4 i denna artikel, att de förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden, att de äventyrar frihandeln eller uppnående av målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 och 229.3 i denna förordning.”

| 50. | I artikel 168.4 ska led c i ersättas med följande:






  ”i) | Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska






  — | vara statiskt och anges i avtalet, och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

50.

I artikel 168.4 ska led c i ersättas med följande:

”i)

Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska

—

vara statiskt och anges i avtalet, och/eller

| — | beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder för slutpriset, som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererade kvantiteter och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna; dessa indikatorer kan baseras på relevanta priser, produktions- och marknadskostnader; för detta får medlemsstaterna fastställa indikatorer, i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av undersökningar om produktionen och livsmedelsförsörjningskedjan; avtalsparterna är fria att hänvisa till dessa indikatorer eller andra indikatorer som de anser vara relevanta.” |
| --- | --- |

—

beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel objektiva indikatorer, index och beräkningsmetoder för slutpriset, som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererade kvantiteter och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna; dessa indikatorer kan baseras på relevanta priser, produktions- och marknadskostnader; för detta får medlemsstaterna fastställa indikatorer, i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av undersökningar om produktionen och livsmedelsförsörjningskedjan; avtalsparterna är fria att hänvisa till dessa indikatorer eller andra indikatorer som de anser vara relevanta.”

| 51. | Artikel 172 ska utgå. |
| --- | --- |

51.

Artikel 172 ska utgå.

| 52. | Artikel 172a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 172a
  Värdefördelning
  Utan att det påverkar specifika värdefördelningsklausuler inom sockersektorn får jordbrukare, inbegripet sammanslutningar av jordbrukare, komma överens med aktörer i senare led om värdefördelningsklausuler, inbegripet marknadsbonusar och marknadsförluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.


  Artikel 172b
  Riktlinjer från branschorganisationer för försäljning av druvor för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning
  Genom undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget får branschorganisationer inom vinsektorn som erkänts enligt artikel 157 i denna förordning tillhandahålla icke-obligatoriska prisvägledande indikatorer för försäljningen av druvor för framställning av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, förutsatt att sådan vägledning inte sätter konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna.” |
| --- | --- |

52.

Artikel 172a ska ersättas med följande:

”Artikel 172a

Värdefördelning

Utan att det påverkar specifika värdefördelningsklausuler inom sockersektorn får jordbrukare, inbegripet sammanslutningar av jordbrukare, komma överens med aktörer i senare led om värdefördelningsklausuler, inbegripet marknadsbonusar och marknadsförluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.

Artikel 172b

Riktlinjer från branschorganisationer för försäljning av druvor för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

Genom undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget får branschorganisationer inom vinsektorn som erkänts enligt artikel 157 i denna förordning tillhandahålla icke-obligatoriska prisvägledande indikatorer för försäljningen av druvor för framställning av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, förutsatt att sådan vägledning inte sätter konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna.”

| 53. | I artikel 182.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den utlösande volymen ska vara lika med antingen 125 %, 110 % eller 105 % beroende på huruvida marknadstillträdesnivån, dvs. importen uttryckt som en procentandel av motsvarande inhemska konsumtion de föregående tre åren, är mindre än eller lika med 10 % respektive större än 10 % men mindre än eller lika med 30 %, eller större än 30 %.
  Om den inhemska konsumtionen inte beaktas ska den utlösande volymen vara lika med 125 %.” |
| --- | --- |

53.

I artikel 182.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den utlösande volymen ska vara lika med antingen 125 %, 110 % eller 105 % beroende på huruvida marknadstillträdesnivån, dvs. importen uttryckt som en procentandel av motsvarande inhemska konsumtion de föregående tre åren, är mindre än eller lika med 10 % respektive större än 10 % men mindre än eller lika med 30 %, eller större än 30 %.

Om den inhemska konsumtionen inte beaktas ska den utlösande volymen vara lika med 125 %.”

| 54. | Artiklarna 192 och 193 ska utgå. |
| --- | --- |

54.

Artiklarna 192 och 193 ska utgå.

| 55. | I kapitel IV ska följande artikel läggas till:

  ”Artikel 193a
  Tillfälligt upphävande av importtullar för melass

  1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för att helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för melass som omfattas av KN-nummer 1703.


  2.   Med tillämpning av de regler som avses i punkt 1 i denna artikel får kommissionen anta genomförandeakter för att helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullar för melass som omfattas av KN-nummer 1703, utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.” |
| --- | --- |

55.

I kapitel IV ska följande artikel läggas till:

”Artikel 193a

Tillfälligt upphävande av importtullar för melass

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för att helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för melass som omfattas av KN-nummer 1703.

2.   Med tillämpning av de regler som avses i punkt 1 i denna artikel får kommissionen anta genomförandeakter för att helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullar för melass som omfattas av KN-nummer 1703, utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

| 56. | I del III ska kapitel VI, som omfattar artiklarna 196–204, utgå. |
| --- | --- |

56.

I del III ska kapitel VI, som omfattar artiklarna 196–204, utgå.

| 57. | I artikel 206 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Om inte annat föreskrivs i denna förordning och i enlighet med artikel 42 i EUF-fördraget, ska artiklarna 101–106 i EUF-fördraget samt bestämmelser för tillämpningen av dessa, om inte annat följer av artiklarna 207–210a i denna förordning, tillämpas på alla sådana avtal, beslut och förfaranden som avses i artiklarna 101.1 och 102 i EUF-fördraget och som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter.” |
| --- | --- |

57.

I artikel 206 ska första stycket ersättas med följande:

”Om inte annat föreskrivs i denna förordning och i enlighet med artikel 42 i EUF-fördraget, ska artiklarna 101–106 i EUF-fördraget samt bestämmelser för tillämpningen av dessa, om inte annat följer av artiklarna 207–210a i denna förordning, tillämpas på alla sådana avtal, beslut och förfaranden som avses i artiklarna 101.1 och 102 i EUF-fördraget och som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter.”

| 58. | Artikel 208 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 208
  Dominerande ställning
  I detta kapitel avses med dominerande ställning en situation där ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det har möjlighet att hindra upprätthållandet av en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden, genom att dess ställning tillåter det att i betydande omfattning agera oberoende i förhållande till konkurrenter, leverantörer, kunder och i sista hand konsumenter.” |
| --- | --- |

58.

Artikel 208 ska ersättas med följande:

”Artikel 208

Dominerande ställning

I detta kapitel avses med dominerande ställning en situation där ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det har möjlighet att hindra upprätthållandet av en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden, genom att dess ställning tillåter det att i betydande omfattning agera oberoende i förhållande till konkurrenter, leverantörer, kunder och i sista hand konsumenter.”

| 59. | Artikel 210 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning om de krävs för att uppfylla de mål som anges i artikel 157.1 c i denna förordning eller, när det gäller sektorerna för olivolja och bordsoliver samt tobak, de mål som anges i artikel 162 i denna förordning, och som inte är oförenliga med unionens regler enligt punkt 4 i den här artikeln.
  De avtal, beslut och samordnade förfaranden som uppfyller villkoren i första stycket i denna punkt ska inte vara förbjudna och inte heller ska något föregående beslut om detta krävas.


  2.   Erkända branschorganisationer får begära ett yttrande från kommissionen om huruvida de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1 är förenliga med denna artikel. Kommissionen ska skicka sitt yttrande till den branschorganisation som framställt begäran inom fyra månader från det att den mottog en fullständig begäran.
  Om kommissionen, när som helst efter utfärdandet av ett yttrande, konstaterar att de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel inte längre är uppfyllda, ska den förklara att artikel 101.1 i EUF-fördraget i framtiden ska tillämpas på avtalet, beslutet och det samordnade förfarandet i fråga och informera branschorganisationen om detta.
  Kommissionen får ändra ett yttrandes innehåll på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, särskilt om den branschorganisation som framställt begäran har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat yttrandet.” |
| --- | --- | --- |

59.

Artikel 210 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning om de krävs för att uppfylla de mål som anges i artikel 157.1 c i denna förordning eller, när det gäller sektorerna för olivolja och bordsoliver samt tobak, de mål som anges i artikel 162 i denna förordning, och som inte är oförenliga med unionens regler enligt punkt 4 i den här artikeln.

De avtal, beslut och samordnade förfaranden som uppfyller villkoren i första stycket i denna punkt ska inte vara förbjudna och inte heller ska något föregående beslut om detta krävas.

2.   Erkända branschorganisationer får begära ett yttrande från kommissionen om huruvida de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1 är förenliga med denna artikel. Kommissionen ska skicka sitt yttrande till den branschorganisation som framställt begäran inom fyra månader från det att den mottog en fullständig begäran.

Om kommissionen, när som helst efter utfärdandet av ett yttrande, konstaterar att de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel inte längre är uppfyllda, ska den förklara att artikel 101.1 i EUF-fördraget i framtiden ska tillämpas på avtalet, beslutet och det samordnade förfarandet i fråga och informera branschorganisationen om detta.

Kommissionen får ändra ett yttrandes innehåll på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, särskilt om den branschorganisation som framställt begäran har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat yttrandet.”

| b) | Punkterna 3, 5 och 6 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 3, 5 och 6 ska utgå.

| 60. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 210a
  Vertikala och horisontella initiativ för hållbarhet

  1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av producenter av jordbruksprodukter som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter och som syftar till en högre hållbarhetsstandard än den som föreskrivs i unionsrätt eller nationell rätt, förutsatt att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden endast innebär begränsningar av konkurrensen som är nödvändiga för att uppnå den standarden.


  2.   Punkt 1 är tillämplig på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av producenter av jordbruksprodukter i vilka flera producenter är part eller i vilka en eller flera producenter och en eller flera aktörer på olika nivåer av produktion, bearbetning och handel i livsmedelsförsörjningskedjan, inbegripet distribution, är part.


  3.   Vid tillämpning av punkt 1 avses med hållbarhetsstandard en standard som syftar till att bidra till ett eller flera av följande mål:






  a) | Miljömål, inbegripet begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hållbar användning och skydd av landskap, vatten och mark, omställning till en cirkulär ekonomi, inbegripet minskning av matsvinn, förebyggande och begränsande av föroreningar samt skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem. |
| --- | --- | --- |

60.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 210a

Vertikala och horisontella initiativ för hållbarhet

1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av producenter av jordbruksprodukter som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter och som syftar till en högre hållbarhetsstandard än den som föreskrivs i unionsrätt eller nationell rätt, förutsatt att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden endast innebär begränsningar av konkurrensen som är nödvändiga för att uppnå den standarden.

2.   Punkt 1 är tillämplig på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av producenter av jordbruksprodukter i vilka flera producenter är part eller i vilka en eller flera producenter och en eller flera aktörer på olika nivåer av produktion, bearbetning och handel i livsmedelsförsörjningskedjan, inbegripet distribution, är part.

3.   Vid tillämpning av punkt 1 avses med hållbarhetsstandard en standard som syftar till att bidra till ett eller flera av följande mål:

a)

Miljömål, inbegripet begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hållbar användning och skydd av landskap, vatten och mark, omställning till en cirkulär ekonomi, inbegripet minskning av matsvinn, förebyggande och begränsande av föroreningar samt skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem.

| b) | Produktion av jordbruksprodukter på sätt som minskar användningen av bekämpningsmedel och hanterar risker till följd av sådan användning eller som minskar faran för antimikrobiell resistens i jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

b)

Produktion av jordbruksprodukter på sätt som minskar användningen av bekämpningsmedel och hanterar risker till följd av sådan användning eller som minskar faran för antimikrobiell resistens i jordbruksproduktionen.

| c) | Djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

c)

Djurhälsa och djurskydd.

4.   De avtal, beslut och samordnade förfaranden som uppfyller de villkor som avses i denna artikel ska inte vara förbjudna och inte heller ska förhandsbeslut om detta krävas.

5.   Kommissionen ska utfärda riktlinjer för aktörer rörande villkoren för tillämpningen av denna artikel senast den 8 december 2023.

6.   Från och med den 8 december 2023 får de producenter som avses i punkt 1 begära ett yttrande från kommissionen om huruvida de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1 är förenliga med denna artikel. Kommissionen ska skicka sitt yttrande till den sökande inom fyra månader från det att den mottog en fullständig begäran.

Om kommissionen, när som helst efter utfärdandet av ett yttrande, konstaterar att de villkor som anges i punkterna 1, 3 och 7 i denna artikel inte längre är uppfyllda, ska den förklara att artikel 101.1 i EUF-fördraget i framtiden ska tillämpas på avtalet, beslutet och det samordnade förfarandet i fråga och informera producenterna om detta.

Kommissionen får ändra ett yttrandes innehåll på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, särskilt om den sökande har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat yttrandet.

7.   Den nationella konkurrensmyndighet som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1/2003 får i enskilda fall besluta att ett eller flera av de avtal, beslut eller samordnade förfaranden som avses i punkt 1 i framtiden ska ändras, avbrytas eller inte alls äga rum om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska hindras eller om den finner att målen i artikel 39 i EUF-fördraget äventyras.

För avtal, beslut och samordnade förfaranden som omfattar mer än en medlemsstat ska det beslut som avses i första stycket i denna punkt fattas av kommissionen utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 och 229.3.

När den nationella konkurrensmyndigheten vidtar åtgärder enligt första stycket i denna punkt ska den skriftligen informera kommissionen efter det att den första formella undersökningsåtgärden har inletts, och ska underrätta kommissionen om beslut som följer därav omedelbart efter att de antagits.

De beslut som avses i denna punkt får inte tillämpas tidigare än den dag de meddelas till de berörda företagen.”

| 61. | Artikel 212 ska utgå. |
| --- | --- |

61.

Artikel 212 ska utgå.

| 62. | Artikel 214a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 214a
  Nationellt stöd till vissa sektorer i Finland
  Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland för perioden 2023–2027 fortsätta att bevilja sådant nationellt stöd som beviljades under 2022 till producenter på grundval av denna artikel, förutsatt att






  a) | hela inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och för 2027 inte överstiger 67 % av det belopp som beviljades 2022, och |
| --- | --- | --- |

62.

Artikel 214a ska ersättas med följande:

”Artikel 214a

Nationellt stöd till vissa sektorer i Finland

Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland för perioden 2023–2027 fortsätta att bevilja sådant nationellt stöd som beviljades under 2022 till producenter på grundval av denna artikel, förutsatt att

a)

hela inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och för 2027 inte överstiger 67 % av det belopp som beviljades 2022, och

| b) | stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas. |
| --- | --- |

b)

stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas.

Kommissionen ska besluta om sitt tillstånd utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 i den här förordningen.”

| 63. | I artikel 218.2 ska raden för Förenade kungariket strykas. |
| --- | --- |

63.

I artikel 218.2 ska raden för Förenade kungariket strykas.

| 64. | Artikel 219.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar att störa den berörda marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas och förutsatt att andra tillgängliga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga eller olämpliga.” |
| --- | --- | --- |

64.

Artikel 219.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar att störa den berörda marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas och förutsatt att andra tillgängliga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga eller olämpliga.”

| b) | Fjärde stycket ska ersättas med följande:

  ”Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning, justera eller helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt, eller utformas som ett tillfällig frivilligt system för produktionsminskning, särskilt vid överutbud.” |
| --- | --- |

b)

Fjärde stycket ska ersättas med följande:

”Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning, justera eller helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt, eller utformas som ett tillfällig frivilligt system för produktionsminskning, särskilt vid överutbud.”

| 65. | Del V kapitel I avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Marknadsstöd i samband med djursjukdomar, växtskadegörare och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd”. |
| --- | --- | --- |

65.

Del V kapitel I avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

”Marknadsstöd i samband med djursjukdomar, växtskadegörare och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd”.

| b) | Artikel 220 ska ändras på följande sätt:






  i) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Åtgärder i fråga om djursjukdomar, växtskadegörare och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd”. |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 220 ska ändras på följande sätt:

i)

Titeln ska ersättas med följande:

”Åtgärder i fråga om djursjukdomar, växtskadegörare och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd”.

| ii) | I punkt 1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar eller av växtskadegörare, och”. |
| --- | --- | --- |

ii)

I punkt 1 ska led a ersättas med följande:

”a)

begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar eller av växtskadegörare, och”.

| iii) | I punkt 2 ska följande led införas:






  ”-a) | Frukt och grönsaker.” |
| --- | --- | --- |

iii)

I punkt 2 ska följande led införas:

”-a)

Frukt och grönsaker.”

| iv) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket a får endast vidtas om den berörda medlemsstaten snabbt har vidtagit åtgärder på veterinär-, hälso- eller växtskyddsområdet för att utrota sjukdomen eller för att övervaka, bekämpa och utrota eller begränsa skadegöraren endast i den omfattning och under den tid som är absolut nödvändig för att stödja marknaden i fråga.” |
| --- | --- |

iv)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket a får endast vidtas om den berörda medlemsstaten snabbt har vidtagit åtgärder på veterinär-, hälso- eller växtskyddsområdet för att utrota sjukdomen eller för att övervaka, bekämpa och utrota eller begränsa skadegöraren endast i den omfattning och under den tid som är absolut nödvändig för att stödja marknaden i fråga.”

| 66. | I del V ska följande kapitel och artiklar införas:

  ”Kapitel Ia
  Marknadsinsyn

  Artikel 222a
  Unionens marknadsobservatorier

  1.   För att öka insynen i livsmedelsförsörjningskedjan, ge ekonomiska aktörer och offentliga myndigheter möjlighet att göra välgrundade val och underlätta övervakningen av marknadsutvecklingen och av hot om marknadsstörningar ska kommissionen inrätta unionens marknadsobservatorier.


  2.   Kommissionen får besluta för vilka av de jordbrukssektorer som anges i artikel 1.2 unionens marknadsobservatorier ska inrättas.


  3.   Unionens marknadsobservatorier ska ge tillgång till de statistiska data och den information som krävs för övervakningen av marknadsutvecklingen och av hot om marknadsstörningar, särskilt






  a) | produktion, utbud och lager, |
| --- | --- | --- |

66.

I del V ska följande kapitel och artiklar införas:

”Kapitel Ia

Marknadsinsyn

Artikel 222a

Unionens marknadsobservatorier

1.   För att öka insynen i livsmedelsförsörjningskedjan, ge ekonomiska aktörer och offentliga myndigheter möjlighet att göra välgrundade val och underlätta övervakningen av marknadsutvecklingen och av hot om marknadsstörningar ska kommissionen inrätta unionens marknadsobservatorier.

2.   Kommissionen får besluta för vilka av de jordbrukssektorer som anges i artikel 1.2 unionens marknadsobservatorier ska inrättas.

3.   Unionens marknadsobservatorier ska ge tillgång till de statistiska data och den information som krävs för övervakningen av marknadsutvecklingen och av hot om marknadsstörningar, särskilt

a)

produktion, utbud och lager,

| b) | priser, kostnader och, i möjligaste mån, vinstmarginaler på samtliga nivåer i livsmedelskedjan, |
| --- | --- |

b)

priser, kostnader och, i möjligaste mån, vinstmarginaler på samtliga nivåer i livsmedelskedjan,

| c) | prognoser om marknadsutvecklingen på kort och medellång sikt, |
| --- | --- |

c)

prognoser om marknadsutvecklingen på kort och medellång sikt,

| d) | import och export av jordbruksprodukter, i synnerhet vad gäller utnyttjandet av tullkvoter för import av jordbruksprodukter till unionen.
  Unionens marknadsobservatorier ska ta fram rapporter som omfattar de delar som avses i första stycket. |
| --- | --- |

d)

import och export av jordbruksprodukter, i synnerhet vad gäller utnyttjandet av tullkvoter för import av jordbruksprodukter till unionen.

Unionens marknadsobservatorier ska ta fram rapporter som omfattar de delar som avses i första stycket.

4.   Medlemsstaterna ska samla in den information som avses i punkt 3 och överlämna den till kommissionen.

Artikel 222b

Kommissionens rapportering om marknadsutvecklingen

1.   I sina rapporter ska unionens marknadsobservatorier som inrättas enligt artikel 222a identifiera hot om marknadsstörningar som sammanhänger med betydande prisökningar eller prissänkningar på inre eller yttre marknader eller med andra händelser eller omständigheter med liknande effekter.

2.   Kommissionen ska regelbundet inför Europaparlamentet och rådet lägga fram information om marknadssituationen för jordbruksprodukter, orsakerna till marknadsstörningar och eventuella åtgärder som ska vidtas som svar på dessa marknadsstörningar, särskilt de åtgärder som fastställs i del II avdelning I kapitel I och artiklarna 219, 220, 221 och 222, samt skälen för dessa åtgärder.”

| 67. | I artikel 223.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den erhållna informationen får vidarebefordras eller göras tillgänglig för internationella organisationer, unionens och nationella finansmarknadsmyndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter samt får offentliggöras, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, däribland priser, beaktas.
  Kommissionen ska samarbeta och utbyta information med behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) nr 596/2014 och med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), för att hjälpa dem att fullgöra sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 596/2014.” |
| --- | --- |

67.

I artikel 223.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den erhållna informationen får vidarebefordras eller göras tillgänglig för internationella organisationer, unionens och nationella finansmarknadsmyndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter samt får offentliggöras, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, däribland priser, beaktas.

Kommissionen ska samarbeta och utbyta information med behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) nr 596/2014 och med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), för att hjälpa dem att fullgöra sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 596/2014.”

| 68. | Artikel 225 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska utgå. |
| --- | --- | --- |

68.

Artikel 225 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska utgå.

| b) | Leden b och c ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Leden b och c ska utgå.

| c) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | senast den 31 december 2025 och vart sjunde år därefter, om tillämpningen av de konkurrensregler som fastställs i denna förordning på jordbrukssektorn i alla medlemsstater,”. |
| --- | --- | --- |

c)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

senast den 31 december 2025 och vart sjunde år därefter, om tillämpningen av de konkurrensregler som fastställs i denna förordning på jordbrukssektorn i alla medlemsstater,”.

| d) | Följande led ska läggas till:






  ”da) | senast den 31 december 2023 om unionens marknadsobservatorier som inrättats i enlighet med artikel 222a, |
| --- | --- | --- |

d)

Följande led ska läggas till:

”da)

senast den 31 december 2023 om unionens marknadsobservatorier som inrättats i enlighet med artikel 222a,

| db) | senast den 31 december 2023 och vart tredje år därefter, om användningen av de krisåtgärder som antagits särskilt enligt artiklarna 219–222, |
| --- | --- |

db)

senast den 31 december 2023 och vart tredje år därefter, om användningen av de krisåtgärder som antagits särskilt enligt artiklarna 219–222,

| dc) | senast den 31 december 2024 om användningen av ny informations- och kommunikationsteknik för att säkerställa bättre marknadsinsyn enligt artikel 223, |
| --- | --- |

dc)

senast den 31 december 2024 om användningen av ny informations- och kommunikationsteknik för att säkerställa bättre marknadsinsyn enligt artikel 223,

| dd) | senast den 30 juni 2024 om varubeteckningar och klassificering av slaktkroppar inom sektorn för får- och getkött,”. |
| --- | --- |

dd)

senast den 30 juni 2024 om varubeteckningar och klassificering av slaktkroppar inom sektorn för får- och getkött,”.

| 69. | I del V ska kapitel III, som omfattar artikel 226, utgå. |
| --- | --- |

69.

I del V ska kapitel III, som omfattar artikel 226, utgå.

| 70. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | I del I a ska första och andra raden (KN-numren 0709 99 60 och 0712 90 19) utgå. |
| --- | --- | --- |

70.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

I del I a ska första och andra raden (KN-numren 0709 99 60 och 0712 90 19) utgå.

| b) | I del I d ska posten på första raden (KN-nummer 0714) ersättas med följande:

  ”
  ex 0714 – Maniok-, arrow- och salepsrot och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar, med undantag av batater (sötpotatis) enligt undernummer 0714 20 och jordärtskockor enligt undernummer ex 0714 90 90; märg av sagopalm”. |
| --- | --- |

b)

I del I d ska posten på första raden (KN-nummer 0714) ersättas med följande:

”
  ex 0714 – Maniok-, arrow- och salepsrot och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar, med undantag av batater (sötpotatis) enligt undernummer 0714 20 och jordärtskockor enligt undernummer ex 0714 90 90; märg av sagopalm”.

| c) | Del IX ska ändras på följande sätt:






  i) | Beskrivningen på femte raden (KN-nummer 0706) ska ersättas med följande:

  ”Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter (22), färska eller kylda

  (22)  Detta inbegriper kålrötter.”
  " |
| --- | --- | --- |

c)

Del IX ska ändras på följande sätt:

i)

Beskrivningen på femte raden (KN-nummer 0706) ska ersättas med följande:

”Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter (22), färska eller kylda

22

(22)  Detta inbegriper kålrötter.”
  "

22

| ii) | Beskrivningen på åttonde raden (KN-nummer ex 0709) ska ersättas med följande:

  ”Andra grönsaker, färska eller kylda, med undantag av grönsaker enligt undernumren 0709 60 91, 0709 60 95, ex 0709 60 99 av släktet Pimenta, 0709 92 10 och 0709 92 90
  ”. |
| --- | --- |

ii)

Beskrivningen på åttonde raden (KN-nummer ex 0709) ska ersättas med följande:

”Andra grönsaker, färska eller kylda, med undantag av grönsaker enligt undernumren 0709 60 91, 0709 60 95, ex 0709 60 99 av släktet Pimenta, 0709 92 10 och 0709 92 90
  ”.

| iii) | Följande rader ska läggas till:

  ”
  0714 20 batater (sötpotatis)

  ex 0714 90 90 jordärtskockor”. |
| --- | --- |

iii)

Följande rader ska läggas till:

”
  0714 20 batater (sötpotatis)

ex 0714 90 90 jordärtskockor”.

| d) | I del X ska undantagen för sockermajs strykas. |
| --- | --- |

d)

I del X ska undantagen för sockermajs strykas.

| e) | I del XII ska följande post läggas till:






  ”e) | ex 2202 99 19: - - - Annat, avalkoholiserat vin med en alkoholhalt som inte överstiger 0,5 volymprocent”. |
| --- | --- | --- |

e)

I del XII ska följande post läggas till:

”e)

ex 2202 99 19: - - - Annat, avalkoholiserat vin med en alkoholhalt som inte överstiger 0,5 volymprocent”.

| f) | I del XXIV avsnitt 1 ska posten ”0709 60 99” ersättas med följande:

  ”
  ex 0709 60 99: - - - Andra, av släktet Pimenta”. |
| --- | --- |

f)

I del XXIV avsnitt 1 ska posten ”0709 60 99” ersättas med följande:

”
  ex 0709 60 99: - - - Andra, av släktet Pimenta”.

| 71. | I bilaga II ska del II ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt A punkt 4 ska andra meningen utgå. |
| --- | --- | --- |

71.

I bilaga II ska del II ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt A punkt 4 ska andra meningen utgå.

| b) | Avsnitt B ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Avsnitt B ska utgå.

| 72. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”STANDARDKVALITET FÖR RIS OCH SOCKER ENLIGT ARTIKEL 1a i FÖRORDNING (EU) nr 1370/2013 (*6)


  (*6)  Rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (EUT L 346, 20.12.2013, s. 12).”
  " |
| --- | --- | --- |

72.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

”STANDARDKVALITET FÖR RIS OCH SOCKER ENLIGT ARTIKEL 1a i FÖRORDNING (EU) nr 1370/2013 (*6)

*6

(*6)  Rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (EUT L 346, 20.12.2013, s. 12).”
  "

*6

| b) | I del B ska avsnitt I utgå. |
| --- | --- |

b)

I del B ska avsnitt I utgå.

| 73. | Bilaga VI ska utgå. |
| --- | --- |

73.

Bilaga VI ska utgå.

| 74. | Bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | Del I ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt II ska följande stycke läggas till:

  ”På begäran av en grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 får den berörda medlemsstaten besluta att de villkor som avses i denna punkt inte är tillämpliga på kött av nötkreatur med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som är skyddad i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 och som registrerats före den 29 juni 2007.” |
| --- | --- | --- | --- |

74.

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

Del I ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt II ska följande stycke läggas till:

”På begäran av en grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 får den berörda medlemsstaten besluta att de villkor som avses i denna punkt inte är tillämpliga på kött av nötkreatur med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som är skyddad i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 och som registrerats före den 29 juni 2007.”

| ii) | I punkt III.1 A ska raden för Förenade kungariket strykas. |
| --- | --- |

ii)

I punkt III.1 A ska raden för Förenade kungariket strykas.

| iii) | I punkt III.1 B ska raden för Förenade kungariket strykas. |
| --- | --- |

iii)

I punkt III.1 B ska raden för Förenade kungariket strykas.

| b) | Del II ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande inledande ord ska läggas till:

  ”Kategorierna av vinprodukter ska vara de som anges i punkterna 1–17. De kategorier av vinprodukter som anges i punkt 1 och punkterna 4–9 får helt eller delvis genomgå en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E, efter att fullt ut ha uppnått sina respektive egenskaper enligt beskrivningen i dessa punkter.” |
| --- | --- | --- |

b)

Del II ska ändras på följande sätt:

i)

Följande inledande ord ska läggas till:

”Kategorierna av vinprodukter ska vara de som anges i punkterna 1–17. De kategorier av vinprodukter som anges i punkt 1 och punkterna 4–9 får helt eller delvis genomgå en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E, efter att fullt ut ha uppnått sina respektive egenskaper enligt beskrivningen i dessa punkter.”

| ii) | I punkt 3 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | har en verklig alkoholhalt på lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent. I undantagsfall, och för viner med lång lagringsperiod, kan dessa värden variera för vissa likörviner med en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i den förteckning som upprättats av kommissionen genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 75.2, under förutsättning att






  — | de viner som lagras motsvarar definitionen av likörviner, och |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

I punkt 3 ska led a ersättas med följande:

”a)

har en verklig alkoholhalt på lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent. I undantagsfall, och för viner med lång lagringsperiod, kan dessa värden variera för vissa likörviner med en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i den förteckning som upprättats av kommissionen genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 75.2, under förutsättning att

—

de viner som lagras motsvarar definitionen av likörviner, och

| — | den verkliga alkoholhalten hos det lagrade vinet är lägst 14 volymprocent.” |
| --- | --- |

—

den verkliga alkoholhalten hos det lagrade vinet är lägst 14 volymprocent.”

| c) | Tillägg I ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 c ska ersättas med följande:






  ”c) | i Belgien, Danmark, Estland, Irland, Litauen, Nederländerna, Polen och Sverige: dessa medlemsstaters vinodlingsarealer,”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Tillägg I ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 c ska ersättas med följande:

”c)

i Belgien, Danmark, Estland, Irland, Litauen, Nederländerna, Polen och Sverige: dessa medlemsstaters vinodlingsarealer,”.

| ii) | I punkt 2 g ska ordet ”området” ersättas med ”vinodlingsområdet”. |
| --- | --- |

ii)

I punkt 2 g ska ordet ”området” ersättas med ”vinodlingsområdet”.

| iii) | Punkt 4 f ska ersättas med följande:






  ”f) | I Rumänien: vinarealerna i vinodlingsområdena Dealurile Munteniei și Olteniei med vingårdarna Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului och Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet, inklusive områden med sandjordar och andra bördiga regioner.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt 4 f ska ersättas med följande:

”f)

I Rumänien: vinarealerna i vinodlingsområdena Dealurile Munteniei și Olteniei med vingårdarna Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului och Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet, inklusive områden med sandjordar och andra bördiga regioner.”

| iv) | Punkt 4 g ska ersättas med följande:






  ”g) | I Kroatien: vinarealerna i områdena Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje och Dalmatinska zagora.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Punkt 4 g ska ersättas med följande:

”g)

I Kroatien: vinarealerna i områdena Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje och Dalmatinska zagora.”

| v) | I punkt 6 ska följande led läggas till:






  ”h) | I Kroatien: vinarealerna i områdena Sjeverna Dalmacija och Srednja i Južna Dalmacija.” |
| --- | --- | --- |

v)

I punkt 6 ska följande led läggas till:

”h)

I Kroatien: vinarealerna i områdena Sjeverna Dalmacija och Srednja i Južna Dalmacija.”

| 75. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Del I ska ändras på följande sätt:






  i) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Berikning, syrning och avsyrning i vissa vinodlingszoner och avalkoholisering”. |
| --- | --- | --- | --- |

75.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Del I ska ändras på följande sätt:

i)

Titeln ska ersättas med följande:

”Berikning, syrning och avsyrning i vissa vinodlingszoner och avalkoholisering”.

| ii) | I avsnitt B ska punkt 7 b ersättas med följande:






  ”b) | höja den totala alkoholhalten i volymprocent för de produkter som avses i punkt 6 för produktion av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning till ett gränsvärde som fastställs av medlemsstaterna själva.” |
| --- | --- | --- |

ii)

I avsnitt B ska punkt 7 b ersättas med följande:

”b)

höja den totala alkoholhalten i volymprocent för de produkter som avses i punkt 6 för produktion av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning till ett gränsvärde som fastställs av medlemsstaterna själva.”

| iii) | Avsnitt C ska ersättas med följande:
  ”C.   Syrning och avsyrning








  1. | Färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt, icke färdigjäst vin samt vin får undergå syrning och avsyrning. |
| --- | --- | --- |

iii)

Avsnitt C ska ersättas med följande:

”C.   Syrning och avsyrning

1.

Färska druvor, druvmust, delvis jäst druvmust, ungt, icke färdigjäst vin samt vin får undergå syrning och avsyrning.

| 2. | Syrning av de produkter som anges i punkt 1 får endast göras upp till 4 g/l uttryckt som vinsyra eller 53,3 milliekvivalenter/l. |
| --- | --- |

2.

Syrning av de produkter som anges i punkt 1 får endast göras upp till 4 g/l uttryckt som vinsyra eller 53,3 milliekvivalenter/l.

| 3. | Avsyrning av vin får endast göras upp till 1 g/l uttryckt som vinsyra eller 13,3 milliekvivalenter/l. |
| --- | --- |

3.

Avsyrning av vin får endast göras upp till 1 g/l uttryckt som vinsyra eller 13,3 milliekvivalenter/l.

| 4. | Druvmust avsedd för koncentrering får undergå partiell avsyrning. |
| --- | --- |

4.

Druvmust avsedd för koncentrering får undergå partiell avsyrning.

| 5. | Syrning och berikning, utom genom undantag som ska antas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 75.2, och syrning och avsyrning av en och samma produkt ska utesluta varandra.” |
| --- | --- |

5.

Syrning och berikning, utom genom undantag som ska antas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 75.2, och syrning och avsyrning av en och samma produkt ska utesluta varandra.”

| iv) | I avsnitt D ska punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Syrning och avsyrning av vin får endast utföras inom den vinodlingszon där de druvor som används vid framställning av vinet i fråga skördades.” |
| --- | --- | --- |

iv)

I avsnitt D ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Syrning och avsyrning av vin får endast utföras inom den vinodlingszon där de druvor som används vid framställning av vinet i fråga skördades.”

| v) | Följande avsnitt ska läggas till:
  ”E.   Processer för avalkoholisering
  Varje process för avalkoholisering som förtecknas nedan, oavsett om den används fristående eller i kombination med andra förtecknade processer för avalkoholisering, ska vara tillåten för att reducera etanolhalten, delvis eller nästan helt och hållet, i de vinprodukter som avses i bilaga VII del II punkt 1 och punkterna 4–9:






  a) | Partiell vakuumförångning. |
| --- | --- | --- |

v)

Följande avsnitt ska läggas till:

”E.   Processer för avalkoholisering

Varje process för avalkoholisering som förtecknas nedan, oavsett om den används fristående eller i kombination med andra förtecknade processer för avalkoholisering, ska vara tillåten för att reducera etanolhalten, delvis eller nästan helt och hållet, i de vinprodukter som avses i bilaga VII del II punkt 1 och punkterna 4–9:

a)

Partiell vakuumförångning.

| b) | Membranmetoder. |
| --- | --- |

b)

Membranmetoder.

| c) | Destillering. |
| --- | --- |

c)

Destillering.

De processer för avalkoholisering som används får inte ge vinprodukterna organoleptiska defekter. Det är inte tillåtet att ta bort etanol från vinprodukter om sockerhalten i druvmusten samtidigt höjs.”

| b) | I del II avsnitt B ska punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på produkter som i Irland och Polen är avsedda för framställning av produkter som omfattas av KN-nummer 2206 00 för vilka medlemsstaterna får tillåta användning av en sammansatt beteckning i vilken ordet ’vin’ ingår.” |
| --- | --- | --- |

b)

I del II avsnitt B ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på produkter som i Irland och Polen är avsedda för framställning av produkter som omfattas av KN-nummer 2206 00 för vilka medlemsstaterna får tillåta användning av en sammansatt beteckning i vilken ordet ’vin’ ingår.”

| 76. | I bilaga X punkt II ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Det pris som avses i punkt 1 ska tillämpas på sockerbetor av sund, god och marknadsmässig kvalitet som har ett sockerinnehåll på 16 % vid mottagandet.
  Priset ska justeras genom av parterna i förväg överenskomna prishöjningar eller prissänkningar som motsvarar avvikelser från den kvalitet som avses i första stycket.” |
| --- | --- | --- |

76.

I bilaga X punkt II ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

Det pris som avses i punkt 1 ska tillämpas på sockerbetor av sund, god och marknadsmässig kvalitet som har ett sockerinnehåll på 16 % vid mottagandet.

Priset ska justeras genom av parterna i förväg överenskomna prishöjningar eller prissänkningar som motsvarar avvikelser från den kvalitet som avses i första stycket.”

| 77. | I bilaga X punkt XI ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Branschavtal enligt bilaga II del II avsnitt A punkt 6 ska innehålla mekanismer för förlikning eller medling och skiljedomsklausuler.” |
| --- | --- | --- |

77.

I bilaga X punkt XI ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Branschavtal enligt bilaga II del II avsnitt A punkt 6 ska innehålla mekanismer för förlikning eller medling och skiljedomsklausuler.”

| 78. | Bilagorna XI, XII och XIII ska utgå. |
| --- | --- |

78.

Bilagorna XI, XII och XIII ska utgå.

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) nr 1151/2012

Förordning (EU) nr 1151/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, av den plats där de framställs eller saluförs, eller av deras eventuella bidrag till hållbar utveckling.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, av den plats där de framställs eller saluförs, eller av deras eventuella bidrag till hållbar utveckling.”

| 2. | I artikel 2 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

  ”2.   Denna förordning ska inte tillämpas på spritdrycker och vinprodukter enligt definitionen i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för vinättika.


  3.   De registreringar som görs i enlighet med artikel 52 påverkar inte skyldigheten för producenter att efterleva andra unionsregler, särskilt de som avser utsläppande av produkter på marknaden och märkning av livsmedel.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.   Denna förordning ska inte tillämpas på spritdrycker och vinprodukter enligt definitionen i bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för vinättika.

3.   De registreringar som görs i enlighet med artikel 52 påverkar inte skyldigheten för producenter att efterleva andra unionsregler, särskilt de som avser utsläppande av produkter på marknaden och märkning av livsmedel.”

| 3. | I artikel 5 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

  ”1.   I denna förordning avses med en ursprungsbeteckning ett namn, vilket kan vara ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt






  a) | som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land, |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 5 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   I denna förordning avses med en ursprungsbeteckning ett namn, vilket kan vara ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt

a)

som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land,

| b) | vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller helt beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer som förknippas med den, och |
| --- | --- |

b)

vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller helt beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer som förknippas med den, och

| c) | vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

c)

vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området.

2.   I denna förordning avses med en geografisk beteckning ett namn, inbegripet ett traditionellt använt namn, som identifierar en produkt

| a) | som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land, |
| --- | --- |

a)

som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land,

| b) | vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och |
| --- | --- |

b)

vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och

| c) | för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området.” |
| --- | --- |

c)

för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området.”

| 4. | I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Ett namn får inte registreras som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om det kommer i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och riskerar att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung eller leda till en förväxling mellan de produkter som bär den registrerade beteckningen och sorten eller rasen i fråga.
  De villkor som avses i första stycket ska bedömas i förhållande till den faktiska användningen av de namn som står i konflikt med varandra, inbegripet användningen av namnet på växtsorten eller djurrasen utanför ursprungsområdet och användningen av namnet på en växtsort som är skyddad genom någon annan immateriell rättighet.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Ett namn får inte registreras som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om det kommer i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och riskerar att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung eller leda till en förväxling mellan de produkter som bär den registrerade beteckningen och sorten eller rasen i fråga.

De villkor som avses i första stycket ska bedömas i förhållande till den faktiska användningen av de namn som står i konflikt med varandra, inbegripet användningen av namnet på växtsorten eller djurrasen utanför ursprungsområdet och användningen av namnet på en växtsort som är skyddad genom någon annan immateriell rättighet.”

| 5. | I artikel 7 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  a) | Led f ska ersättas med följande:






  ”f) | uppgifter som fastställer






  i) | när det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1; uppgifter om mänskliga faktorer i den geografiska omgivningen får dock, i tillämpliga fall, begränsas till en beskrivning av markvård och landskapsvård, odlingsmetoder eller annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de naturliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i den punkten, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

I artikel 7 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

a)

Led f ska ersättas med följande:

”f)

uppgifter som fastställer

i)

när det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1; uppgifter om mänskliga faktorer i den geografiska omgivningen får dock, i tillämpliga fall, begränsas till en beskrivning av markvård och landskapsvård, odlingsmetoder eller annan mänsklig verksamhet som bidrar till att bevara de naturliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i den punkten,

| ii) | när det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2,”. |
| --- | --- |

ii)

när det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2,”.

| b) | Följande stycke ska läggas till:

  ”Produktspecifikationen kan innehålla en beskrivning av ursprungsbeteckningens eller den geografiska beteckningens bidrag till hållbar utveckling.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Produktspecifikationen kan innehålla en beskrivning av ursprungsbeteckningens eller den geografiska beteckningens bidrag till hållbar utveckling.”

| 6. | I artikel 10.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”En motiverad invändning som avses i artikel 51.1 ska endast anses giltig om den inkommer till kommissionen inom den tidsfrist som anges i den punkten och om den”. |
| --- | --- |

6.

I artikel 10.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”En motiverad invändning som avses i artikel 51.1 ska endast anses giltig om den inkommer till kommissionen inom den tidsfrist som anges i den punkten och om den”.

| 7. | I artikel 12 ska punkt 3 ersättas med följande:

  ”3.   När produkter med ursprung i unionen saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som registrerats i enlighet med förfarandena i denna förordning ska de unionssymboler som är kopplade till dessa finnas med i märkningen eller reklammaterialet. Märkningskraven i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1169/2011 för presentationen av obligatoriska uppgifter ska gälla för produktens registrerade namn. Uppgifterna skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning samt akronymerna SUB respektive SGB får finnas med i märkningen.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 12 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   När produkter med ursprung i unionen saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som registrerats i enlighet med förfarandena i denna förordning ska de unionssymboler som är kopplade till dessa finnas med i märkningen eller reklammaterialet. Märkningskraven i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1169/2011 för presentationen av obligatoriska uppgifter ska gälla för produktens registrerade namn. Uppgifterna skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning samt akronymerna SUB respektive SGB får finnas med i märkningen.”

| 8. | Artikel 13 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras, försvagas eller urvattnas även när produkterna i fråga används som ingredienser.” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 13 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led a ersättas med följande:

”a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras, försvagas eller urvattnas även när produkterna i fråga används som ingredienser.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   Det skydd som avses i punkt 1 ska också tillämpas med avseende på






  a) | varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde, och |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Det skydd som avses i punkt 1 ska också tillämpas med avseende på

a)

varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde, och

| b) | varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel. |
| --- | --- |

b)

varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel.

För varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning inom detta område ska gruppen eller varje aktör som har rätt att använda en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ha rätt att hindra alla tredje parter från att inom ramen för näringsverksamhet föra in varor i unionen utan att dessa övergått till fri omsättning där, om dessa varor inklusive förpackning härrör från tredjeländer och utan tillstånd har försetts med den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen.”

| 9. | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, med undantag för om en invändning som kan tas upp till prövning framförts i enlighet med artikel 49.3.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, med undantag för om en invändning som kan tas upp till prövning framförts i enlighet med artikel 49.3.”

| b) | I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i den här artikeln upp till 15 år i vederbörligen motiverade fall då det visas att”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i den här artikeln upp till 15 år i vederbörligen motiverade fall då det visas att”.

| 10. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 16a
  Befintliga geografiska beteckningar för aromatiserade vinprodukter
  De namn som förts in i det register som upprättats i enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (*7) ska automatiskt föras in i det register som avses i artikel 11 i denna förordning som skyddade geografiska beteckningar. Motsvarande specifikationer ska anses vara de specifikationer som avses i artikel 7 i den här förordningen.


  (*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (EUT L 84, 20.3.2014, s. 14).”
  " |
| --- | --- |

10.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 16a

Befintliga geografiska beteckningar för aromatiserade vinprodukter

De namn som förts in i det register som upprättats i enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (*7) ska automatiskt föras in i det register som avses i artikel 11 i denna förordning som skyddade geografiska beteckningar. Motsvarande specifikationer ska anses vara de specifikationer som avses i artikel 7 i den här förordningen.

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (EUT L 84, 20.3.2014, s. 14).”
  "

*7

| 11. | I artikel 21.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”1.   En motiverad invändning enligt artikel 51.1 ska endast anses giltig om den inkommer till kommissionen innan tidsfristen har gått ut och den”. |
| --- | --- |

11.

I artikel 21.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”1.   En motiverad invändning enligt artikel 51.1 ska endast anses giltig om den inkommer till kommissionen innan tidsfristen har gått ut och den”.

| 12. | I artikel 23 ska punkt 3 ersättas med följande:

  ”3.   För produkter som har sitt ursprung i unionen och som saluförs som garanterade traditionella specialiteter som registrerats i enlighet med denna förordning ska den symbol som avses i punkt 2 i denna artikel, utan förbehåll för punkt 4 i denna artikel, finnas med i märkningen och reklammaterialet. Märkningskraven i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1169/2011 för presentationen av obligatoriska uppgifter ska gälla för produktens registrerade namn. Uppgiften garanterad traditionell specialitet eller motsvarande förkortning GTS får också anges i märkningen.
  Symbolen ska vara frivillig i märkningen av garanterade traditionella specialiteter som produceras utanför unionen.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 23 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   För produkter som har sitt ursprung i unionen och som saluförs som garanterade traditionella specialiteter som registrerats i enlighet med denna förordning ska den symbol som avses i punkt 2 i denna artikel, utan förbehåll för punkt 4 i denna artikel, finnas med i märkningen och reklammaterialet. Märkningskraven i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1169/2011 för presentationen av obligatoriska uppgifter ska gälla för produktens registrerade namn. Uppgiften garanterad traditionell specialitet eller motsvarande förkortning GTS får också anges i märkningen.

Symbolen ska vara frivillig i märkningen av garanterade traditionella specialiteter som produceras utanför unionen.”

| 13. | Artikel 24 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   De registrerade namnen ska vara skyddade mot varje form av missbruk, imitation eller anspelning, inbegripet när det gäller produkter som används som ingredienser, och mot varje annat förfarande som kan vilseleda konsumenten.” |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 24 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   De registrerade namnen ska vara skyddade mot varje form av missbruk, imitation eller anspelning, inbegripet när det gäller produkter som används som ingredienser, och mot varje annat förfarande som kan vilseleda konsumenten.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   Det skydd som avses i punkt 1 ska även gälla varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Det skydd som avses i punkt 1 ska även gälla varor som säljs genom distansförsäljning, t.ex. e-handel.”

| 14. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 24a
  Övergångsperioder för användning av garanterade traditionella specialiteter
  Kommissionen får anta genomförandeakter som, beträffande produkter med beteckningar som innehåller ett namn som strider mot artikel 24.1, gör det möjligt att under en övergångsperiod på upp till fem år fortsätta att använda den beteckning med vilken produkterna släpptes ut på marknaden, på villkor att det lämnats in en giltig invändning enligt artikel 49.3 eller artikel 51 som visar att namnet använts lagligen på unionsmarknaden under minst fem år före det offentliggörande som avses i artikel 50.2 b.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, med undantag för om en invändning som kan tas upp till prövning framförts i enlighet med artikel 49.3.” |
| --- | --- |

14.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 24a

Övergångsperioder för användning av garanterade traditionella specialiteter

Kommissionen får anta genomförandeakter som, beträffande produkter med beteckningar som innehåller ett namn som strider mot artikel 24.1, gör det möjligt att under en övergångsperiod på upp till fem år fortsätta att använda den beteckning med vilken produkterna släpptes ut på marknaden, på villkor att det lämnats in en giltig invändning enligt artikel 49.3 eller artikel 51 som visar att namnet använts lagligen på unionsmarknaden under minst fem år före det offentliggörande som avses i artikel 50.2 b.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, med undantag för om en invändning som kan tas upp till prövning framförts i enlighet med artikel 49.3.”

| 15. | I artikel 49 ska följande punkt läggas till:

  ”8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4, eller om ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande.” |
| --- | --- |

15.

I artikel 49 ska följande punkt läggas till:

”8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4, eller om ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande.”

| 16. | Artikel 50 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 50
  Kommissionens granskning och offentliggörande med avseende på eventuella invändningar

  1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska kontrollera att ansökningarna innehåller de uppgifter som krävs och att de inte innehåller uppenbara fel, med beaktande av resultaten av gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten.
  Kommissionens granskning får inte pågå under mer än sex månader från den dag då ansökan inkommer från den berörda medlemsstaten. Om den perioden överskrids ska kommissionen skriftligen informera sökanden om orsakerna till förseningen.
  Kommissionen ska minst varje månad offentliggöra en förteckning över de namn för vilka det har lämnats in registreringsansökningar, med uppgift om vilken dag ansökan lämnades in.


  2.   Om kommissionen, på grundval av den granskning som genomförs i enlighet med punkt 1 i denna artikel, anser att villkoren i artiklarna 5 och 6 är uppfyllda vad gäller ansökningar om registrering inom ramen för den ordning som anges i avdelning II eller att villkoren i artikel 18.1 och 18.2 är uppfyllda vad gäller ansökningar inom ramen för den ordning som anges i avdelning III, ska kommissionen offentliggöra följande i Europeiska unionens officiella tidning:






  a) | När det gäller ansökningar inom ramen för den ordning som avses i avdelning II: det sammanfattande dokumentet och en hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen. |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 50 ska ersättas med följande:

”Artikel 50

Kommissionens granskning och offentliggörande med avseende på eventuella invändningar

1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska kontrollera att ansökningarna innehåller de uppgifter som krävs och att de inte innehåller uppenbara fel, med beaktande av resultaten av gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten.

Kommissionens granskning får inte pågå under mer än sex månader från den dag då ansökan inkommer från den berörda medlemsstaten. Om den perioden överskrids ska kommissionen skriftligen informera sökanden om orsakerna till förseningen.

Kommissionen ska minst varje månad offentliggöra en förteckning över de namn för vilka det har lämnats in registreringsansökningar, med uppgift om vilken dag ansökan lämnades in.

2.   Om kommissionen, på grundval av den granskning som genomförs i enlighet med punkt 1 i denna artikel, anser att villkoren i artiklarna 5 och 6 är uppfyllda vad gäller ansökningar om registrering inom ramen för den ordning som anges i avdelning II eller att villkoren i artikel 18.1 och 18.2 är uppfyllda vad gäller ansökningar inom ramen för den ordning som anges i avdelning III, ska kommissionen offentliggöra följande i Europeiska unionens officiella tidning:

a)

När det gäller ansökningar inom ramen för den ordning som avses i avdelning II: det sammanfattande dokumentet och en hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen.

| b) | När det gäller ansökningar inom ramen för den ordning som avses i avdelning III: specifikationen. |
| --- | --- |

b)

När det gäller ansökningar inom ramen för den ordning som avses i avdelning III: specifikationen.

3.   Kommissionen ska undantas från skyldigheten att följa tidsfristen för att utföra den granskning som avses i punkt 1 och att informera sökanden om anledningen till dröjsmålet när den mottager en underrättelse från en medlemsstat rörande en ansökan om registrering som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 49.4, som antingen

| a) | informerar kommissionen om att ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller |
| --- | --- |

a)

informerar kommissionen om att ansökan har ogiltigförklarats på nationell nivå genom ett omedelbart tillämpligt men ej slutligt rättsligt avgörande, eller

| b) | begär att kommissionen tillfälligt ska avbryta den granskning som avses i punkt 1 eftersom nationella rättsliga förfaranden har inletts för att ifrågasätta ansökans giltighet och medlemsstaten anser att dessa förfaranden har giltig grund.
  Undantaget ska gälla till dess att medlemsstaten har informerat kommissionen om att den ursprungliga ansökan har återupprättats eller om att medlemsstaten drar tillbaka sin begäran om avbrytande.” |
| --- | --- |

b)

begär att kommissionen tillfälligt ska avbryta den granskning som avses i punkt 1 eftersom nationella rättsliga förfaranden har inletts för att ifrågasätta ansökans giltighet och medlemsstaten anser att dessa förfaranden har giltig grund.

Undantaget ska gälla till dess att medlemsstaten har informerat kommissionen om att den ursprungliga ansökan har återupprättats eller om att medlemsstaten drar tillbaka sin begäran om avbrytande.”

| 17. | Artikel 51 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:

  ”1.   Inom tre månader från dagen för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning får myndigheterna i en medlemsstat eller ett tredjeland eller varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller etablerad i ett tredjeland och som har ett berättigat intresse lämna in en motiverad invändning till kommissionen.
  Fysiska och juridiska personer som är bosatta eller etablerade i en annan medlemsstat än den från vilken en ansökan kommer och som har ett berättigat intresse får lämna in en motiverad invändning till den medlemsstat där de är etablerade inom tidsfristen för att lämna in invändningar enligt första stycket.


  2.   Kommissionen ska bedöma om den motiverade invändningen är giltig, på grundval av de skäl för invändningar som anges i artikel 10 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar och på grundval av de skäl för invändningar som anges i artikel 21 när det gäller garanterade traditionella specialiteter.


  3.   Om kommissionen anser att den motiverade invändningen är giltig ska kommissionen inom fem månader från det att ansökan offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning uppmana den myndighet eller den person som lämnade in invändningen och den myndighet eller det organ som har lämnat in ansökan att inleda lämpliga samråd i ärendet, vilka ska pågå under en skälig tidsperiod på högst tre månader.
  Den myndighet eller den person som har lämnat in den motiverade invändningen och den myndighet eller det organ som har lämnat in ansökan ska utan dröjsmål inleda sådana lämpliga samråd. De ska ge varandra den relevanta informationen för att bedöma om ansökan om registrering uppfyller de villkor som fastställs i denna förordning. Om ingen överenskommelse nås ska informationen överlämnas till kommissionen.
  Kommissionen får när som helst under samrådsperioden på den sökandes begäran förlänga tidsfristen för samråden med högst tre månader.” |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 51 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:

”1.   Inom tre månader från dagen för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning får myndigheterna i en medlemsstat eller ett tredjeland eller varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller etablerad i ett tredjeland och som har ett berättigat intresse lämna in en motiverad invändning till kommissionen.

Fysiska och juridiska personer som är bosatta eller etablerade i en annan medlemsstat än den från vilken en ansökan kommer och som har ett berättigat intresse får lämna in en motiverad invändning till den medlemsstat där de är etablerade inom tidsfristen för att lämna in invändningar enligt första stycket.

2.   Kommissionen ska bedöma om den motiverade invändningen är giltig, på grundval av de skäl för invändningar som anges i artikel 10 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar och på grundval av de skäl för invändningar som anges i artikel 21 när det gäller garanterade traditionella specialiteter.

3.   Om kommissionen anser att den motiverade invändningen är giltig ska kommissionen inom fem månader från det att ansökan offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning uppmana den myndighet eller den person som lämnade in invändningen och den myndighet eller det organ som har lämnat in ansökan att inleda lämpliga samråd i ärendet, vilka ska pågå under en skälig tidsperiod på högst tre månader.

Den myndighet eller den person som har lämnat in den motiverade invändningen och den myndighet eller det organ som har lämnat in ansökan ska utan dröjsmål inleda sådana lämpliga samråd. De ska ge varandra den relevanta informationen för att bedöma om ansökan om registrering uppfyller de villkor som fastställs i denna förordning. Om ingen överenskommelse nås ska informationen överlämnas till kommissionen.

Kommissionen får när som helst under samrådsperioden på den sökandes begäran förlänga tidsfristen för samråden med högst tre månader.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Den motiverade invändningen och tillhörande handlingar som skickas till kommissionen i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska avfattas på ett av unionens officiella språk.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Den motiverade invändningen och tillhörande handlingar som skickas till kommissionen i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska avfattas på ett av unionens officiella språk.”

| 18. | I artikel 52 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

  ”1.   Om kommissionen på grundval av den information kommissionen har tillgång till från den granskning som utförts enligt artikel 50.1 första stycket anser att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda vad gäller de kvalitetsordningar som anges i avdelning II eller att villkoren i artikel 18 inte är uppfyllda vad gäller de kvalitetsordningar som anges i avdelning III, ska den anta genomförandeakter om att avslå ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.


  2.   Om kommissionen inte tar emot någon giltig motiverad invändning enligt artikel 51, ska den, utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, anta genomförandeakter med avseende på registrering av namnet.” |
| --- | --- |

18.

I artikel 52 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Om kommissionen på grundval av den information kommissionen har tillgång till från den granskning som utförts enligt artikel 50.1 första stycket anser att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda vad gäller de kvalitetsordningar som anges i avdelning II eller att villkoren i artikel 18 inte är uppfyllda vad gäller de kvalitetsordningar som anges i avdelning III, ska den anta genomförandeakter om att avslå ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

2.   Om kommissionen inte tar emot någon giltig motiverad invändning enligt artikel 51, ska den, utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2, anta genomförandeakter med avseende på registrering av namnet.”

| 19. | Artikel 53 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Artikel 53
  Ändringar av produktspecifikationer”. |
| --- | --- | --- |

19.

Artikel 53 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Artikel 53

Ändringar av produktspecifikationer”.

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp på två kategorier enligt följande beroende på hur väsentliga de är: Unionsändringar, vilka kräver ett invändningsförfarande på unionsnivå, och standardändringar, vilka ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer.
  I denna förordning avses med unionsändring en ändring av produktspecifikationen som






  a) | inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckning eller den skyddade geografiska beteckningen eller av användningen av det namnet, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp på två kategorier enligt följande beroende på hur väsentliga de är: Unionsändringar, vilka kräver ett invändningsförfarande på unionsnivå, och standardändringar, vilka ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer.

I denna förordning avses med unionsändring en ändring av produktspecifikationen som

a)

inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckning eller den skyddade geografiska beteckningen eller av användningen av det namnet,

| b) | innebär en risk för att det samband som avses i artikel 5.1 b för skyddade ursprungsbeteckningar eller det samband som avses i artikel 5.2 b för skyddade geografiska beteckningar inte längre uppfylls, |
| --- | --- |

b)

innebär en risk för att det samband som avses i artikel 5.1 b för skyddade ursprungsbeteckningar eller det samband som avses i artikel 5.2 b för skyddade geografiska beteckningar inte längre uppfylls,

| c) | rör en garanterad traditionell specialitet, eller |
| --- | --- |

c)

rör en garanterad traditionell specialitet, eller

| d) | innebär ytterligare begränsningar vad gäller saluföringen av produkten. |
| --- | --- |

d)

innebär ytterligare begränsningar vad gäller saluföringen av produkten.

Med standardändringar avses varje ändring av en produktspecifikation som inte är en unionsändring.

Med tillfällig ändring avses en standardändring som gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder som vidtas av de offentliga myndigheterna eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna.

Unionsändringar ska godkännas av kommissionen. Godkännandeförfarandet ska följa det förfarande som föreskrivs i artiklarna 49–52 i tillämpliga delar.

Granskningen av ansökan ska inriktas på den föreslagna ändringen. Vid behov får kommissionen eller den berörda medlemsstaten uppmana sökanden att ändra andra delar av produktspecifikationen.

Standardändringar ska godkännas och offentliggöras av den medlemsstat på vars territorium produktens geografiska område är beläget och ska meddelas kommissionen. Tredjeländer ska godkänna standardändringar i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen i det berörda tredjelandet och meddela dessa till kommissionen.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   För att underlätta det administrativa förfarandet i samband med unionsändringar och standardändringar av produktspecifikationer, även i de fall då en ändring inte innebär någon ändring av det sammanfattande dokumentet, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 med avseende på att komplettera förfarandet för ansökningar om ändring.
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler för förfarandena för, formen för och presentationen av en ansökan om ändring av unionsändringar, och för förfarandena för och formen för standardändringar och hur de ska meddelas till kommissionen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   För att underlätta det administrativa förfarandet i samband med unionsändringar och standardändringar av produktspecifikationer, även i de fall då en ändring inte innebär någon ändring av det sammanfattande dokumentet, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 med avseende på att komplettera förfarandet för ansökningar om ändring.

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler för förfarandena för, formen för och presentationen av en ansökan om ändring av unionsändringar, och för förfarandena för och formen för standardändringar och hur de ska meddelas till kommissionen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.”

| 20. | I bilaga I punkt I ska följande strecksatser läggas till:






  ”– | Aromatiserade viner enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 251/2014. |
| --- | --- | --- |

20.

I bilaga I punkt I ska följande strecksatser läggas till:

”–

Aromatiserade viner enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 251/2014.

| – | Andra alkoholhaltiga drycker, med undantag för spritdrycker och vinprodukter enligt bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

–

Andra alkoholhaltiga drycker, med undantag för spritdrycker och vinprodukter enligt bilaga VII del II till förordning (EU) nr 1308/2013.

| – | Bivax.” |
| --- | --- |

–

Bivax.”

Artikel 3

Ändringar av förordning (EU) nr 251/2014

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91”.

| 2. | I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Den här förordningen innehåller regler om definition, beskrivning, presentation och märkning av aromatiserade vinprodukter.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Den här förordningen innehåller regler om definition, beskrivning, presentation och märkning av aromatiserade vinprodukter.”

| 3. | Artikel 2.3 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 2.3 ska utgå.

| 4. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Försäljningsbeteckningar får kompletteras eller ersättas med en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Försäljningsbeteckningar får kompletteras eller ersättas med en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:

  ”6.   När det gäller aromatiserade vinprodukter som produceras i unionen vilka är avsedda för export till tredjeländer vars lagstiftning kräver andra försäljningsbeteckningar får medlemsstaterna tillåta att dessa försäljningsbeteckningar åtföljer försäljningsbeteckningarna i bilaga II. Dessa ytterligare försäljningsbeteckningar får anges på andra språk än unionens officiella språk.


  7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 med avseende på att komplettera bilaga II för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen, konsumenthälsan eller konsumenternas informationsbehov.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”6.   När det gäller aromatiserade vinprodukter som produceras i unionen vilka är avsedda för export till tredjeländer vars lagstiftning kräver andra försäljningsbeteckningar får medlemsstaterna tillåta att dessa försäljningsbeteckningar åtföljer försäljningsbeteckningarna i bilaga II. Dessa ytterligare försäljningsbeteckningar får anges på andra språk än unionens officiella språk.

7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 med avseende på att komplettera bilaga II för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen, konsumenthälsan eller konsumenternas informationsbehov.”

| 5. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 6a
  Näringsdeklaration och ingrediensförteckning

  1.   Märkningen av aromatiserade vinprodukter som saluförs i unionen ska innehålla följande obligatoriska uppgifter:






  a) | Näringsdeklaration i enlighet med artikel 9.1 l i förordning (EU) nr 1169/2011. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 6a

Näringsdeklaration och ingrediensförteckning

1.   Märkningen av aromatiserade vinprodukter som saluförs i unionen ska innehålla följande obligatoriska uppgifter:

a)

Näringsdeklaration i enlighet med artikel 9.1 l i förordning (EU) nr 1169/2011.

| b) | Ingrediensförteckning i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1169/2011. |
| --- | --- |

b)

Ingrediensförteckning i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1169/2011.

2.   Med avvikelse från punkt 1 a får näringsdeklarationen på förpackningen eller på en etikett fäst på denna begränsas till energivärdet, som kan uttryckas med hjälp av symbolen ”E” för energi. I sådana fall ska den fullständiga näringsdeklarationen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. Den näringsdeklarationen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål, och inga användardata får samlas in eller spåras.

3.   Med avvikelse från punkt 1 b i får ingrediensförteckningen tillhandahållas på elektronisk väg enligt uppgift på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. I sådana fall ska följande krav gälla:

| a) | Inga användardata får samlas in eller spåras. |
| --- | --- |

a)

Inga användardata får samlas in eller spåras.

| b) | Ingrediensförteckningen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål. |
| --- | --- |

b)

Ingrediensförteckningen får inte visas tillsammans med annan information för försäljnings- eller saluföringsändamål.

| c) | De uppgifter som avses i artikel 9.1 c i förordning (EU) nr 1169/2011 ska finnas direkt på förpackningen eller på en etikett fäst på denna. |
| --- | --- |

c)

De uppgifter som avses i artikel 9.1 c i förordning (EU) nr 1169/2011 ska finnas direkt på förpackningen eller på en etikett fäst på denna.

De uppgifter som anges i första stycket c i denna punkt ska innefatta ordet ”innehåller” följt av beteckningen på ämnet eller produkten enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 1169/2011.

4.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 för att komplettera denna förordning med avseende på att närmare ange reglerna för angivandet och beteckningen av ingredienser för tillämpningen av punkt 1 b i denna artikel.”

| 6. | I artikel 8 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Namnet på en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012 ska anges i märkningen på det eller de språk som beteckningen är registrerad på, även om den geografiska beteckningen ersätter en försäljningsbeteckning i enlighet med artikel 5.4 i den här förordningen.
  Om namnet på en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012 skrivs med icke-latinska bokstäver får det också anges på ett eller flera av unionens officiella språk.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 8 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Namnet på en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012 ska anges i märkningen på det eller de språk som beteckningen är registrerad på, även om den geografiska beteckningen ersätter en försäljningsbeteckning i enlighet med artikel 5.4 i den här förordningen.

Om namnet på en geografisk beteckning för aromatiserade vinprodukter som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012 skrivs med icke-latinska bokstäver får det också anges på ett eller flera av unionens officiella språk.”

| 7. | Artikel 9 ska utgå. |
| --- | --- |

7.

Artikel 9 ska utgå.

| 8. | Kapitel III, som innehåller artiklarna 10–30, ska utgå. |
| --- | --- |

8.

Kapitel III, som innehåller artiklarna 10–30, ska utgå.

| 9. | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”2a.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.7 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 7 december 2021. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 6a.4 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 8 december 2023. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”2a.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.7 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 7 december 2021. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 6a.4 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 8 december 2023. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 5.7, 6a.4, 28, 32.2 och 36.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 5.7, 6a.4, 28, 32.2 och 36.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.2, 5.7, 6a.4, 28, 32.2 och 36.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.2, 5.7, 6a.4, 28, 32.2 och 36.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 10. | I bilaga I punkt 1 a ska följande led läggas till:






  ”iv) | Spritdrycker i en kvantitet som inte överstiger 1 % av den sammanlagda volymen.” |
| --- | --- | --- |

10.

I bilaga I punkt 1 a ska följande led läggas till:

”iv)

Spritdrycker i en kvantitet som inte överstiger 1 % av den sammanlagda volymen.”

| 11. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | I del A punkt 3 ska första strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | till vilken alkohol kan ha tillsatts, och”. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

I del A punkt 3 ska första strecksatsen ersättas med följande:

”–

till vilken alkohol kan ha tillsatts, och”.

| b) | Del B ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 8 ska första strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | som har framställts enbart av rött eller vitt vin eller båda,”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Del B ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt 8 ska första strecksatsen ersättas med följande:

”–

som har framställts enbart av rött eller vitt vin eller båda,”.

| ii) | Följande punkt ska läggas till:






  ”14. | Wino ziołowe
  Aromatiserad vinbaserad dryck






  a) | som framställs av vin och vars totala volym till minst 85 % utgörs av vinprodukter, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Följande punkt ska läggas till:

”14.

Wino ziołowe

Aromatiserad vinbaserad dryck

a)

som framställs av vin och vars totala volym till minst 85 % utgörs av vinprodukter,

| b) | som har smaksatts enbart med aromberedningar som framställs av örter eller kryddor eller båda, |
| --- | --- |

b)

som har smaksatts enbart med aromberedningar som framställs av örter eller kryddor eller båda,

| c) | till vilken inga färgämnen har tillsatts, |
| --- | --- |

c)

till vilken inga färgämnen har tillsatts,

| d) | som har en faktisk alkoholhalt på minst 7 %.” |
| --- | --- |

d)

som har en faktisk alkoholhalt på minst 7 %.”

Artikel 4

Ändring av förordning (EU) nr 228/2013

Följande artikel ska införas:

”Artikel 22a

Branschavtal i Réunion

”1.   Enligt artikel 349 i fördraget, genom undantag från artikel 101.1 i fördraget och utan hinder av vad som sägs i artikel 164.4 första stycket a–n i förordning (EU) nr 1308/2013 får Frankrike, om en branschorganisation som är erkänd enligt artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 är verksam enbart i Réunion och som anses representera produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt, på begäran av den organisationen utvidga tillämpningen av regler som syftar till att stödja bevarandet och diversifieringen av den lokala produktionen i syfte att öka livsmedelstryggheten i Réunion till andra aktörer som inte är medlemmar av den branschorganisationen, förutsatt att dessa regler bara gäller de aktörer vars verksamhet enbart bedrivs i Réunion vad gäller de produkter som är avsedda för den lokala marknaden. Utan hinder av vad som sägs i artikel 164.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska en branschorganisation betraktas som en representant enligt den här artikeln om den står för minst 70 % av produktionen av, handeln med eller bearbetningen av den eller de berörda produkterna.

2.   Genom undantag från artikel 165 i förordning (EU) nr 1308/2013 får Frankrike, om tillämpningen av reglerna för en erkänd producentorganisation som är verksam enbart i Réunion har utvidgats enligt punkt 1 i den här artikeln och den verksamhet som dessa regler omfattar är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet enbart bedrivs i Réunion vad gäller de produkter som är avsedda för den lokala marknaden, efter samråd med de berörda aktörerna, besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper som inte är medlemmar i organisationen men som är verksamma på den lokala marknaden, till organisationen ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som dess medlemmar betalar, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en direkt följd av den aktuella verksamheten.

3.   Frankrike ska underrätta kommissionen om alla avtal vars tillämpning har utvidgats i enlighet med denna artikel.”

Artikel 5

Övergångsbestämmelser

1.   De regler som var tillämpliga före den 7 december 2021 ska fortsätta att gälla för ansökningar om skydd, ansökningar om godkännande av ändring och begäranden om avregistrering av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar som inkommit till kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 före den 7 december 2021 och för ansökningar om registrering och begäranden om avregistrering av skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar eller garanterade traditionella specialiteter som inkommit till kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 före den 7 december 2021.

2.   De regler som var tillämpliga före den 7 december 2021 ska fortsätta att gälla för ansökningar om godkännande av ändring av en produktspecifikation för ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar eller garanterade traditionella specialiteter som inkommer till kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 före den 8 juni 2022.

3.   De regler som var tillämpliga före den 7 december 2021 ska fortsätta att gälla för ansökningar om skydd, ansökningar om godkännande av ändring eller begäranden om avregistrering av namn på aromatiserade viner som geografiska beteckningar som inkommit till kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 251/2014 före den 7 december 2021. Beslut om registrering ska dock antas i enlighet med artikel 52 i förordning (EU) nr 1151/2012 i dess ändrade lydelse enligt artikel 2.18 i den här förordningen.

4.   Artiklarna 29–38 och 55–57 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fortsätta att gälla efter den 31 december 2022 vad gäller utgifter som uppkommer och betalningar som gjorts för insatser som genomförs före den 1 januari 2023 inom ramen för de stödordningar som avses i de artiklarna.

5.   Artiklarna 58–60 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fortsätta att gälla efter den 31 december 2022 vad gäller utgifter som uppkommer och betalningar som görs före den 1 januari 2023 inom ramen för de stödordningar som avses i de artiklarna.

6.   Erkända producentorganisationer eller sammanslutningar av dem inom sektorn för frukt och grönsaker som har ett verksamhetsprogram enligt artikel 33 i förordning (EU) nr 1308/2013 som har godkänts av en medlemsstat för en period som sträcker sig efter den 31 december 2022 ska senast den 15 september 2022 lämna in en begäran till den medlemsstaten om att dess verksamhetsprogram ska

| a) | ändras för att uppfylla kraven i förordning (EU) 2021/2115, eller |
| --- | --- |

a)

ändras för att uppfylla kraven i förordning (EU) 2021/2115, eller

| b) | ersättas med ett nytt verksamhetsprogram som godkänns i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, eller |
| --- | --- |

b)

ersättas med ett nytt verksamhetsprogram som godkänns i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, eller

| c) | fortsätta att genomföras till dess slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

c)

fortsätta att genomföras till dess slut enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013.

Om en sådan erkänd producentorganisation eller sammanslutning av dem inte lämnar in sådan begäran senast den 15 september 2022 ska dess verksamhetsprogram vilka godkändes i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 avslutas den 31 december 2022.

7.   De stödprogram inom vinsektorn som avses i artikel 40 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fortsätta att tillämpas till och med den 15 oktober 2023. Artiklarna 39–54 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska fortsätta att gälla efter den 31 december 2022 vad gäller

| a) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt den förordningen före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen, |
| --- | --- |

a)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt den förordningen före den 16 oktober 2023 inom ramen för den stödordning som avses i artiklarna 39–52 i den förordningen,

| b) | utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i den förordningen före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis före den 15 oktober 2023 och de uppgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025. |
| --- | --- |

b)

utgifter som uppkommer och betalningar som görs för insatser som genomförs enligt artiklarna 46 och 50 i den förordningen före den 16 oktober 2025, förutsatt att insatserna har genomförts delvis före den 15 oktober 2023 och de uppgifter som uppkommer uppgår till minst 30 % av de totala planerade utgifterna och att sådana insatser har genomförts fullt ut senast den 15 oktober 2025.

8.   Vin som uppfyller de märkningskrav i artikel 119 i förordning (EU) nr 1308/2013 och aromatiserade vinprodukter som uppfyller de märkningskrav i förordning (EU) nr 251/2014 som i båda fall var tillämpliga före den 8 december 2023, och som framställts och märkts före detta datum, får fortsätta att släppas ut på marknaden till dess att lagren är uttömda.

Artikel 6

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 1.8 d i, 1.8 d iii, 1.10 a ii och 1.38 ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Artikel 2.19 b ska tillämpas från och med den 8 juni 2022.

Artikel 1.1, 1.2 b, 1.8 a, 1.8 b, 1.8 e, 1.18, 1.31, 1.35, 1.62, 1.68 a, 1.69 och 1.73 ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Artiklarna 1.32 a ii, 1. 32 c och 3.5 ska tillämpas från och med den 8 december 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

J. VRTOVEC

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 214.

1

(2)  
  EUT C 86, 7.3.2019, s. 173.

2

(3)  
  EUT C 41, 1.2.2019, s. 1.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 2 december 2021.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

6

(7)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2220 av den 23 december 2020 om fastställande av vissa övergångsbestämmelser för stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) under åren 2021 och 2022 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, och (EU) nr 1307/2013 vad gäller resurser och tillämpning under åren 2021 och 2022 och förordning (EU) nr 1308/2013, vad gäller resurser och fördelningen av sådant stöd under åren 2021 och 2022 (EUT L 437, 28.12.2020, s. 1).

9

(10)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (se sidan 187 i detta nummer av EUT).

12

(13)  Rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet – av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986–1994) (EGT L 336, 23.12.1994, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

14

(15)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (EUT L 9, 11.1.2019, s. 2).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/633 av den 17 april 2019 om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan (EUT L 111, 25.4.2019, s. 59).

18

(19)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av den 26 februari 2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (EUT L 84, 20.3.2014, s. 14).

21

---