# Europos Sąjungos L 360/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 360 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. spalio 11d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 360

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. spalio 11d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1772, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4800)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1773, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4801) | 69 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1774, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493, kuriuo Vengrijai leidžiama nustatyti specialiąją priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių | 108 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1775, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789, kuriuo Vengrijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio | 110 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio nuostatų | 112 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1777, kuriuo Italijai leidžiama taikyti sumažintus mokesčių tarifus į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai, tiekiamai į tą savivaldybę | 115 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1778, kuriuo Vokietijos Federacinei Respublikai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio | 117 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1779, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, kuriuo Austrijos Respublikai toliau leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio | 120 |
| | * | 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1780, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB, leidžiantis Lenkijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio | 122 |
| | * | 2021 m. spalio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1781 dėl tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymo Gambijai sustabdymo | 124 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2021 m. spalio 8 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1782, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo | 128 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1772, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4800)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4800)

1

1

*

2021 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1773, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4801)

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4801)

69

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1774, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493, kuriuo Vengrijai leidžiama nustatyti specialiąją priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių

108

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1775, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789, kuriuo Vengrijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

110

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1776, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio nuostatų

112

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1777, kuriuo Italijai leidžiama taikyti sumažintus mokesčių tarifus į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai, tiekiamai į tą savivaldybę

115

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1778, kuriuo Vokietijos Federacinei Respublikai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

117

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1779, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, kuriuo Austrijos Respublikai toliau leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio

120

*

2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1780, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB, leidžiantis Lenkijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

122

*

2021 m. spalio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1781 dėl tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymo Gambijai sustabdymo

124

REKOMENDACIJOS

*

2021 m. spalio 8 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1782, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1772

2021 m. birželio 28 d.

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4800)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (toliau – Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1), ypač į jo 45 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

ĮVADAS

| (1) | Reglamente (ES) 2016/679 nustatytos asmens duomenų perdavimo iš Europos Sąjungoje įsikūrusių duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų į trečiąsias valstybes ir tarptautinėms organizacijoms taisyklės, susijusios su tomis duomenų perdavimo operacijomis, kurioms taikomas minėtas reglamentas. Tarptautinio duomenų perdavimo taisyklės yra nustatytos to reglamento V skyriuje, t. y. 44–50 straipsniuose. Nors asmens duomenų srautas į Europos Sąjungai nepriklausančias valstybes ir iš jų yra labai svarbus siekiant plėsti tarptautinį bendradarbiavimą ir tarpvalstybinę prekybą, Europos Sąjungoje užtikrinamas asmens duomenų apsaugos lygis negali sumažėti perduodant duomenis į trečiąsias valstybes (2). |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2016/679 nustatytos asmens duomenų perdavimo iš Europos Sąjungoje įsikūrusių duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų į trečiąsias valstybes ir tarptautinėms organizacijoms taisyklės, susijusios su tomis duomenų perdavimo operacijomis, kurioms taikomas minėtas reglamentas. Tarptautinio duomenų perdavimo taisyklės yra nustatytos to reglamento V skyriuje, t. y. 44–50 straipsniuose. Nors asmens duomenų srautas į Europos Sąjungai nepriklausančias valstybes ir iš jų yra labai svarbus siekiant plėsti tarptautinį bendradarbiavimą ir tarpvalstybinę prekybą, Europos Sąjungoje užtikrinamas asmens duomenų apsaugos lygis negali sumažėti perduodant duomenis į trečiąsias valstybes (2).

2

| (2) | Pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 3 dalį Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti, kad trečioji valstybė, teritorija arba vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio apsaugą. Tokiu atveju asmens duomenys į trečiąją valstybę gali būti perduodami nereikalaujant jokio papildomo leidimo, kaip nustatyta to reglamento 45 straipsnio 1 dalyje ir 103 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 3 dalį Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti, kad trečioji valstybė, teritorija arba vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio apsaugą. Tokiu atveju asmens duomenys į trečiąją valstybę gali būti perduodami nereikalaujant jokio papildomo leidimo, kaip nustatyta to reglamento 45 straipsnio 1 dalyje ir 103 konstatuojamojoje dalyje.

| (3) | Kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 2 dalyje, priimant sprendimą dėl tinkamumo, turi būti remiamasi išsamia trečiosios valstybės teisinės sistemos analize, susijusia ir su duomenų importuotojams taikomomis taisyklėmis, ir su apribojimais bei apsaugos priemonėmis, taikomomis valdžios institucijoms gaunant prieigą prie asmens duomenų. Savo vertinime Komisija privalo nustatyti, ar atitinkama valstybė garantuoja tokio lygio apsaugą, kuri yra „iš esmės lygiavertė“ Europos Sąjungoje užtikrinamai apsaugai (Reglamento (ES) 2016/679104 konstatuojamoji dalis). Standartai, kuriais remiantis vertinamas „esminis lygiavertiškumas“, yra nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Reglamente (ES) 2016/679, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje (3). Šiuo atžvilgiu taip pat svarbią reikšmę turi Europos duomenų apsaugos valdybos (EDAV) tinkamumo pavyzdžiai (4). |
| --- | --- |

(3)

Kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 2 dalyje, priimant sprendimą dėl tinkamumo, turi būti remiamasi išsamia trečiosios valstybės teisinės sistemos analize, susijusia ir su duomenų importuotojams taikomomis taisyklėmis, ir su apribojimais bei apsaugos priemonėmis, taikomomis valdžios institucijoms gaunant prieigą prie asmens duomenų. Savo vertinime Komisija privalo nustatyti, ar atitinkama valstybė garantuoja tokio lygio apsaugą, kuri yra „iš esmės lygiavertė“ Europos Sąjungoje užtikrinamai apsaugai (Reglamento (ES) 2016/679104 konstatuojamoji dalis). Standartai, kuriais remiantis vertinamas „esminis lygiavertiškumas“, yra nustatyti Europos Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Reglamente (ES) 2016/679, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje (3). Šiuo atžvilgiu taip pat svarbią reikšmę turi Europos duomenų apsaugos valdybos (EDAV) tinkamumo pavyzdžiai (4).

3

4

| (4) | Kaip išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, šia nuostata nėra reikalaujama prieiti prie išvados, kad apsauga būtų identiško lygio (5). Visų pirma, priemonės, kurių gali imtis atitinkama trečioji valstybė, siekdama apsaugoti asmens duomenis, gali skirtis nuo Europos Sąjungoje taikomų priemonių, jeigu šios priemonės padeda veiksmingai užtikrinti praktinę tinkamo lygio apsaugą (6). Todėl tinkamumo standartu nereikalaujama papunkčiui atkartoti ES taisykles. Veikiau turi būti patikrinama, ar visoje užsienio sistemoje užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis – teisių į duomenų apsaugą esmė, veiksmingas jų įgyvendinimas, priežiūra ir įgyvendinimo užtikrinimas (7). |
| --- | --- |

(4)

Kaip išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, šia nuostata nėra reikalaujama prieiti prie išvados, kad apsauga būtų identiško lygio (5). Visų pirma, priemonės, kurių gali imtis atitinkama trečioji valstybė, siekdama apsaugoti asmens duomenis, gali skirtis nuo Europos Sąjungoje taikomų priemonių, jeigu šios priemonės padeda veiksmingai užtikrinti praktinę tinkamo lygio apsaugą (6). Todėl tinkamumo standartu nereikalaujama papunkčiui atkartoti ES taisykles. Veikiau turi būti patikrinama, ar visoje užsienio sistemoje užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis – teisių į duomenų apsaugą esmė, veiksmingas jų įgyvendinimas, priežiūra ir įgyvendinimo užtikrinimas (7).

5

6

7

| (5) | Komisija atidžiai išanalizavo Jungtinės Karalystės teisę ir praktiką. Remdamasi (8)–(270) konstatuojamosiose dalyse išplėtotomis išvadomis, Komisija daro išvadą, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, pagal Reglamentą (ES) 2016/679 perduotų iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę, apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija atidžiai išanalizavo Jungtinės Karalystės teisę ir praktiką. Remdamasi (8)–(270) konstatuojamosiose dalyse išplėtotomis išvadomis, Komisija daro išvadą, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, pagal Reglamentą (ES) 2016/679 perduotų iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę, apsaugos lygį.

| (6) | Ši išvada nesusijusi su asmens duomenimis, perduotais Jungtinės Karalystės imigracijos kontrolės tikslais arba kitaip patenkančiais į tam tikrų duomenų subjektų teisių išimties taikymo sritį siekiant išlaikyti veiksmingą imigracijos kontrolę (imigracijos išimtis) pagal Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos akto 2 priedo 4 straipsnio 1 dalį. Po 2021 m. gegužės 26 d. Anglijos ir Velso apeliacinio teismo sprendimo Jungtinės Karalystės teisėje nebuvo sureguliuotas imigracijos išimties galiojimas ir aiškinimas. Nors apeliacinis teismas pripažino, kad duomenų subjektų teisės iš esmės gali būti ribojamos imigracijos kontrolės tikslais, nes tai „svarbus viešojo intereso aspektas“, jis nustatė, kad dabartinė imigracijos išimtis yra nesuderinama su Jungtinės Karalystės teise, nes teisės akte nėra konkrečių nuostatų, kuriomis būtų nustatytos Jungtinės Karalystės Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (JK BDAR) 23 straipsnio 2 dalyje išvardytos apsaugos priemonės (8). Tokiomis aplinkybėmis asmens duomenų perdavimas iš Sąjungos į Jungtinę Karalystę, jei jam gali būti pritaikyta imigracijos išimtis, turėtų nebūti įtrauktas į šio sprendimo taikymo sritį (9). Kai tik nesuderinamumas su Jungtinės Karalystės teise bus pašalintas, reikėtų iš naujo įvertinti imigracijos išimtį ir tai, ar reikia išlaikyti šio sprendimo taikymo srities apribojimą. |
| --- | --- |

(6)

Ši išvada nesusijusi su asmens duomenimis, perduotais Jungtinės Karalystės imigracijos kontrolės tikslais arba kitaip patenkančiais į tam tikrų duomenų subjektų teisių išimties taikymo sritį siekiant išlaikyti veiksmingą imigracijos kontrolę (imigracijos išimtis) pagal Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos akto 2 priedo 4 straipsnio 1 dalį. Po 2021 m. gegužės 26 d. Anglijos ir Velso apeliacinio teismo sprendimo Jungtinės Karalystės teisėje nebuvo sureguliuotas imigracijos išimties galiojimas ir aiškinimas. Nors apeliacinis teismas pripažino, kad duomenų subjektų teisės iš esmės gali būti ribojamos imigracijos kontrolės tikslais, nes tai „svarbus viešojo intereso aspektas“, jis nustatė, kad dabartinė imigracijos išimtis yra nesuderinama su Jungtinės Karalystės teise, nes teisės akte nėra konkrečių nuostatų, kuriomis būtų nustatytos Jungtinės Karalystės Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (JK BDAR) 23 straipsnio 2 dalyje išvardytos apsaugos priemonės (8). Tokiomis aplinkybėmis asmens duomenų perdavimas iš Sąjungos į Jungtinę Karalystę, jei jam gali būti pritaikyta imigracijos išimtis, turėtų nebūti įtrauktas į šio sprendimo taikymo sritį (9). Kai tik nesuderinamumas su Jungtinės Karalystės teise bus pašalintas, reikėtų iš naujo įvertinti imigracijos išimtį ir tai, ar reikia išlaikyti šio sprendimo taikymo srities apribojimą.

8

9

| (7) | Šis sprendimas neturėtų daryti poveikio tiesioginiam Reglamento (ES) 2016/679 taikymui Jungtinėje Karalystėje įsisteigusioms organizacijoms, jeigu įvykdomos to reglamento 3 straipsnyje nustatytos jo teritorinės taikymo srities sąlygos. |
| --- | --- |

(7)

Šis sprendimas neturėtų daryti poveikio tiesioginiam Reglamento (ES) 2016/679 taikymui Jungtinėje Karalystėje įsisteigusioms organizacijoms, jeigu įvykdomos to reglamento 3 straipsnyje nustatytos jo teritorinės taikymo srities sąlygos.

2.   ASMENS DUOMENŲ TVARKYMUI TAIKOMOS TAISYKLĖS

ASMENS DUOMENŲ TVARKYMUI TAIKOMOS TAISYKLĖS

2.1.   Konstitucinė sistema

Konstitucinė sistema

| (8) | Jungtinė Karalystė yra parlamentinė demokratija, kurios konstitucinis suverenas yra valstybės vadovas. Joje veikia suverenus parlamentas, kuris yra viršiausias tarp visų vyriausybės institucijų, įstatymų vykdomoji valdžia, kuri renkama iš parlamento narių ir yra jam atskaitinga, ir nepriklausoma teisminė valdžia. Įstatymų vykdomosios valdžios įgaliojimai kildinami iš to, kad ji pelnė išrinktų Bendruomenių Rūmų pasitikėjimą, ir ji yra atskaitinga abiem parlamento rūmams, kurie privalo prižiūrėti vyriausybės veiklą ir diskutuoti dėl įstatymų bei juos priimti. |
| --- | --- |

(8)

Jungtinė Karalystė yra parlamentinė demokratija, kurios konstitucinis suverenas yra valstybės vadovas. Joje veikia suverenus parlamentas, kuris yra viršiausias tarp visų vyriausybės institucijų, įstatymų vykdomoji valdžia, kuri renkama iš parlamento narių ir yra jam atskaitinga, ir nepriklausoma teisminė valdžia. Įstatymų vykdomosios valdžios įgaliojimai kildinami iš to, kad ji pelnė išrinktų Bendruomenių Rūmų pasitikėjimą, ir ji yra atskaitinga abiem parlamento rūmams, kurie privalo prižiūrėti vyriausybės veiklą ir diskutuoti dėl įstatymų bei juos priimti.

| (9) | Jungtinės Karalystės Parlamentas atsakomybę priimti teisės aktus Škotijos, Velso ir Šiaurės Airijos vidaus klausimais perdavė Škotijos Parlamentui, Velso Parlamentui (Senedd Cymru) ir Šiaurės Airijos Asamblėjai, ir šios atsakomybės Jungtinės Karalystės Parlamentas sau nepasiliko. Nors duomenų apsauga yra išimtinis klausimas, t. y. tas pats teisės aktas taikomas visoje šalyje, kitos politikos sritys, susijusios su šiuo sprendimu, yra deleguotos. Pavyzdžiui, Škotijos ir Šiaurės Airijos baudžiamosios teisėsaugos sistemų, įskaitant policijos veiklą, klausimai yra perduoti atitinkamai Škotijos Parlamentui ir Šiaurės Airijos Asamblėjai. Jungtinė Karalystė neturi kodifikuotos konstitucijos, kuri būtų įtvirtinta konstituciniame dokumente. Konstituciniai principai vystėsi ilgą laiką, yra kildinami iš teismų praktikos, ypač papročių. Teismai pripažino konstitucinę tam tikrų statutų, pvz., Magna Carta, 1689 m. Teisių bilio ir 1998 m. Žmogaus teisių akto, svarbą. Pagrindinės asmenų teisės, kurios yra sudedamoji konstitucijos dalis, išplėtotos bendrojoje teisėje, minėtuose statutuose ir tarptautinėse sutartyse, visų pirma Europos žmogaus teisių konvencijoje, kurią Jungtinė Karalystė ratifikavo 1951 m. 1987 m. Jungtinė Karalystė taip pat ratifikavo Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (108-oji konvencija) (10). |
| --- | --- |

(9)

Jungtinės Karalystės Parlamentas atsakomybę priimti teisės aktus Škotijos, Velso ir Šiaurės Airijos vidaus klausimais perdavė Škotijos Parlamentui, Velso Parlamentui (Senedd Cymru) ir Šiaurės Airijos Asamblėjai, ir šios atsakomybės Jungtinės Karalystės Parlamentas sau nepasiliko. Nors duomenų apsauga yra išimtinis klausimas, t. y. tas pats teisės aktas taikomas visoje šalyje, kitos politikos sritys, susijusios su šiuo sprendimu, yra deleguotos. Pavyzdžiui, Škotijos ir Šiaurės Airijos baudžiamosios teisėsaugos sistemų, įskaitant policijos veiklą, klausimai yra perduoti atitinkamai Škotijos Parlamentui ir Šiaurės Airijos Asamblėjai. Jungtinė Karalystė neturi kodifikuotos konstitucijos, kuri būtų įtvirtinta konstituciniame dokumente. Konstituciniai principai vystėsi ilgą laiką, yra kildinami iš teismų praktikos, ypač papročių. Teismai pripažino konstitucinę tam tikrų statutų, pvz., Magna Carta, 1689 m. Teisių bilio ir 1998 m. Žmogaus teisių akto, svarbą. Pagrindinės asmenų teisės, kurios yra sudedamoji konstitucijos dalis, išplėtotos bendrojoje teisėje, minėtuose statutuose ir tarptautinėse sutartyse, visų pirma Europos žmogaus teisių konvencijoje, kurią Jungtinė Karalystė ratifikavo 1951 m. 1987 m. Jungtinė Karalystė taip pat ratifikavo Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (108-oji konvencija) (10).

Senedd Cymru

Magna Carta

10

| (10) | 1998 m. Žmogaus teisių aktu Europos žmogaus teisių konvencijoje nustatytos teisės perkeltos į Jungtinės Karalystės teisę. Žmogaus teisių aktu bet kuriam asmeniui suteikiamos Europos žmogaus teisių konvencijos 2–12 ir 14 straipsniuose, jos Pirmojo protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose ir jos Tryliktojo protokolo 1 straipsnyje (skaitant juos kartu su tos Konvencijos 16, 17 ir 18 straipsniais) nustatytos pagrindinės teisės ir laisvės. Šioms teisėms ir laisvėms taip pat priklauso teisė į privatų ir šeimos gyvenimą (ir teisė į duomenų apsaugą, kaip tos teisės sudedamoji dalis), taip pat teisė į teisingą bylos nagrinėjimą (11). Visų pirma pagal tos konvencijos 8 straipsnį valdžios institucija teisę į privatumą pagal įstatymą gali apriboti, kai tai būtina demokratinėje visuomenėje atsižvelgiant į valstybės saugumo, visuomenės apsaugos ar šalies ekonominės gerovės interesus, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, taip pat apsaugoti žmonių sveikatą ar moralę arba kitų asmenų teises ir laisves. |
| --- | --- |

(10)

1998 m. Žmogaus teisių aktu Europos žmogaus teisių konvencijoje nustatytos teisės perkeltos į Jungtinės Karalystės teisę. Žmogaus teisių aktu bet kuriam asmeniui suteikiamos Europos žmogaus teisių konvencijos 2–12 ir 14 straipsniuose, jos Pirmojo protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose ir jos Tryliktojo protokolo 1 straipsnyje (skaitant juos kartu su tos Konvencijos 16, 17 ir 18 straipsniais) nustatytos pagrindinės teisės ir laisvės. Šioms teisėms ir laisvėms taip pat priklauso teisė į privatų ir šeimos gyvenimą (ir teisė į duomenų apsaugą, kaip tos teisės sudedamoji dalis), taip pat teisė į teisingą bylos nagrinėjimą (11). Visų pirma pagal tos konvencijos 8 straipsnį valdžios institucija teisę į privatumą pagal įstatymą gali apriboti, kai tai būtina demokratinėje visuomenėje atsižvelgiant į valstybės saugumo, visuomenės apsaugos ar šalies ekonominės gerovės interesus, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, taip pat apsaugoti žmonių sveikatą ar moralę arba kitų asmenų teises ir laisves.

11

| (11) | Pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą bet koks valdžios institucijų veiksmas turi derėti su Konvencijoje įtvirtinta teise (12). Be to, pirminiai teisės aktai ir poįstatyminiai teisės aktai turi būti skaitomi ir jie turi būti įgyvendinami su Konvencijoje nustatytomis teisėmis suderinamu būdu (13). |
| --- | --- |

(11)

Pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą bet koks valdžios institucijų veiksmas turi derėti su Konvencijoje įtvirtinta teise (12). Be to, pirminiai teisės aktai ir poįstatyminiai teisės aktai turi būti skaitomi ir jie turi būti įgyvendinami su Konvencijoje nustatytomis teisėmis suderinamu būdu (13).

12

13

2.2.   Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema

Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema

| (12) | 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Europos Sąjungos. Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (14), Sąjungos teisė toliau taikoma Jungtinei Karalystei pereinamuoju laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. Iki išstojimo ir pereinamuoju laikotarpiu asmens duomenų apsaugos teisės aktų sistemą Jungtinėje Karalystėje sudarė atitinkami ES teisės aktai (visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 ir Direktyva (ES) 2016/680 (15)) ir nacionalinės teisės aktai, visų pirma 2018 m. Duomenų apsaugos aktas (toliau – 2018 m. DAA) (16), kuriame Reglamente (ES) 2016/679 leistinais atvejais nustatytos nacionalinės taisyklės, kuriose nurodytos konkrečios Reglamento (ES) 2016/679 taikymo ir jo ribojimo taisyklės ir kuriomis į nacionalinę teisę buvo perkelta Direktyva (ES) 2016/680. |
| --- | --- |

(12)

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Europos Sąjungos. Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (14), Sąjungos teisė toliau taikoma Jungtinei Karalystei pereinamuoju laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. Iki išstojimo ir pereinamuoju laikotarpiu asmens duomenų apsaugos teisės aktų sistemą Jungtinėje Karalystėje sudarė atitinkami ES teisės aktai (visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 ir Direktyva (ES) 2016/680 (15)) ir nacionalinės teisės aktai, visų pirma 2018 m. Duomenų apsaugos aktas (toliau – 2018 m. DAA) (16), kuriame Reglamente (ES) 2016/679 leistinais atvejais nustatytos nacionalinės taisyklės, kuriose nurodytos konkrečios Reglamento (ES) 2016/679 taikymo ir jo ribojimo taisyklės ir kuriomis į nacionalinę teisę buvo perkelta Direktyva (ES) 2016/680.

14

15

16

| (13) | Siekdama pasirengti išstojimui iš ES, Jungtinės Karalystės vyriausybė priėmė 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą (17), kuriuo į Jungtinės Karalystės teisę tiesiogiai perkeliami taikytini Sąjungos teisės aktai (18). Ši vadinamoji palikta galioti ES teisė apima visą Reglamentą (ES) 2016/679 (įskaitant jo konstatuojamąsias dalis) (19). Pagal tą aktą nepakeistą paliktą galioti ES teisę Jungtinės Karalystės teismai privalo aiškinti paisydami atitinkamos Europos Teisingumo Teismo jurisprudencijos ir bendrųjų Sąjungos teisės principų, nes jie galiojo prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą (atitinkamai vadinama palikta galioti ES teise ir paliktais galioti bendraisiais ES teisės principais) (20). |
| --- | --- |

(13)

Siekdama pasirengti išstojimui iš ES, Jungtinės Karalystės vyriausybė priėmė 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą (17), kuriuo į Jungtinės Karalystės teisę tiesiogiai perkeliami taikytini Sąjungos teisės aktai (18). Ši vadinamoji palikta galioti ES teisė apima visą Reglamentą (ES) 2016/679 (įskaitant jo konstatuojamąsias dalis) (19). Pagal tą aktą nepakeistą paliktą galioti ES teisę Jungtinės Karalystės teismai privalo aiškinti paisydami atitinkamos Europos Teisingumo Teismo jurisprudencijos ir bendrųjų Sąjungos teisės principų, nes jie galiojo prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą (atitinkamai vadinama palikta galioti ES teise ir paliktais galioti bendraisiais ES teisės principais) (20).

17

18

19

20

| (14) | Pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą Jungtinės Karalystės ministrai turi įgaliojimus įstatymų nustatytomis priemonėmis priimti antrinės teisės aktus, kad, atsižvelgdami į Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos pasekmes, atliktų būtinus paliktos galioti Europos Sąjungos teisės pakeitimus. Šiais įgaliojimais naudojamasi remiantis 2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisyklėmis (toliau – DAPER taisyklės) (21). Tomis taisyklėmis iš dalies keičiamas į Jungtinės Karalystės teisę pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, 2018 m. DAA ir kitus duomenų apsaugos teisės aktus perkeltas Reglamentas (ES) 2016/679, siekiant užtikrinti jo atitiktį vidaus aplinkybėms (22). |
| --- | --- |

(14)

Pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą Jungtinės Karalystės ministrai turi įgaliojimus įstatymų nustatytomis priemonėmis priimti antrinės teisės aktus, kad, atsižvelgdami į Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos pasekmes, atliktų būtinus paliktos galioti Europos Sąjungos teisės pakeitimus. Šiais įgaliojimais naudojamasi remiantis 2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisyklėmis (toliau – DAPER taisyklės) (21). Tomis taisyklėmis iš dalies keičiamas į Jungtinės Karalystės teisę pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, 2018 m. DAA ir kitus duomenų apsaugos teisės aktus perkeltas Reglamentas (ES) 2016/679, siekiant užtikrinti jo atitiktį vidaus aplinkybėms (22).

21

22

| (15) | Todėl asmens duomenų apsaugos teisinę sistemą Jungtinėje Karalystėje pasibaigus pereinamajam laikotarpiui sudaro:






  — | Jungtinės Karalystės BDAR, įtrauktas į 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, iš dalies pakeistas DAPER taisyklėmis (23), ir |
| --- | --- | --- |

(15)

Todėl asmens duomenų apsaugos teisinę sistemą Jungtinėje Karalystėje pasibaigus pereinamajam laikotarpiui sudaro:

—

Jungtinės Karalystės BDAR, įtrauktas į 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, iš dalies pakeistas DAPER taisyklėmis (23), ir

23

| — | 2018 m. DAA (24), iš dalies pakeistas DAPER taisyklėmis. |
| --- | --- |

—

2018 m. DAA (24), iš dalies pakeistas DAPER taisyklėmis.

24

| (16) | Kadangi Jungtinės Karalystės BDAR yra grindžiamas ES teisės aktais, Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos taisyklės daugeliu aspektų beveik sutampa su Europos Sąjungoje taikomomis atitinkamomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi Jungtinės Karalystės BDAR yra grindžiamas ES teisės aktais, Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos taisyklės daugeliu aspektų beveik sutampa su Europos Sąjungoje taikomomis atitinkamomis taisyklėmis.

| (17) | Be valstybės sekretoriaus įgaliojimų, kurie jam suteikti pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, keliose 2018 m. DAA nuostatose valstybės sekretoriui suteikti įgaliojimai priimti antrinės teisės aktus, kuriais iš dalies keičiamos tam tikros akto nuostatos arba nustatomos papildomos taisyklės (25). Valstybės sekretorius iki šiol pasinaudojo tik 2018 m. DAA 137 straipsniu suteiktais įgaliojimais priimti 2019 m. Duomenų apsaugos (mokesčiai ir informacija) (iš dalies pakeistas) taisykles, kuriose išdėstytos aplinkybės, kuriomis duomenų valdytojai privalo mokėti metinį mokestį nepriklausomai Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos institucijai, t. y. informacijos komisarui. |
| --- | --- |

(17)

Be valstybės sekretoriaus įgaliojimų, kurie jam suteikti pagal 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktą, keliose 2018 m. DAA nuostatose valstybės sekretoriui suteikti įgaliojimai priimti antrinės teisės aktus, kuriais iš dalies keičiamos tam tikros akto nuostatos arba nustatomos papildomos taisyklės (25). Valstybės sekretorius iki šiol pasinaudojo tik 2018 m. DAA 137 straipsniu suteiktais įgaliojimais priimti 2019 m. Duomenų apsaugos (mokesčiai ir informacija) (iš dalies pakeistas) taisykles, kuriose išdėstytos aplinkybės, kuriomis duomenų valdytojai privalo mokėti metinį mokestį nepriklausomai Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos institucijai, t. y. informacijos komisarui.

25

| (18) | Galiausiai informacijos komisaro priimtuose praktikos kodeksuose ir kitose gairėse pateikiamos tolesnės rekomendacijos dėl Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų. Nors šios rekomendacijos teisiškai neprivalomos, jos turi įtakos aiškinant nuostatas ir jose aptariama, kaip komisaras praktiškai taiko duomenų apsaugos teisės aktus ir užtikrina jų vykdymą. Visų pirma 2018 m. DAA 121–125 straipsniuose reikalaujama, kad komisaras parengtų dalijimosi duomenimis, tiesioginės rinkodaros, prie amžiaus pritaikyto dizaino ir duomenų apsaugos bei žurnalistikos praktikos kodeksus. |
| --- | --- |

(18)

Galiausiai informacijos komisaro priimtuose praktikos kodeksuose ir kitose gairėse pateikiamos tolesnės rekomendacijos dėl Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų. Nors šios rekomendacijos teisiškai neprivalomos, jos turi įtakos aiškinant nuostatas ir jose aptariama, kaip komisaras praktiškai taiko duomenų apsaugos teisės aktus ir užtikrina jų vykdymą. Visų pirma 2018 m. DAA 121–125 straipsniuose reikalaujama, kad komisaras parengtų dalijimosi duomenimis, tiesioginės rinkodaros, prie amžiaus pritaikyto dizaino ir duomenų apsaugos bei žurnalistikos praktikos kodeksus.

| (19) | Todėl Jungtinės Karalystės teisės sistema, kuri taikoma pagal šį sprendimą perduotiems duomenims, savo struktūra ir pagrindinėmis sudedamosiomis dalimis yra labai panaši į Europos Sąjungoje taikomą teisinę sistemą. Taip pat pažymėtina, kad šią teisinę sistemą sudaro ne tik pagal ES teisę suformuotos vidaus teisės normos, bet ir tarptautinėje teisėje nustatyti įpareigojimai, kurių Jungtinė Karalystė laikosi, visų pirma, pagal EŽTK ir 108-ąją konvenciją bei paklusdama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Todėl šie įpareigojimai, kylantys iš teisiškai privalomų tarptautinių dokumentų, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, yra ypač svarbus šiame sprendime vertinamos teisinės sistemos aspektas. |
| --- | --- |

(19)

Todėl Jungtinės Karalystės teisės sistema, kuri taikoma pagal šį sprendimą perduotiems duomenims, savo struktūra ir pagrindinėmis sudedamosiomis dalimis yra labai panaši į Europos Sąjungoje taikomą teisinę sistemą. Taip pat pažymėtina, kad šią teisinę sistemą sudaro ne tik pagal ES teisę suformuotos vidaus teisės normos, bet ir tarptautinėje teisėje nustatyti įpareigojimai, kurių Jungtinė Karalystė laikosi, visų pirma, pagal EŽTK ir 108-ąją konvenciją bei paklusdama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Todėl šie įpareigojimai, kylantys iš teisiškai privalomų tarptautinių dokumentų, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, yra ypač svarbus šiame sprendime vertinamos teisinės sistemos aspektas.

2.3.   Materialinė ir teritorinė taikymo sritis

Materialinė ir teritorinė taikymo sritis

| (20) | Panašiai kaip ir Reglamentas (ES) 2016/679, Jungtinės Karalystės BDAR taikomas visiškai arba iš dalies automatizuotomis priemonėmis arba kitaip tvarkomiems asmens duomenims, jeigu asmens duomenys yra duomenų rinkinio sudedamoji dalis (26). Jungtinės Karalystės BDAR vartojamų sąvokų „asmens duomenys“, „duomenų subjektas“ ir „duomenų tvarkymas“ apibrėžtys yra tapačios Reglamente (ES) 2016/679 pateiktoms analogiškų sąvokų apibrėžtims (27). Be to, Jungtinės Karalystės BDAR taikomas rankiniam nestruktūrizuotų asmens duomenų tvarkymui (28), kai šiuos duomenis laiko tam tikros Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (29), nors Jungtinės Karalystės BDAR principai ir teisės, kurie nėra susiję su tokiais asmens duomenimis, netaikomi pagal 2018 m. DAA 24 ir 25 straipsnius. Panašiai, kaip numatyta Reglamente (ES) 2016/679, Jungtinės Karalystės BDAR netaikomas tais atvejais, kai asmens duomenis pavienis asmuo tvarko vykdydamas išimtinai asmeninę arba namų ūkio veiklą (30). |
| --- | --- |

(20)

Panašiai kaip ir Reglamentas (ES) 2016/679, Jungtinės Karalystės BDAR taikomas visiškai arba iš dalies automatizuotomis priemonėmis arba kitaip tvarkomiems asmens duomenims, jeigu asmens duomenys yra duomenų rinkinio sudedamoji dalis (26). Jungtinės Karalystės BDAR vartojamų sąvokų „asmens duomenys“, „duomenų subjektas“ ir „duomenų tvarkymas“ apibrėžtys yra tapačios Reglamente (ES) 2016/679 pateiktoms analogiškų sąvokų apibrėžtims (27). Be to, Jungtinės Karalystės BDAR taikomas rankiniam nestruktūrizuotų asmens duomenų tvarkymui (28), kai šiuos duomenis laiko tam tikros Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (29), nors Jungtinės Karalystės BDAR principai ir teisės, kurie nėra susiję su tokiais asmens duomenimis, netaikomi pagal 2018 m. DAA 24 ir 25 straipsnius. Panašiai, kaip numatyta Reglamente (ES) 2016/679, Jungtinės Karalystės BDAR netaikomas tais atvejais, kai asmens duomenis pavienis asmuo tvarko vykdydamas išimtinai asmeninę arba namų ūkio veiklą (30).

26

27

28

29

30

| (21) | Jungtinės Karalystės BDAR taip pat taikomas duomenų tvarkymui vykdant bet kokią veiklą, kuriai prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą nebuvo taikoma Europos Sąjungos teisė (pvz., nacionalinis saugumas) (31), arba jai buvo taikomas Europos Sąjungos sutarties 5 antraštinės dalies 2 skyrius (Veikla bendros užsienio ir saugumo politikos srityje) (32). Kaip ir Europos Sąjungos sistemoje, Jungtinės Karalystės BDAR netaikomas asmens duomenų tvarkymui, kai tai daro kompetentinga institucija baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba bausmių vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir tokių grėsmių prevenciją (tai vadinama teisėsaugos tikslais), – tokiu atveju duomenų tvarkymas reglamentuojamas pagal 2018 m. DAA 3 dalį arba pagal Direktyvą (ES) 2016/680 Europos Sąjungos teisėje, – arba asmens duomenų tvarkymui, kai tai daro žvalgybos tarnybos (Saugumo tarnyba, Slaptoji žvalgybos tarnyba ir Vyriausybės ryšių būstinė), – šiuo atveju taikoma 2018 m. DAA 4 dalis (33). |
| --- | --- |

(21)

Jungtinės Karalystės BDAR taip pat taikomas duomenų tvarkymui vykdant bet kokią veiklą, kuriai prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą nebuvo taikoma Europos Sąjungos teisė (pvz., nacionalinis saugumas) (31), arba jai buvo taikomas Europos Sąjungos sutarties 5 antraštinės dalies 2 skyrius (Veikla bendros užsienio ir saugumo politikos srityje) (32). Kaip ir Europos Sąjungos sistemoje, Jungtinės Karalystės BDAR netaikomas asmens duomenų tvarkymui, kai tai daro kompetentinga institucija baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba bausmių vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir tokių grėsmių prevenciją (tai vadinama teisėsaugos tikslais), – tokiu atveju duomenų tvarkymas reglamentuojamas pagal 2018 m. DAA 3 dalį arba pagal Direktyvą (ES) 2016/680 Europos Sąjungos teisėje, – arba asmens duomenų tvarkymui, kai tai daro žvalgybos tarnybos (Saugumo tarnyba, Slaptoji žvalgybos tarnyba ir Vyriausybės ryšių būstinė), – šiuo atveju taikoma 2018 m. DAA 4 dalis (33).

31

32

33

| (22) | Jungtinės Karalystės BDAR teritorinė taikymo sritis aprašyta jo 3 straipsnyje (34): ji apima asmens duomenų tvarkymą (nepaisant to, kur jis vyksta), duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo buveinei vykdant veiklą Jungtinėje Karalystėje, taip pat Jungtinėje Karalystėje esančių duomenų subjektų asmens duomenų tvarkymą, kai duomenų tvarkymo veikla yra susijusi su prekių arba paslaugų siūlymu tokiems duomenų subjektams arba jų elgesio stebėsena (35). Tai atitinka Reglamento (ES) 2016/679 3 straipsnyje nustatytą požiūrį. |
| --- | --- |

(22)

Jungtinės Karalystės BDAR teritorinė taikymo sritis aprašyta jo 3 straipsnyje (34): ji apima asmens duomenų tvarkymą (nepaisant to, kur jis vyksta), duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo buveinei vykdant veiklą Jungtinėje Karalystėje, taip pat Jungtinėje Karalystėje esančių duomenų subjektų asmens duomenų tvarkymą, kai duomenų tvarkymo veikla yra susijusi su prekių arba paslaugų siūlymu tokiems duomenų subjektams arba jų elgesio stebėsena (35). Tai atitinka Reglamento (ES) 2016/679 3 straipsnyje nustatytą požiūrį.

34

35

2.4.   Asmens duomenų apibrėžtys ir duomenų valdytojo ir duomenų tvarkytojo sąvokos

Asmens duomenų apibrėžtys ir duomenų valdytojo ir duomenų tvarkytojo sąvokos

| (23) | Asmens duomenų, duomenų tvarkymo, duomenų valdytojo, duomenų tvarkytojo, taip pat pseudoniminimo sąvokų apibrėžtys, kurios nustatytos Reglamente (ES) 2016/679, be esminių pakeitimų išlaikytos Jungtinės Karalystės BDAR (36). Be to, Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje specialių kategorijų duomenys apibrėžiami taip pat kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 („atskleidžian[tys] rasinę ar etninę kilmę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus ar narystę profesinėse sąjungose, taip pat tvarkyti genetinius duomenis, biometrinius duomenis, siekiant konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę, sveikatos duomenis arba duomenis apie fizinio asmens lytinį gyvenimą ir lytinę orientaciją“). 2018 m. DAA 205 straipsnyje nustatytos sąvokų „biometriniai duomenys (37)“, „sveikatos duomenys“ (38) ir „genetiniai duomenys“ (39) apibrėžtys. |
| --- | --- |

(23)

Asmens duomenų, duomenų tvarkymo, duomenų valdytojo, duomenų tvarkytojo, taip pat pseudoniminimo sąvokų apibrėžtys, kurios nustatytos Reglamente (ES) 2016/679, be esminių pakeitimų išlaikytos Jungtinės Karalystės BDAR (36). Be to, Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje specialių kategorijų duomenys apibrėžiami taip pat kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 („atskleidžian[tys] rasinę ar etninę kilmę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus ar narystę profesinėse sąjungose, taip pat tvarkyti genetinius duomenis, biometrinius duomenis, siekiant konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę, sveikatos duomenis arba duomenis apie fizinio asmens lytinį gyvenimą ir lytinę orientaciją“). 2018 m. DAA 205 straipsnyje nustatytos sąvokų „biometriniai duomenys (37)“, „sveikatos duomenys“ (38) ir „genetiniai duomenys“ (39) apibrėžtys.

36

37

38

39

2.5.   Apsaugos priemonės, teisės ir prievolės

Apsaugos priemonės, teisės ir prievolės

2.5.1.   Duomenų tvarkymo teisėtumas ir sąžiningumas

Duomenų tvarkymo teisėtumas ir sąžiningumas

| (24) | Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi teisėtai ir sąžiningai. |
| --- | --- |

(24)

Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi teisėtai ir sąžiningai.

| (25) | Teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo principai ir teisėto duomenų tvarkymo pagrindai Jungtinės Karalystės teisėje garantuojami pagal Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies a punktą ir 6 straipsnio 1 dalį, kurie yra tapatūs atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 nuostatoms (40). 2018 m. DAA 8 straipsnis papildo 6 straipsnio 1 dalies e punktą jame numatant, kad asmens duomenų tvarkymas pagal Jungtinės Karalystės 6 straipsnio 1 dalies e punktą (būtinas užduočiai, susijusiai su viešuoju interesu, atlikti arba duomenų valdytojui vykdant savo oficialius įgaliojimus) taip pat apima asmens duomenų tvarkymą, kai tai yra būtina teisingumui vykdyti, kurių nors parlamento rūmų funkcijai įvykdyti, asmeniui pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą suteiktai funkcijai įvykdyti, Karalienės, Karalienės ministro arba vyriausybės departamento funkcijai įvykdyti, arba veiklai, kuria remiamas arba skatinamas demokratinis dalyvavimas, vykdyti. |
| --- | --- |

(25)

Teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo principai ir teisėto duomenų tvarkymo pagrindai Jungtinės Karalystės teisėje garantuojami pagal Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies a punktą ir 6 straipsnio 1 dalį, kurie yra tapatūs atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 nuostatoms (40). 2018 m. DAA 8 straipsnis papildo 6 straipsnio 1 dalies e punktą jame numatant, kad asmens duomenų tvarkymas pagal Jungtinės Karalystės 6 straipsnio 1 dalies e punktą (būtinas užduočiai, susijusiai su viešuoju interesu, atlikti arba duomenų valdytojui vykdant savo oficialius įgaliojimus) taip pat apima asmens duomenų tvarkymą, kai tai yra būtina teisingumui vykdyti, kurių nors parlamento rūmų funkcijai įvykdyti, asmeniui pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą suteiktai funkcijai įvykdyti, Karalienės, Karalienės ministro arba vyriausybės departamento funkcijai įvykdyti, arba veiklai, kuria remiamas arba skatinamas demokratinis dalyvavimas, vykdyti.

40

| (26) | Dėl sutikimo (t. y. vieno iš teisėto duomenų tvarkymo pagrindų) pažymėtina, kad Jungtinės Karalystės BDAR taip pat išlaikytos nepakeistos Reglamento (ES) 2016/679 7 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. duomenų valdytojas privalo sugebėti įrodyti, kad duomenų subjektas sutiko, rašytinis sutikimas turi būti pateiktas aiškia ir paprasta kalba, duomenų subjektas turi turėti teisę bet kuriuo metu atsisakyti savo sutikimo, o vertinant, ar sutikimas buvo duotas laisvai, reikėtų atsižvelgti į tai, kad sutarties įvykdymas priklauso nuo sutikimo tvarkyti asmens duomenis, kurie nėra būtini tai sutarčiai vykdyti. Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 8 straipsnį teikiant informacinės visuomenės paslaugas vaiko sutikimas yra teisėtas tik jeigu vaikas yra ne jaunesnis nei 13 metų. Tai atitinka Reglamento (ES) 2016/679 8 straipsnyje nustatytas amžiaus ribas. |
| --- | --- |

(26)

Dėl sutikimo (t. y. vieno iš teisėto duomenų tvarkymo pagrindų) pažymėtina, kad Jungtinės Karalystės BDAR taip pat išlaikytos nepakeistos Reglamento (ES) 2016/679 7 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. duomenų valdytojas privalo sugebėti įrodyti, kad duomenų subjektas sutiko, rašytinis sutikimas turi būti pateiktas aiškia ir paprasta kalba, duomenų subjektas turi turėti teisę bet kuriuo metu atsisakyti savo sutikimo, o vertinant, ar sutikimas buvo duotas laisvai, reikėtų atsižvelgti į tai, kad sutarties įvykdymas priklauso nuo sutikimo tvarkyti asmens duomenis, kurie nėra būtini tai sutarčiai vykdyti. Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 8 straipsnį teikiant informacinės visuomenės paslaugas vaiko sutikimas yra teisėtas tik jeigu vaikas yra ne jaunesnis nei 13 metų. Tai atitinka Reglamento (ES) 2016/679 8 straipsnyje nustatytas amžiaus ribas.

2.5.2.   Specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas

Specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas

| (27) | Tais atvejais, kai tvarkomi „specialių kategorijų“ duomenys, turėtų būti taikomos konkrečios apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(27)

Tais atvejais, kai tvarkomi „specialių kategorijų“ duomenys, turėtų būti taikomos konkrečios apsaugos priemonės.

| (28) | Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nustatytos konkrečios taisyklės dėl specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo, kurios Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamos taip pat kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 (žr. (23) above konstatuojamąją dalį). Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnį specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas iš esmės draudžiamas, išskyrus konkrečias taikomas išimtis. |
| --- | --- |

(28)

Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nustatytos konkrečios taisyklės dėl specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo, kurios Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamos taip pat kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 (žr. (23) above konstatuojamąją dalį). Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnį specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas iš esmės draudžiamas, išskyrus konkrečias taikomas išimtis.

| (29) | Šios išimtys (išvardytos Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse) iš esmės nesiskiria nuo Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių. Išskyrus atvejus, kai duomenų subjektas duoda aiškų sutikimą, kad jo asmens duomenys būtų tvarkomi, specialių kategorijų asmens duomenis tvarkyti leidžiama tik konkrečiomis ir ribotomis aplinkybėmis. Dažniausiai neskelbtinus duomenis turi būti būtina tvarkyti konkrečiu atitinkamoje nuostatoje nurodytu tikslu (žr. 9 straipsnio 2 dalies b, c, f, g, h, i ir j punktus). |
| --- | --- |

(29)

Šios išimtys (išvardytos Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse) iš esmės nesiskiria nuo Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išimčių. Išskyrus atvejus, kai duomenų subjektas duoda aiškų sutikimą, kad jo asmens duomenys būtų tvarkomi, specialių kategorijų asmens duomenis tvarkyti leidžiama tik konkrečiomis ir ribotomis aplinkybėmis. Dažniausiai neskelbtinus duomenis turi būti būtina tvarkyti konkrečiu atitinkamoje nuostatoje nurodytu tikslu (žr. 9 straipsnio 2 dalies b, c, f, g, h, i ir j punktus).

| (30) | Be to, jeigu pagal Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje nustatytą išimtį reikalaujama pagal įstatymą išduoto leidimo arba toje išimtyje pateikiama nuoroda į viešąjį interesą, 2018 m. DAA 10 straipsnyje kartu su 2018 m. DAA 1 priedu išsamiau apibūdinamos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos norint remtis išimtimis. Pavyzdžiui, jeigu tvarkomi neskelbtini duomenys, siekiant apsaugoti „visuomenės sveikatą“ (Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalies i punktas), pagal 1 priedo 1 dalies 3 straipsnio b punktą reikalaujama, kad, be būtinumo patikrinimo, tokius duomenis tvarkytų „sveikatos priežiūros specialistas arba jis už tai būtų atsakingas“ arba „kitas asmuo, kuriam taikoma konfidencialumo pareiga pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą“, įskaitant nusistovėjusioje bendrojoje teisėje galiojančią konfidencialumo pareigą. |
| --- | --- |

(30)

Be to, jeigu pagal Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje nustatytą išimtį reikalaujama pagal įstatymą išduoto leidimo arba toje išimtyje pateikiama nuoroda į viešąjį interesą, 2018 m. DAA 10 straipsnyje kartu su 2018 m. DAA 1 priedu išsamiau apibūdinamos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos norint remtis išimtimis. Pavyzdžiui, jeigu tvarkomi neskelbtini duomenys, siekiant apsaugoti „visuomenės sveikatą“ (Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalies i punktas), pagal 1 priedo 1 dalies 3 straipsnio b punktą reikalaujama, kad, be būtinumo patikrinimo, tokius duomenis tvarkytų „sveikatos priežiūros specialistas arba jis už tai būtų atsakingas“ arba „kitas asmuo, kuriam taikoma konfidencialumo pareiga pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą“, įskaitant nusistovėjusioje bendrojoje teisėje galiojančią konfidencialumo pareigą.

| (31) | Jeigu neskelbtini duomenys tvarkomi dėl esminio viešojo intereso (Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalies g punktas, 2018 m. DAA 1 priedo 2 dalyje pateikiamas išsamus sąrašas tikslų, kurie gali būti laikomi esminiu viešuoju interesu, ir dėl kiekvieno iš šių tikslų nustatomos konkrečios papildomos sąlygos. Pavyzdžiui, rasinės ir etninės įvairovės tarp aukštesnio lygmens organizacijų vadovų skatinimas pripažįstamas esminiu viešuoju interesu. Neskelbtini duomenys šiuo konkrečiu tikslu tvarkomi laikantis išsamių reikalavimų, įskaitant tai, kad duomenys tvarkomi nustatant asmenis, kurie turi eiti vyresniųjų vadovų pareigas, juos tvarkyti būtina siekiant skatinti rasinę ir etninę įvairovę, ir mažai tikėtina, kad jie padarys didelę žalą arba sukels didelių nepatogumų duomenų subjektui. |
| --- | --- |

(31)

Jeigu neskelbtini duomenys tvarkomi dėl esminio viešojo intereso (Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalies g punktas, 2018 m. DAA 1 priedo 2 dalyje pateikiamas išsamus sąrašas tikslų, kurie gali būti laikomi esminiu viešuoju interesu, ir dėl kiekvieno iš šių tikslų nustatomos konkrečios papildomos sąlygos. Pavyzdžiui, rasinės ir etninės įvairovės tarp aukštesnio lygmens organizacijų vadovų skatinimas pripažįstamas esminiu viešuoju interesu. Neskelbtini duomenys šiuo konkrečiu tikslu tvarkomi laikantis išsamių reikalavimų, įskaitant tai, kad duomenys tvarkomi nustatant asmenis, kurie turi eiti vyresniųjų vadovų pareigas, juos tvarkyti būtina siekiant skatinti rasinę ir etninę įvairovę, ir mažai tikėtina, kad jie padarys didelę žalą arba sukels didelių nepatogumų duomenų subjektui.

| (32) | 2018 m. DAA 11 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kuriomis asmens duomenys turi būti tvarkomi atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 3 dalyje aprašytas aplinkybes, susijusias su profesine paslaptimi. Tai yra aplinkybės, kuriomis duomenis tvarko sveikatos priežiūros specialistas arba socialinis darbuotojas, arba kitas asmuo, kuris, atsižvelgiant į aplinkybes, privalo laikytis konfidencialumo pareigos pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą, arba duomenys tvarkomi šių asmenų vardu. |
| --- | --- |

(32)

2018 m. DAA 11 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kuriomis asmens duomenys turi būti tvarkomi atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 3 dalyje aprašytas aplinkybes, susijusias su profesine paslaptimi. Tai yra aplinkybės, kuriomis duomenis tvarko sveikatos priežiūros specialistas arba socialinis darbuotojas, arba kitas asmuo, kuris, atsižvelgiant į aplinkybes, privalo laikytis konfidencialumo pareigos pagal priimtą įstatymą arba teisinės valstybės principą, arba duomenys tvarkomi šių asmenų vardu.

| (33) | Be to, dauguma išimčių, išvardytų Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje, gali būti taikomos tik nustačius tinkamas ir konkrečias apsaugos priemones. Priklausomai nuo duomenų tvarkymo pobūdžio ir duomenų subjektų teisėms ir laisvėms kylančio rizikos lygio, 2018 m. DAA 1 priede nustatytose duomenų tvarkymo sąlygose įtvirtintos skirtingos apsaugos priemonės. 1 priede paeiliui išvardijamos duomenų tvarkymo kiekvienu atveju sąlygos. |
| --- | --- |

(33)

Be to, dauguma išimčių, išvardytų Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje, gali būti taikomos tik nustačius tinkamas ir konkrečias apsaugos priemones. Priklausomai nuo duomenų tvarkymo pobūdžio ir duomenų subjektų teisėms ir laisvėms kylančio rizikos lygio, 2018 m. DAA 1 priede nustatytose duomenų tvarkymo sąlygose įtvirtintos skirtingos apsaugos priemonės. 1 priede paeiliui išvardijamos duomenų tvarkymo kiekvienu atveju sąlygos.

| (34) | Kai kuriais atvejais 2018 m. DAA reglamentuojama ir ribojama neskelbtinų duomenų, kuriuos galima tvarkyti remiantis konkrečiu teisiniu pagrindu, kurio privalu paisyti, rūšis. Pavyzdžiui, pagal 1 priedo 8 dalį neskelbtinus duomenis tvarkyti leidžiama siekiant skatinti vienodas galimybes arba elgesį. Ši duomenų tvarkymo sąlyga gali būti taikoma tik jeigu duomenys atspindi rasinę arba etninę kilmę, religinius arba filosofinius įsitikinimus, seksualinę orientaciją arba jeigu tai yra sveikatos duomenys. |
| --- | --- |

(34)

Kai kuriais atvejais 2018 m. DAA reglamentuojama ir ribojama neskelbtinų duomenų, kuriuos galima tvarkyti remiantis konkrečiu teisiniu pagrindu, kurio privalu paisyti, rūšis. Pavyzdžiui, pagal 1 priedo 8 dalį neskelbtinus duomenis tvarkyti leidžiama siekiant skatinti vienodas galimybes arba elgesį. Ši duomenų tvarkymo sąlyga gali būti taikoma tik jeigu duomenys atspindi rasinę arba etninę kilmę, religinius arba filosofinius įsitikinimus, seksualinę orientaciją arba jeigu tai yra sveikatos duomenys.

| (35) | Kai kuriais atvejais pagal 2018 m. DAA apribojimai taikomi duomenų valdytojui, kuris gali naudotis duomenų tvarkymo sąlyga. Pavyzdžiui, 1 priedo 23 dalyje numatyta galimybė tvarkyti neskelbtinus duomenis, susijusius su išrinktų atstovų atsakymais visuomenei. Ši duomenų tvarkymo sąlyga gali būti taikoma tik jeigu duomenų valdytojas yra išrinktas atstovas arba veikia remdamasis jo įgaliojimais. |
| --- | --- |

(35)

Kai kuriais atvejais pagal 2018 m. DAA apribojimai taikomi duomenų valdytojui, kuris gali naudotis duomenų tvarkymo sąlyga. Pavyzdžiui, 1 priedo 23 dalyje numatyta galimybė tvarkyti neskelbtinus duomenis, susijusius su išrinktų atstovų atsakymais visuomenei. Ši duomenų tvarkymo sąlyga gali būti taikoma tik jeigu duomenų valdytojas yra išrinktas atstovas arba veikia remdamasis jo įgaliojimais.

| (36) | Kai kuriais kitais atvejais pagal 2018 m. DAA apribojimai nustatomi toms duomenų kategorijoms, kurių tvarkymui turi būti taikoma tam tikra sąlyga. Pavyzdžiui, 1 priedo 21 dalyje reglamentuojamas neskelbtinų duomenų, susijusių su profesinėmis pensijų sistemomis, tvarkymas. Ši sąlyga gali būti taikoma tik jeigu atitinkamas duomenų subjektas yra sistemos dalyvio brolis (sesuo), tėvas (motina), senelis (senelė) arba prosenelis (prosenelė). |
| --- | --- |

(36)

Kai kuriais kitais atvejais pagal 2018 m. DAA apribojimai nustatomi toms duomenų kategorijoms, kurių tvarkymui turi būti taikoma tam tikra sąlyga. Pavyzdžiui, 1 priedo 21 dalyje reglamentuojamas neskelbtinų duomenų, susijusių su profesinėmis pensijų sistemomis, tvarkymas. Ši sąlyga gali būti taikoma tik jeigu atitinkamas duomenų subjektas yra sistemos dalyvio brolis (sesuo), tėvas (motina), senelis (senelė) arba prosenelis (prosenelė).

| (37) | Be to, jeigu duomenų valdytojas remiasi Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje nustatytomis išimtimis, kurios išsamiau apibūdintos 2018 m. DAA 10 straipsnyje ir 2018 m. DAA 1 priede, jis dažniausiai privalo parengti „tinkamos politikos dokumentą“. Jame turi būti aprašytos duomenų valdytojo procedūros, kuriomis jis užtikrina atitiktį Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnyje nustatytiems principams. Jis taip pat turi nustatyti duomenų saugojimo ir ištrynimo politiką ir nurodyti tikėtiną saugojimo laikotarpį. Duomenų valdytojai privalo, kai tinkama, peržiūrėti ir atnaujinti šį dokumentą. Duomenų valdytojas privalo laikyti politikos dokumentą šešis mėnesius po duomenų tvarkymo pabaigos ir privalo leisti su juo susipažinti informacijos komisarui, jei jis to prašo (41). |
| --- | --- |

(37)

Be to, jeigu duomenų valdytojas remiasi Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 2 dalyje nustatytomis išimtimis, kurios išsamiau apibūdintos 2018 m. DAA 10 straipsnyje ir 2018 m. DAA 1 priede, jis dažniausiai privalo parengti „tinkamos politikos dokumentą“. Jame turi būti aprašytos duomenų valdytojo procedūros, kuriomis jis užtikrina atitiktį Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnyje nustatytiems principams. Jis taip pat turi nustatyti duomenų saugojimo ir ištrynimo politiką ir nurodyti tikėtiną saugojimo laikotarpį. Duomenų valdytojai privalo, kai tinkama, peržiūrėti ir atnaujinti šį dokumentą. Duomenų valdytojas privalo laikyti politikos dokumentą šešis mėnesius po duomenų tvarkymo pabaigos ir privalo leisti su juo susipažinti informacijos komisarui, jei jis to prašo (41).

41

| (38) | Pagal 2018 m. DAA 1 priedo 41 straipsnį prie politikos dokumento visada turi būti pridedamas išsamus dokumentas apie duomenų tvarkymą. Šiame dokumente turi būti registruojama, kaip vykdomi politikos dokumente nustatyti įsipareigojimai, t. y. ar duomenys ištrinami ar saugomi pagal nustatytą politiką. Jeigu politika nebuvo vadovaujamasi, žurnale turi būti nurodomos to priežastys. Jame taip pat būtina aprašyti, kaip duomenų tvarkymas atitinka Jungtinės Karalystės BDAR 6 straipsnį (tvarkymo teisėtumas) ir 2018 m. DAA 1 priede nustatytą konkrečią sąlygą, kuria remiamasi. |
| --- | --- |

(38)

Pagal 2018 m. DAA 1 priedo 41 straipsnį prie politikos dokumento visada turi būti pridedamas išsamus dokumentas apie duomenų tvarkymą. Šiame dokumente turi būti registruojama, kaip vykdomi politikos dokumente nustatyti įsipareigojimai, t. y. ar duomenys ištrinami ar saugomi pagal nustatytą politiką. Jeigu politika nebuvo vadovaujamasi, žurnale turi būti nurodomos to priežastys. Jame taip pat būtina aprašyti, kaip duomenų tvarkymas atitinka Jungtinės Karalystės BDAR 6 straipsnį (tvarkymo teisėtumas) ir 2018 m. DAA 1 priede nustatytą konkrečią sąlygą, kuria remiamasi.

| (39) | Galiausiai tiek Reglamente (ES) 2016/679, tiek Jungtinės Karalystės BDAR taip pat nustatytos bendrosios apsaugos priemonės, susijusios su tam tikromis specialių kategorijų duomenų tvarkymo operacijomis. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 35 straipsnį reikalaujama atlikti poveikio duomenų apsaugai vertinimą, jeigu dideliu mastu tvarkomi specialių kategorijų duomenys. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 37 straipsnį duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną, jeigu jo pagrindinė veikla yra susijusi su specialių kategorijų duomenų tvarkymu dideliu mastu. |
| --- | --- |

(39)

Galiausiai tiek Reglamente (ES) 2016/679, tiek Jungtinės Karalystės BDAR taip pat nustatytos bendrosios apsaugos priemonės, susijusios su tam tikromis specialių kategorijų duomenų tvarkymo operacijomis. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 35 straipsnį reikalaujama atlikti poveikio duomenų apsaugai vertinimą, jeigu dideliu mastu tvarkomi specialių kategorijų duomenys. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 37 straipsnį duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną, jeigu jo pagrindinė veikla yra susijusi su specialių kategorijų duomenų tvarkymu dideliu mastu.

| (40) | Dėl asmens duomenų, susijusių su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, pažymėtina, kad Jungtinės Karalystės BDAR 10 straipsnis yra identiškas Reglamento (ES) 2016/679 10 straipsniui. Pagal jį asmens duomenis, susijusius su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, leidžiama tvarkyti tik oficialiai institucijai kontroliuojant arba kai duomenis tvarkyti leidžiama pagal vidaus teisę, kurioje numatytos tinkamos duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(40)

Dėl asmens duomenų, susijusių su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, pažymėtina, kad Jungtinės Karalystės BDAR 10 straipsnis yra identiškas Reglamento (ES) 2016/679 10 straipsniui. Pagal jį asmens duomenis, susijusius su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, leidžiama tvarkyti tik oficialiai institucijai kontroliuojant arba kai duomenis tvarkyti leidžiama pagal vidaus teisę, kurioje numatytos tinkamos duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugos priemonės.

| (41) | Jeigu duomenys, susiję su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, tvarkomi oficialiai institucijai nevykdant kontrolės, 2018 m. DAA 10 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad toks duomenų tvarkymas gali būti atliekamas tik konkrečiais tikslais / konkrečiomis aplinkybėmis, kaip nustatyta 2018 m. DAA 1 priedo 1, 2 ir 3 dalyse ir jeigu tokiam tvarkymui taikomi konkretūs reikalavimai, nustatyti dėl kiekvieno iš šių tikslų / aplinkybių. Pavyzdžiui, su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis gali tvarkyti ne pelno įstaigos, jeigu duomenis tvarko a) politinių, filosofinių, religinių ar profesinių sąjungų tikslų siekiantis fondas, asociacija ar kita pelno nesiekianti organizacija, vykdydami savo veiklą ir b) su sąlyga, kad taip tvarkomi tik i) tos organizacijos narių ar buvusių narių arba asmenų, kurie reguliariai palaiko ryšius su šia organizacija dėl jos siekiamų tikslų, duomenys ir ii) kad duomenys neperduodami už organizacijos ribų be duomenų subjektų sutikimo. |
| --- | --- |

(41)

Jeigu duomenys, susiję su apkaltinamaisiais nuosprendžiais ir nusikalstamomis veikomis, tvarkomi oficialiai institucijai nevykdant kontrolės, 2018 m. DAA 10 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad toks duomenų tvarkymas gali būti atliekamas tik konkrečiais tikslais / konkrečiomis aplinkybėmis, kaip nustatyta 2018 m. DAA 1 priedo 1, 2 ir 3 dalyse ir jeigu tokiam tvarkymui taikomi konkretūs reikalavimai, nustatyti dėl kiekvieno iš šių tikslų / aplinkybių. Pavyzdžiui, su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis gali tvarkyti ne pelno įstaigos, jeigu duomenis tvarko a) politinių, filosofinių, religinių ar profesinių sąjungų tikslų siekiantis fondas, asociacija ar kita pelno nesiekianti organizacija, vykdydami savo veiklą ir b) su sąlyga, kad taip tvarkomi tik i) tos organizacijos narių ar buvusių narių arba asmenų, kurie reguliariai palaiko ryšius su šia organizacija dėl jos siekiamų tikslų, duomenys ir ii) kad duomenys neperduodami už organizacijos ribų be duomenų subjektų sutikimo.

| (42) | Be to, 2018 m. DAA 1 priedo 3 dalyje nustatytos papildomos aplinkybės, kuriomis galima naudoti su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis ir kurios atitinka neskelbtinų duomenų tvarkymo teisėtus pagrindus pagal Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalį ir Jungtinės Karalystės BDAR (pvz., duomenų subjekto sutikimas, gyvybiškai svarbūs asmens interesai, jeigu duomenų subjektas teisiškai arba fiziškai negali duoti sutikimo, jeigu duomenų subjektas jau aiškiai paskelbė duomenis viešai, jeigu duomenis tvarkyti būtina siekiant pareikšti, vykdyti arba apginti teisinius reikalavimus ir pan.). |
| --- | --- |

(42)

Be to, 2018 m. DAA 1 priedo 3 dalyje nustatytos papildomos aplinkybės, kuriomis galima naudoti su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis ir kurios atitinka neskelbtinų duomenų tvarkymo teisėtus pagrindus pagal Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalį ir Jungtinės Karalystės BDAR (pvz., duomenų subjekto sutikimas, gyvybiškai svarbūs asmens interesai, jeigu duomenų subjektas teisiškai arba fiziškai negali duoti sutikimo, jeigu duomenų subjektas jau aiškiai paskelbė duomenis viešai, jeigu duomenis tvarkyti būtina siekiant pareikšti, vykdyti arba apginti teisinius reikalavimus ir pan.).

2.5.3.   Tikslo apribojimo principas, tikslumas, duomenų kiekio mažinimas, saugojimo trukmės apribojimo principas ir duomenų saugumas

Tikslo apribojimo principas, tikslumas, duomenų kiekio mažinimas, saugojimo trukmės apribojimo principas ir duomenų saugumas

| (43) | Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiu tikslu ir vėliau naudojami tik tuo atveju, jei tai nėra nesuderinama su jų tvarkymo tikslu. |
| --- | --- |

(43)

Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiu tikslu ir vėliau naudojami tik tuo atveju, jei tai nėra nesuderinama su jų tvarkymo tikslu.

| (44) | Šis principas nustatytas Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies b punkte ir be pakeitimų paliktas galioti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies b punkte. Tolesnio suderinamo duomenų tvarkymo sąlygos pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 4 dalį, neatlikus jokių esminių pakeitimų, taip pat išlaikytos Jungtinės Karalystės BDAR 6 straipsnio 4 dalies a–e punktuose. |
| --- | --- |

(44)

Šis principas nustatytas Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies b punkte ir be pakeitimų paliktas galioti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies b punkte. Tolesnio suderinamo duomenų tvarkymo sąlygos pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 4 dalį, neatlikus jokių esminių pakeitimų, taip pat išlaikytos Jungtinės Karalystės BDAR 6 straipsnio 4 dalies a–e punktuose.

| (45) | Be to, duomenys turėtų būti tikslūs ir prireikus atnaujinami. Duomenys taip pat turi būti tinkami, susiję ir nepertekliniai atsižvelgiant į tikslus, kuriais jie tvarkomi, ir iš esmės saugomi ne ilgiau nei tai būtina atsižvelgiant į tikslus, kuriais asmens duomenys tvarkomi. |
| --- | --- |

(45)

Be to, duomenys turėtų būti tikslūs ir prireikus atnaujinami. Duomenys taip pat turi būti tinkami, susiję ir nepertekliniai atsižvelgiant į tikslus, kuriais jie tvarkomi, ir iš esmės saugomi ne ilgiau nei tai būtina atsižvelgiant į tikslus, kuriais asmens duomenys tvarkomi.

| (46) | Šie duomenų kiekio mažinimo, tikslumo ir saugojimo trukmės apribojimo principai išdėstyti Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies c–e punktuose ir be pakeitimų išlaikyti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies c–e punktuose. |
| --- | --- |

(46)

Šie duomenų kiekio mažinimo, tikslumo ir saugojimo trukmės apribojimo principai išdėstyti Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies c–e punktuose ir be pakeitimų išlaikyti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies c–e punktuose.

| (47) | Asmens duomenys taip pat turėtų būti tvarkomi taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, įskaitant apsaugą nuo neleistino ar neteisėto tvarkymo ir netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo. Todėl verslo subjektai turėtų imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenis apsaugotų nuo galimų grėsmių. Tokios priemonės turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į techninių galimybių išsivystymo lygį ir susijusias sąnaudas. |
| --- | --- |

(47)

Asmens duomenys taip pat turėtų būti tvarkomi taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, įskaitant apsaugą nuo neleistino ar neteisėto tvarkymo ir netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo. Todėl verslo subjektai turėtų imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenis apsaugotų nuo galimų grėsmių. Tokios priemonės turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į techninių galimybių išsivystymo lygį ir susijusias sąnaudas.

| (48) | Duomenų saugumo reikalavimas Jungtinės Karalystės teisėje nustatytas atsižvelgiant į duomenų vientisumo ir konfidencialumo principą, kuris numatytas Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies f punkte ir Jungtinės Karalystės BDAR 32 straipsnyje dėl duomenų tvarkymo saugumo. Šios nuostatos yra tapačios atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 nuostatoms. Be to, laikantis tų pačių sąlygų, kurios nustatytos Reglamento (ES) 2016/679 33 ir 34 straipsniuose, pagal Jungtinės Karalystės BDAR reikalaujama, kad apie asmens duomenų saugumo pažeidimą būtų pranešta priežiūros institucijai (Jungtinės Karalystės BDAR 33 straipsnis) ir kad pranešimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą taip pat būtų nusiųstas duomenų subjektui (Jungtinės Karalystės BDAR 34 straipsnis). |
| --- | --- |

(48)

Duomenų saugumo reikalavimas Jungtinės Karalystės teisėje nustatytas atsižvelgiant į duomenų vientisumo ir konfidencialumo principą, kuris numatytas Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 1 dalies f punkte ir Jungtinės Karalystės BDAR 32 straipsnyje dėl duomenų tvarkymo saugumo. Šios nuostatos yra tapačios atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 nuostatoms. Be to, laikantis tų pačių sąlygų, kurios nustatytos Reglamento (ES) 2016/679 33 ir 34 straipsniuose, pagal Jungtinės Karalystės BDAR reikalaujama, kad apie asmens duomenų saugumo pažeidimą būtų pranešta priežiūros institucijai (Jungtinės Karalystės BDAR 33 straipsnis) ir kad pranešimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą taip pat būtų nusiųstas duomenų subjektui (Jungtinės Karalystės BDAR 34 straipsnis).

2.5.4.   Skaidrumas

Skaidrumas

| (49) | Duomenų subjektai turėtų būti informuoti apie pagrindinius jų asmens duomenų tvarkymo aspektus. |
| --- | --- |

(49)

Duomenų subjektai turėtų būti informuoti apie pagrindinius jų asmens duomenų tvarkymo aspektus.

| (50) | Tai užtikrinama pagal Jungtinės Karalystės BDAR 13 ir 14 straipsnius, kuriuose, be bendrojo skaidrumo principo, numatytos taisyklės dėl duomenų subjektams teikiamos informacijos (42). Jungtinės Karalystės BDAR nenustatyti jokie reikšmingi šių taisyklių pakeitimai, palyginti su atitinkamais Reglamento (ES) 2016/679 straipsniais. Vis dėlto, kitaip nei Reglamente (ES) 2016/679, šiuose straipsniuose nustatytiems skaidrumo reikalavimams taikomos kelios 2018 m. DAA nustatytos išimtys (žr. (55)–(72) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(50)

Tai užtikrinama pagal Jungtinės Karalystės BDAR 13 ir 14 straipsnius, kuriuose, be bendrojo skaidrumo principo, numatytos taisyklės dėl duomenų subjektams teikiamos informacijos (42). Jungtinės Karalystės BDAR nenustatyti jokie reikšmingi šių taisyklių pakeitimai, palyginti su atitinkamais Reglamento (ES) 2016/679 straipsniais. Vis dėlto, kitaip nei Reglamente (ES) 2016/679, šiuose straipsniuose nustatytiems skaidrumo reikalavimams taikomos kelios 2018 m. DAA nustatytos išimtys (žr. (55)–(72) konstatuojamąsias dalis).

42

2.5.5.   Asmens teisės

Asmens teisės

| (51) | Duomenų subjektai turėtų turėti tam tikras teises, kurias būtų galima įgyvendinti duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atžvilgiu, visų pirma tai pasakytina apie teisę susipažinti su duomenimis, teisę nesutikti su duomenų tvarkymu ir teisę ištaisyti arba ištrinti duomenis. Be to, tokioms teisėms gali būti taikomi apribojimai, jeigu jie yra būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės saugumą arba siekiant kitų su bendruoju viešuoju interesu susijusių svarbių tikslų. |
| --- | --- |

(51)

Duomenų subjektai turėtų turėti tam tikras teises, kurias būtų galima įgyvendinti duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atžvilgiu, visų pirma tai pasakytina apie teisę susipažinti su duomenimis, teisę nesutikti su duomenų tvarkymu ir teisę ištaisyti arba ištrinti duomenis. Be to, tokioms teisėms gali būti taikomi apribojimai, jeigu jie yra būtini ir proporcingi siekiant apsaugoti visuomenės saugumą arba siekiant kitų su bendruoju viešuoju interesu susijusių svarbių tikslų.

2.5.5.1.   Esminės teisės

Esminės teisės

| (52) | Jungtinės Karalystės BDAR asmenims suteikiamos tokios pat įgyvendinamos teisės, kurios numatytos Reglamente (ES) 2016/679. Nuostatos, kuriose įtvirtintos asmenų teisės, Jungtinės Karalystės BDAR išlaikytos be jokių esminių pakeitimų. |
| --- | --- |

(52)

Jungtinės Karalystės BDAR asmenims suteikiamos tokios pat įgyvendinamos teisės, kurios numatytos Reglamente (ES) 2016/679. Nuostatos, kuriose įtvirtintos asmenų teisės, Jungtinės Karalystės BDAR išlaikytos be jokių esminių pakeitimų.

| (53) | Tai yra duomenų subjekto teisė susipažinti su duomenimis (Jungtinės Karalystės BDAR 15 straipsnis), teisė reikalauti ištaisyti duomenis (Jungtinės Karalystės BDAR 16 straipsnis), teisė ištrinti duomenis (Jungtinės Karalystės BDAR 17 straipsnis), teisė apriboti duomenų tvarkymą (Jungtinės Karalystės BDAR 18 straipsnis), prievolė pranešti apie asmens duomenų ištaisymą ar ištrynimą arba duomenų tvarkymo apribojimą (Jungtinės Karalystės BDAR 19 straipsnis), teisė į duomenų perkeliamumą (Jungtinės Karalystės BDAR 20 straipsnis) ir teisė nesutikti (Jungtinės Karalystės BDAR 21 straipsnis) (43). Pastaroji teisė taip pat apima duomenų subjekto teisę nesutikti su asmens duomenų tvarkymu tiesioginės rinkodaros tikslais, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/679 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse. Be to, pagal 2018 m. DAA 122 straipsnį informacijos komisaras privalo parengti tiesioginės rinkodaros veiklos vykdymo pagal duomenų apsaugos teisės aktų (ir 2003 m. Privatumo ir elektroninių ryšių (EB direktyvos) taisykles) reikalavimus praktikos kodeksą ir kitas panašias gaires, kuriomis būtų skatinama geroji tiesioginės rinkodaros patirtis, kuri, komisaro manymu, yra tinkama. Informacijos komisaro biuras dabar rengia tiesioginės rinkodaros kodeksą (44). |
| --- | --- |

(53)

Tai yra duomenų subjekto teisė susipažinti su duomenimis (Jungtinės Karalystės BDAR 15 straipsnis), teisė reikalauti ištaisyti duomenis (Jungtinės Karalystės BDAR 16 straipsnis), teisė ištrinti duomenis (Jungtinės Karalystės BDAR 17 straipsnis), teisė apriboti duomenų tvarkymą (Jungtinės Karalystės BDAR 18 straipsnis), prievolė pranešti apie asmens duomenų ištaisymą ar ištrynimą arba duomenų tvarkymo apribojimą (Jungtinės Karalystės BDAR 19 straipsnis), teisė į duomenų perkeliamumą (Jungtinės Karalystės BDAR 20 straipsnis) ir teisė nesutikti (Jungtinės Karalystės BDAR 21 straipsnis) (43). Pastaroji teisė taip pat apima duomenų subjekto teisę nesutikti su asmens duomenų tvarkymu tiesioginės rinkodaros tikslais, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2016/679 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse. Be to, pagal 2018 m. DAA 122 straipsnį informacijos komisaras privalo parengti tiesioginės rinkodaros veiklos vykdymo pagal duomenų apsaugos teisės aktų (ir 2003 m. Privatumo ir elektroninių ryšių (EB direktyvos) taisykles) reikalavimus praktikos kodeksą ir kitas panašias gaires, kuriomis būtų skatinama geroji tiesioginės rinkodaros patirtis, kuri, komisaro manymu, yra tinkama. Informacijos komisaro biuras dabar rengia tiesioginės rinkodaros kodeksą (44).

43

44

| (54) | Duomenų subjekto teisė, kad jam nebūtų taikomas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas, dėl kurio jam kyla teisinės pasekmės arba kuris jam panašiu būdu daro didelį poveikį, kaip nustatyta BDAR 22 straipsnyje, Jungtinės Karalystės BDAR taip pat palikta galioti be jokių esminių pakeitimų. Tačiau buvo įterpta nauja 3A dalis, kurioje nurodoma, kad 2018 m. DAA 14 straipsnyje išdėstytos duomenų subjektų teisių, laisvių ir teisėtų interesų, susijusių su duomenų tvarkymu pagal Jungtinės Karalystės BDAR 22 straipsnio 2 dalies b punktą, apsaugos priemonės. Ši taisyklė taikoma tik tais atvejais, kai tokio sprendimo pagrindas yra Jungtinės Karalystės teisėje nustatytas leidimas arba reikalavimas, ir ji negalioja, jeigu sprendimą būtina priimti pagal sutartį arba jis priimamas turint aiškų duomenų subjekto sutikimą. Jeigu taikomas 2018 m. DAA 14 straipsnis, duomenų valdytojas privalo kuo greičiau, kai tik tai pagrįstai įmanoma, raštu informuoti duomenų subjektą, kad buvo priimtas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas. Duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad duomenų valdytojas per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos persvarstytų sprendimą arba priimtų naują sprendimą, kuris nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu. Valstybės sekretorius turi įgaliojimus nustatyti papildomas apsaugos priemones, susijusias su automatizuotų sprendimų priėmimu. Šiais įgaliojimais dar nebuvo pasinaudota. |
| --- | --- |

(54)

Duomenų subjekto teisė, kad jam nebūtų taikomas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas, dėl kurio jam kyla teisinės pasekmės arba kuris jam panašiu būdu daro didelį poveikį, kaip nustatyta BDAR 22 straipsnyje, Jungtinės Karalystės BDAR taip pat palikta galioti be jokių esminių pakeitimų. Tačiau buvo įterpta nauja 3A dalis, kurioje nurodoma, kad 2018 m. DAA 14 straipsnyje išdėstytos duomenų subjektų teisių, laisvių ir teisėtų interesų, susijusių su duomenų tvarkymu pagal Jungtinės Karalystės BDAR 22 straipsnio 2 dalies b punktą, apsaugos priemonės. Ši taisyklė taikoma tik tais atvejais, kai tokio sprendimo pagrindas yra Jungtinės Karalystės teisėje nustatytas leidimas arba reikalavimas, ir ji negalioja, jeigu sprendimą būtina priimti pagal sutartį arba jis priimamas turint aiškų duomenų subjekto sutikimą. Jeigu taikomas 2018 m. DAA 14 straipsnis, duomenų valdytojas privalo kuo greičiau, kai tik tai pagrįstai įmanoma, raštu informuoti duomenų subjektą, kad buvo priimtas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas. Duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad duomenų valdytojas per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos persvarstytų sprendimą arba priimtų naują sprendimą, kuris nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu. Valstybės sekretorius turi įgaliojimus nustatyti papildomas apsaugos priemones, susijusias su automatizuotų sprendimų priėmimu. Šiais įgaliojimais dar nebuvo pasinaudota.

2.5.5.2.   Asmens teisių apribojimai ir kitos nuostatos

Asmens teisių apribojimai ir kitos nuostatos

| (55) | 2018 m. DAA nustatyta keletas pavienių teisių apribojimų, atitinkančių Jungtinės Karalystės BDAR 23 straipsnio sistemą. Pagal šią sistemą teisei nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi tiesioginės rinkodaros tikslais, kaip numatyta Jungtinės Karalystės BDAR 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, arba teisei, kad duomenų subjektui nebūtų taikomas automatizuotas sprendimų priėmimas, kaip numatyta Jungtinės Karalystės BDAR 22 straipsnyje, nenustatyti jokie apribojimai. |
| --- | --- |

(55)

2018 m. DAA nustatyta keletas pavienių teisių apribojimų, atitinkančių Jungtinės Karalystės BDAR 23 straipsnio sistemą. Pagal šią sistemą teisei nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi tiesioginės rinkodaros tikslais, kaip numatyta Jungtinės Karalystės BDAR 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, arba teisei, kad duomenų subjektui nebūtų taikomas automatizuotas sprendimų priėmimas, kaip numatyta Jungtinės Karalystės BDAR 22 straipsnyje, nenustatyti jokie apribojimai.

| (56) | Apribojimai išsamiai aprašyti 2018 m. DAA 2–4 prieduose. Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad jos taiko du principus: specifiškumo principą (laikomasi smulkmeniško požiūrio, apribojimus išskaidant į daugybę konkretesnių nuostatų) ir sąlygų taikymo principą (kiekvieną nuostatą papildo apsaugos priemonės, pagrįstos apribojimais arba sąlygomis, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui) (45). |
| --- | --- |

(56)

Apribojimai išsamiai aprašyti 2018 m. DAA 2–4 prieduose. Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad jos taiko du principus: specifiškumo principą (laikomasi smulkmeniško požiūrio, apribojimus išskaidant į daugybę konkretesnių nuostatų) ir sąlygų taikymo principą (kiekvieną nuostatą papildo apsaugos priemonės, pagrįstos apribojimais arba sąlygomis, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui) (45).

45

| (57) | Jungtinės Karalystės BDAR 23 straipsnio 1 dalyje aprašytų apribojimų paskirtis – užtikrinti, kad jie būtų taikomi tik konkrečiomis aplinkybėmis, kai tai yra būtina demokratinėje visuomenėje ir proporcinga jų siekiamam tikslui. Be to, pagal suformuotą jurisprudenciją dėl apribojimų aiškinimo duomenų apsaugos režimo išimtis bet kuriuo konkrečiu atveju gali būti taikoma, jeigu tai daryti yra būtina ir proporcinga (46). Reikalaujama, kad būtinumo patikrinimas būtų „griežtas, o bet koks subjekto teisių ribojimas turi būti proporcingas grėsmės viešajam interesui mastui. Todėl patikrinimo metu atliekama įprasta proporcingumo analizė (47)“. |
| --- | --- |

(57)

Jungtinės Karalystės BDAR 23 straipsnio 1 dalyje aprašytų apribojimų paskirtis – užtikrinti, kad jie būtų taikomi tik konkrečiomis aplinkybėmis, kai tai yra būtina demokratinėje visuomenėje ir proporcinga jų siekiamam tikslui. Be to, pagal suformuotą jurisprudenciją dėl apribojimų aiškinimo duomenų apsaugos režimo išimtis bet kuriuo konkrečiu atveju gali būti taikoma, jeigu tai daryti yra būtina ir proporcinga (46). Reikalaujama, kad būtinumo patikrinimas būtų „griežtas, o bet koks subjekto teisių ribojimas turi būti proporcingas grėsmės viešajam interesui mastui. Todėl patikrinimo metu atliekama įprasta proporcingumo analizė (47)“.

46

47

| (58) | Tikslai, kurių siekiama šiais apribojimais, atitinka Reglamento (ES) 2016/679 23 straipsnyje išvardytus tikslus, išskyrus su nacionaliniu saugumu ir gynyba susijusius apribojimus, kurie vietoje to yra reglamentuojami 2018 m. DAA 26 straipsnyje, tačiau jiems taikomi tie patys būtinumo ir proporcingumo reikalavimai (žr. (63)–(66) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(58)

Tikslai, kurių siekiama šiais apribojimais, atitinka Reglamento (ES) 2016/679 23 straipsnyje išvardytus tikslus, išskyrus su nacionaliniu saugumu ir gynyba susijusius apribojimus, kurie vietoje to yra reglamentuojami 2018 m. DAA 26 straipsnyje, tačiau jiems taikomi tie patys būtinumo ir proporcingumo reikalavimai (žr. (63)–(66) konstatuojamąsias dalis).

| (59) | Kai kurie apribojimai, pvz., susiję su nusikaltimų prevencija arba nustatymu, nusikaltėlių sulaikymu ar baudžiamuoju persekiojimu, ir mokesčio arba rinkliavos dydžio nustatymu arba surinkimu (48), gali būti taikomi visoms asmenų teisėms ir skaidrumo įsipareigojimams (išskyrus 21 straipsnio 2 dalyje ir 22 straipsnyje nustatytas teises). Kiti apribojimai taikomi tik skaidrumo įsipareigojimams ir teisėms susipažinti su duomenimis, pvz., advokato teisei neatskleisti profesinės paslapties (49), teisei netaikyti reikalavimo pateikti informaciją, dėl kurios būtų duodami parodymai prieš save (50), ir įmonėms finansams, visų pirma prekybos pasinaudojant viešai neatskleista informacija prevencijai (51). Pagal keletą apribojimų leidžiama apriboti duomenų valdytojo pareigą pranešti duomenų subjektui apie duomenų apsaugos pažeidimą, taip pat tikslo apribojimo ir duomenų tvarkymo teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo principus (52). |
| --- | --- |

(59)

Kai kurie apribojimai, pvz., susiję su nusikaltimų prevencija arba nustatymu, nusikaltėlių sulaikymu ar baudžiamuoju persekiojimu, ir mokesčio arba rinkliavos dydžio nustatymu arba surinkimu (48), gali būti taikomi visoms asmenų teisėms ir skaidrumo įsipareigojimams (išskyrus 21 straipsnio 2 dalyje ir 22 straipsnyje nustatytas teises). Kiti apribojimai taikomi tik skaidrumo įsipareigojimams ir teisėms susipažinti su duomenimis, pvz., advokato teisei neatskleisti profesinės paslapties (49), teisei netaikyti reikalavimo pateikti informaciją, dėl kurios būtų duodami parodymai prieš save (50), ir įmonėms finansams, visų pirma prekybos pasinaudojant viešai neatskleista informacija prevencijai (51). Pagal keletą apribojimų leidžiama apriboti duomenų valdytojo pareigą pranešti duomenų subjektui apie duomenų apsaugos pažeidimą, taip pat tikslo apribojimo ir duomenų tvarkymo teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo principus (52).

48

49

50

51

52

| (60) | Kai kurie apribojimai „visa apimtimi“ automatiškai taikomi tam tikros rūšies asmens duomenų tvarkymui (pvz., išimtis taikoma skaidrumo įsipareigojimams ir asmenų teisėms, jeigu asmens duomenys tvarkomi siekiant įvertinti, ar asmuo yra tinkamas eiti teisėjo pareigas, arba asmens duomenis tvarko bendrosios kompetencijos ar specializuotas teismas, arba asmuo, kuris veikia kaip teisėjas). |
| --- | --- |

(60)

Kai kurie apribojimai „visa apimtimi“ automatiškai taikomi tam tikros rūšies asmens duomenų tvarkymui (pvz., išimtis taikoma skaidrumo įsipareigojimams ir asmenų teisėms, jeigu asmens duomenys tvarkomi siekiant įvertinti, ar asmuo yra tinkamas eiti teisėjo pareigas, arba asmens duomenis tvarko bendrosios kompetencijos ar specializuotas teismas, arba asmuo, kuris veikia kaip teisėjas).

| (61) | Tačiau daugeliu atvejų 2018 m. DAA 2 priedo atitinkamoje dalyje konkrečiai nurodyta, kad apribojimas taikomas tik kai (ir tiek, kiek) nuostatų taikymas „galėtų pakenkti“ teisėtam tikslui, kurio siekiama tuo apribojimu: pvz., išvardytos Jungtinės Karalystės BDAR nuostatos netaikomos asmens duomenims, kurie tvarkomi nusikaltimų prevencijos ar nustatymo, nusikaltėlių sulaikymo ar baudžiamojo persekiojimo tikslais aura siekiant nustatyti mokesčio arba rinkliavos dydį ir ją surinkti „tiek, kiek tų nuostatų taikymas galėtų pakenkti“ bet kuriam iš šių tikslų (53). |
| --- | --- |

(61)

Tačiau daugeliu atvejų 2018 m. DAA 2 priedo atitinkamoje dalyje konkrečiai nurodyta, kad apribojimas taikomas tik kai (ir tiek, kiek) nuostatų taikymas „galėtų pakenkti“ teisėtam tikslui, kurio siekiama tuo apribojimu: pvz., išvardytos Jungtinės Karalystės BDAR nuostatos netaikomos asmens duomenims, kurie tvarkomi nusikaltimų prevencijos ar nustatymo, nusikaltėlių sulaikymo ar baudžiamojo persekiojimo tikslais aura siekiant nustatyti mokesčio arba rinkliavos dydį ir ją surinkti „tiek, kiek tų nuostatų taikymas galėtų pakenkti“ bet kuriam iš šių tikslų (53).

53

| (62) | Sąvoką „galėtų pakenkti“, kuria nustatomas standartas, Jungtinės Karalystės teismai nuosekliai aiškino kaip reiškiančią „labai reikšmingą ir svarią galimybę pažeisti nustatytą viešąjį interesą“ (54). Todėl apribojimas vadovaujantis žalos kriterijumi gali būti pritaikytas tik tada ir tik tiek, kiek yra didelė ir reali tikimybė, kad tam tikros teisės suteikimas pakenktų viešajam interesui. Duomenų valdytojas yra atsakingas už tai, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų įvertinta, ar šios sąlygos yra tenkinamos (55). |
| --- | --- |

(62)

Sąvoką „galėtų pakenkti“, kuria nustatomas standartas, Jungtinės Karalystės teismai nuosekliai aiškino kaip reiškiančią „labai reikšmingą ir svarią galimybę pažeisti nustatytą viešąjį interesą“ (54). Todėl apribojimas vadovaujantis žalos kriterijumi gali būti pritaikytas tik tada ir tik tiek, kiek yra didelė ir reali tikimybė, kad tam tikros teisės suteikimas pakenktų viešajam interesui. Duomenų valdytojas yra atsakingas už tai, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų įvertinta, ar šios sąlygos yra tenkinamos (55).

54

55

| (63) | Be 2018 m. DAA 2 priede nustatytų apribojimų, 2018 m. DAA 26 straipsnyje numatyta išimtis, kurią galima taikyti tam tikroms Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nuostatoms, jeigu tą išimtį taikyti reikalinga nacionalinio saugumo arba gynybos tikslais. Ši išimtis taikoma duomenų apsaugos principams (išskyrus teisėtumo principą), skaidrumo įsipareigojimams, duomenų subjekto teisėms, prievolei pranešti apie duomenų saugumo pažeidimą, tarptautinio duomenų perdavimo taisyklėms, kai kurioms informacijos komisaro pareigoms ir įgaliojimams, taip pat taisyklėms dėl teisių gynimo priemonių, atsakomybės ir baudų, išskyrus nuostatą dėl administracinių baudų skyrimo bendrųjų sąlygų, kaip nustatyta Jungtinės Karalystės BDAR 83 straipsnyje, ir nuostatą dėl baudų, nustatytų Jungtinės Karalystės BDAR 84 straipsnyje. Be to, 2018 m. 28 straipsniu pakeičiamas 9 straipsnio 1 dalies taikymas, kad būtų sudarytos sąlygos tvarkyti Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje nustatytų specialių kategorijų duomenis ir tai daryti tiek, kiek duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo arba gynybos užtikrinimo tikslais ir nustatant tinkamas duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugos priemones (56). |
| --- | --- |

(63)

Be 2018 m. DAA 2 priede nustatytų apribojimų, 2018 m. DAA 26 straipsnyje numatyta išimtis, kurią galima taikyti tam tikroms Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nuostatoms, jeigu tą išimtį taikyti reikalinga nacionalinio saugumo arba gynybos tikslais. Ši išimtis taikoma duomenų apsaugos principams (išskyrus teisėtumo principą), skaidrumo įsipareigojimams, duomenų subjekto teisėms, prievolei pranešti apie duomenų saugumo pažeidimą, tarptautinio duomenų perdavimo taisyklėms, kai kurioms informacijos komisaro pareigoms ir įgaliojimams, taip pat taisyklėms dėl teisių gynimo priemonių, atsakomybės ir baudų, išskyrus nuostatą dėl administracinių baudų skyrimo bendrųjų sąlygų, kaip nustatyta Jungtinės Karalystės BDAR 83 straipsnyje, ir nuostatą dėl baudų, nustatytų Jungtinės Karalystės BDAR 84 straipsnyje. Be to, 2018 m. 28 straipsniu pakeičiamas 9 straipsnio 1 dalies taikymas, kad būtų sudarytos sąlygos tvarkyti Jungtinės Karalystės BDAR 9 straipsnio 1 dalyje nustatytų specialių kategorijų duomenis ir tai daryti tiek, kiek duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo arba gynybos užtikrinimo tikslais ir nustatant tinkamas duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugos priemones (56).

56

| (64) | Išimtis gali būti taikoma tik tiek, kiek tai yra reikalinga nacionalinio saugumo arba gynybos užtikrinimo tikslais. Kadangi tą patį galima pasakyti apie kitas 2018 m. DAA nustatytas išimtis, duomenų valdytojas jas taikyti ir jomis remtis gali kiekvienu konkrečiu atveju. Be to, bet koks išimties taikymas turi atitikti žmogaus teisių standartus (grindžiamus 1998 m. Žmogaus teisių aktu), pagal kuriuos bet koks privatumo teisių ribojimas demokratinėje visuomenėje turėtų būti būtinas ir proporcingas (57). |
| --- | --- |

(64)

Išimtis gali būti taikoma tik tiek, kiek tai yra reikalinga nacionalinio saugumo arba gynybos užtikrinimo tikslais. Kadangi tą patį galima pasakyti apie kitas 2018 m. DAA nustatytas išimtis, duomenų valdytojas jas taikyti ir jomis remtis gali kiekvienu konkrečiu atveju. Be to, bet koks išimties taikymas turi atitikti žmogaus teisių standartus (grindžiamus 1998 m. Žmogaus teisių aktu), pagal kuriuos bet koks privatumo teisių ribojimas demokratinėje visuomenėje turėtų būti būtinas ir proporcingas (57).

57

| (65) | Tokį išimties aiškinimą patvirtino ir Informacijos komisaras, pateikęs išsamias gaires dėl nacionalinio saugumo ir gynybos išimties taikymo, kuriose aiškiai nurodyta, kad duomenų valdytojas turi įvertinti išimties taikymo poreikį kiekvienu konkrečiu atveju (58). Visų pirma gairėse pabrėžiama, kad „tai nėra bendra išimtis“ ir kad norint ja remtis, „nepakanka nurodyti, kad duomenys būtų tvarkomi nacionalinio saugumo tikslais“. Kita vertus, duomenų valdytojas, kuris išimtimi remiasi, privalo „įrodyti, kad yra reali neigiamo poveikio nacionaliniam saugumui galimybė“ ir, jei reikia, „turėtų pateikti [Informacijos komisarui] įrodymų, kodėl buvo pasinaudota šia išimtimi“. Gairėse pateikiamas kontrolinis sąrašas ir keletas pavyzdžių, kuriais siekiama išsamiau paaiškinti sąlygas, kuriomis galima taikyti šią išimtį. |
| --- | --- |

(65)

Tokį išimties aiškinimą patvirtino ir Informacijos komisaras, pateikęs išsamias gaires dėl nacionalinio saugumo ir gynybos išimties taikymo, kuriose aiškiai nurodyta, kad duomenų valdytojas turi įvertinti išimties taikymo poreikį kiekvienu konkrečiu atveju (58). Visų pirma gairėse pabrėžiama, kad „tai nėra bendra išimtis“ ir kad norint ja remtis, „nepakanka nurodyti, kad duomenys būtų tvarkomi nacionalinio saugumo tikslais“. Kita vertus, duomenų valdytojas, kuris išimtimi remiasi, privalo „įrodyti, kad yra reali neigiamo poveikio nacionaliniam saugumui galimybė“ ir, jei reikia, „turėtų pateikti [Informacijos komisarui] įrodymų, kodėl buvo pasinaudota šia išimtimi“. Gairėse pateikiamas kontrolinis sąrašas ir keletas pavyzdžių, kuriais siekiama išsamiau paaiškinti sąlygas, kuriomis galima taikyti šią išimtį.

58

| (66) | Todėl faktinė aplinkybė, kad duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo arba gynybos tikslais, pati savaime nėra pakankama tam, kad būtų galima taikyti išimtį. Jei duomenų valdytojas turėjo laikytis konkrečios su duomenų apsauga susijusios nuostatos, jis privalo išnagrinėti faktines pasekmes nacionaliniam saugumui. Išimtis gali būti taikoma tik toms konkrečioms nuostatoms, kurios, kaip nustatyta, kelia riziką, ir jas būtina taikyti kuo griežčiau (59). |
| --- | --- |

(66)

Todėl faktinė aplinkybė, kad duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo arba gynybos tikslais, pati savaime nėra pakankama tam, kad būtų galima taikyti išimtį. Jei duomenų valdytojas turėjo laikytis konkrečios su duomenų apsauga susijusios nuostatos, jis privalo išnagrinėti faktines pasekmes nacionaliniam saugumui. Išimtis gali būti taikoma tik toms konkrečioms nuostatoms, kurios, kaip nustatyta, kelia riziką, ir jas būtina taikyti kuo griežčiau (59).

59

| (67) | Šį požiūrį patvirtino Informacijos specializuotas teismas (60). Sprendime Baker prieš Secretary of State for the Home Department (toliau – Sprendimas Baker prieš Secretary of State) jis nustatė, kad nacionalinio saugumo išimties, kaip bendros išimties, taikymas buvo neteisėtas. Vietoje to, išimtis turėjo būti taikoma kiekvienu konkrečiu atveju išnagrinėjant kiekvieną prašymą iš esmės ir atsižvelgiant į asmenų teisę į jų privataus gyvenimo gerbimą (61). |
| --- | --- |

(67)

Šį požiūrį patvirtino Informacijos specializuotas teismas (60). Sprendime Baker prieš Secretary of State for the Home Department (toliau – Sprendimas Baker prieš Secretary of State) jis nustatė, kad nacionalinio saugumo išimties, kaip bendros išimties, taikymas buvo neteisėtas. Vietoje to, išimtis turėjo būti taikoma kiekvienu konkrečiu atveju išnagrinėjant kiekvieną prašymą iš esmės ir atsižvelgiant į asmenų teisę į jų privataus gyvenimo gerbimą (61).

60

Baker prieš Secretary of State for the Home Department

Baker prieš Secretary of State

61

2.5.6.   Žurnalistikos, akademiniais, meniniais ir literatūriniais, taip pat archyvavimo ir mokslinių tyrimų tikslais tvarkomų asmens duomenų apribojimai

Žurnalistikos, akademiniais, meniniais ir literatūriniais, taip pat archyvavimo ir mokslinių tyrimų tikslais tvarkomų asmens duomenų apribojimai

| (68) | Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 85 straipsnio 2 dalį leidžiama numatyti atvejus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu žurnalistikos, akademiniais, meniniais ir literatūriniais tikslais, kuriems netaikomos kelios Jungtinės Karalystės BDAR nuostatos. 2018 m. DAA 2 priedo 5 dalyje nustatytos duomenų tvarkymo šiais tikslais išimtys. Joje numatytos duomenų apsaugos principų (išskyrus vientisumo ir konfidencialumo principą) išimtys, duomenų tvarkymo teisiniai pagrindai (įskaitant specialias duomenų kategorijas ir su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis ir pan.), sutikimo sąlygos, skaidrumo įpareigojimai, duomenų subjektų teisės, pareiga pranešti apie duomenų saugumo pažeidimus, reikalavimas konsultuotis su informacijos komisaru prieš pradedant tvarkyti su ypač didele rizika susijusius duomenis ir taisyklės dėl tarptautinio duomenų perdavimo (62). Šiuo atžvilgiu Jungtinės Karalystės BDAR iš esmės nenukrypstama nuo Reglamento (ES) 2016/679, kurio 85 straipsnyje taip pat numatyta galimybė žurnalistiniais tikslais arba akademinės, meninės ar literatūrinės saviraiškos tikslais tvarkomiems duomenims netaikyti kelių Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimų. 2018 m. DAA nuostatos, ypač 2 priedo 5 dalis, yra suderinamos su Junginės Karalystės BDAR. |
| --- | --- |

(68)

Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 85 straipsnio 2 dalį leidžiama numatyti atvejus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu žurnalistikos, akademiniais, meniniais ir literatūriniais tikslais, kuriems netaikomos kelios Jungtinės Karalystės BDAR nuostatos. 2018 m. DAA 2 priedo 5 dalyje nustatytos duomenų tvarkymo šiais tikslais išimtys. Joje numatytos duomenų apsaugos principų (išskyrus vientisumo ir konfidencialumo principą) išimtys, duomenų tvarkymo teisiniai pagrindai (įskaitant specialias duomenų kategorijas ir su apkaltinamaisiais nuosprendžiais susijusius duomenis ir pan.), sutikimo sąlygos, skaidrumo įpareigojimai, duomenų subjektų teisės, pareiga pranešti apie duomenų saugumo pažeidimus, reikalavimas konsultuotis su informacijos komisaru prieš pradedant tvarkyti su ypač didele rizika susijusius duomenis ir taisyklės dėl tarptautinio duomenų perdavimo (62). Šiuo atžvilgiu Jungtinės Karalystės BDAR iš esmės nenukrypstama nuo Reglamento (ES) 2016/679, kurio 85 straipsnyje taip pat numatyta galimybė žurnalistiniais tikslais arba akademinės, meninės ar literatūrinės saviraiškos tikslais tvarkomiems duomenims netaikyti kelių Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimų. 2018 m. DAA nuostatos, ypač 2 priedo 5 dalis, yra suderinamos su Junginės Karalystės BDAR.

62

| (69) | Pagrindinė pusiausvyros nustatymo užduotis, kuri turi būti atlikta pagal Jungtinės Karalystės BDAR 85 straipsnį, yra susijusi su tuo, ar (68) konstatuojamojoje dalyje paminėtos duomenų apsaugos taisyklės yra „būtinos, kad teisė į asmens duomenų apsaugą būtų suderinta su saviraiškos ir informacijos laisve“ (63). Pagal 2018 m. DAA 2 priedo 26 straipsnio 2 ir 3 dalis Jungtinė Karalystė, siekdama nustatyti šią pusiausvyrą, taiko „pagrįsto įsitikinimo“ kriterijų. Kad išimtis būtų pateisinama, duomenų valdytojas privalo pagrįstai įsitikinti, kad i) paskelbimas atitinka viešąjį interesą ir ii) atitinkamos BDAR nuostatos taikymas būtų nesuderinamas su žurnalistiniais, akademiniais, meniniais arba literatūriniais tikslais. Kaip nustatyta teismų praktikoje (64), „pagrįsto įsitikinimo“ patikrinimas yra grindžiamas subjektyviu ir objektyviu aspektais: duomenų valdytojui nepakanka įrodyti, kad, jo manymu, nuostatos laikymasis buvo nesuderinamas. Jo įsitikinimas turi būti pagrįstas, t. y. taip galėtų manyti protingas asmuo, žinantis susijusias aplinkybes. Todėl duomenų valdytojas, formuodamas savo įsitikinimą, turėtų atlikti deramą patikrinimą ir taip įrodyti protingumą. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, „pagrįsto įsitikinimo“ patikrinimas turi būti atliekamas dėl kiekvienos išimties (65). Jeigu sąlygos tenkinamos, laikoma, kad išimtis yra būtina ir proporcinga pagal Jungtinės Karalystės teisę. |
| --- | --- |

(69)

Pagrindinė pusiausvyros nustatymo užduotis, kuri turi būti atlikta pagal Jungtinės Karalystės BDAR 85 straipsnį, yra susijusi su tuo, ar (68) konstatuojamojoje dalyje paminėtos duomenų apsaugos taisyklės yra „būtinos, kad teisė į asmens duomenų apsaugą būtų suderinta su saviraiškos ir informacijos laisve“ (63). Pagal 2018 m. DAA 2 priedo 26 straipsnio 2 ir 3 dalis Jungtinė Karalystė, siekdama nustatyti šią pusiausvyrą, taiko „pagrįsto įsitikinimo“ kriterijų. Kad išimtis būtų pateisinama, duomenų valdytojas privalo pagrįstai įsitikinti, kad i) paskelbimas atitinka viešąjį interesą ir ii) atitinkamos BDAR nuostatos taikymas būtų nesuderinamas su žurnalistiniais, akademiniais, meniniais arba literatūriniais tikslais. Kaip nustatyta teismų praktikoje (64), „pagrįsto įsitikinimo“ patikrinimas yra grindžiamas subjektyviu ir objektyviu aspektais: duomenų valdytojui nepakanka įrodyti, kad, jo manymu, nuostatos laikymasis buvo nesuderinamas. Jo įsitikinimas turi būti pagrįstas, t. y. taip galėtų manyti protingas asmuo, žinantis susijusias aplinkybes. Todėl duomenų valdytojas, formuodamas savo įsitikinimą, turėtų atlikti deramą patikrinimą ir taip įrodyti protingumą. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, „pagrįsto įsitikinimo“ patikrinimas turi būti atliekamas dėl kiekvienos išimties (65). Jeigu sąlygos tenkinamos, laikoma, kad išimtis yra būtina ir proporcinga pagal Jungtinės Karalystės teisę.

63

64

65

| (70) | Pagal 2018 m. DAA 124 straipsnį informacijos komisaras privalo parengti Duomenų apsaugos ir žurnalistikos praktikos kodeksą. Šis kodeksas dabar rengiamas. Šiuo klausimu pagal 1998 m. Duomenų apsaugos aktą buvo paskelbtos gairės, kuriose visų pirma pažymima, kad, remiantis šia išimtimi, paprasčiausiai pakanka nurodyti, kad dėl nuostatos laikymosi kiltų nepatogumų žurnalistinei veiklai, tačiau šiuo atveju turi būti aiškus argumentas, kad atitinkama nuostata tampa kliuviniu atsakingai žurnalistikai (66). Jungtinės Karalystės telekomunikacijų reguliavimo institucija OFCOM ir BBC savo redakcinėse gairėse taip pat paskelbė viešojo intereso patikrinimo taikymo ir viešojo intereso suderinimo su asmeniniu privatumo interesu gaires (67). Gairėse visų pirma pateikiama informacijos, kuri gali būti laikoma atitinkanti viešąjį interesą, pavyzdžių ir paaiškinamas poreikis sugebėti įrodyti, kad viešasis interesas konkrečiomis bylos aplinkybėmis yra viršesnis už privatumo teises. |
| --- | --- |

(70)

Pagal 2018 m. DAA 124 straipsnį informacijos komisaras privalo parengti Duomenų apsaugos ir žurnalistikos praktikos kodeksą. Šis kodeksas dabar rengiamas. Šiuo klausimu pagal 1998 m. Duomenų apsaugos aktą buvo paskelbtos gairės, kuriose visų pirma pažymima, kad, remiantis šia išimtimi, paprasčiausiai pakanka nurodyti, kad dėl nuostatos laikymosi kiltų nepatogumų žurnalistinei veiklai, tačiau šiuo atveju turi būti aiškus argumentas, kad atitinkama nuostata tampa kliuviniu atsakingai žurnalistikai (66). Jungtinės Karalystės telekomunikacijų reguliavimo institucija OFCOM ir BBC savo redakcinėse gairėse taip pat paskelbė viešojo intereso patikrinimo taikymo ir viešojo intereso suderinimo su asmeniniu privatumo interesu gaires (67). Gairėse visų pirma pateikiama informacijos, kuri gali būti laikoma atitinkanti viešąjį interesą, pavyzdžių ir paaiškinamas poreikis sugebėti įrodyti, kad viešasis interesas konkrečiomis bylos aplinkybėmis yra viršesnis už privatumo teises.

66

67

| (71) | Panašiai, kaip nurodyta BDAR 89 straipsnyje, archyvavimo tikslais, atsižvelgiant į viešąjį interesą, taip pat mokslinių arba istorinių tyrimų arba statistiniais tikslais tvarkomiems asmens duomenims taip pat gali būti taikomos įvairios Jungtinės Karalystės BDAR išvardytų nuostatų išimtys (68). Dėl mokslinių tyrimų ir statistinių duomenų pažymėtina, kad išimtis galima taikyti Jungtinės Karalystės BDAR nuostatoms, susijusioms su duomenų tvarkymo patvirtinimu, susipažinimu su duomenimis ir apsaugos priemonėmis, taikomomis duomenis perduodant į trečiąsias valstybes; teise reikalauti ištaisyti duomenis; duomenų tvarkymo apribojimu ir nesutikimu su duomenų tvarkymu. Dėl archyvavimo viešojo intereso labui pažymėtina, kad išimtis taip pat galima taikyti pareigai pranešti apie asmens duomenų ištaisymą arba ištrynimą, arba duomenų tvarkymo apribojimui ir teisei į duomenų perkeliamumą. |
| --- | --- |

(71)

Panašiai, kaip nurodyta BDAR 89 straipsnyje, archyvavimo tikslais, atsižvelgiant į viešąjį interesą, taip pat mokslinių arba istorinių tyrimų arba statistiniais tikslais tvarkomiems asmens duomenims taip pat gali būti taikomos įvairios Jungtinės Karalystės BDAR išvardytų nuostatų išimtys (68). Dėl mokslinių tyrimų ir statistinių duomenų pažymėtina, kad išimtis galima taikyti Jungtinės Karalystės BDAR nuostatoms, susijusioms su duomenų tvarkymo patvirtinimu, susipažinimu su duomenimis ir apsaugos priemonėmis, taikomomis duomenis perduodant į trečiąsias valstybes; teise reikalauti ištaisyti duomenis; duomenų tvarkymo apribojimu ir nesutikimu su duomenų tvarkymu. Dėl archyvavimo viešojo intereso labui pažymėtina, kad išimtis taip pat galima taikyti pareigai pranešti apie asmens duomenų ištaisymą arba ištrynimą, arba duomenų tvarkymo apribojimui ir teisei į duomenų perkeliamumą.

68

| (72) | Kaip nurodyta 2018 m. DAA 2 priedo 27 straipsnio 1 dalyje ir 28 straipsnio 1 dalyje, Jungtinės Karalystės BDAR išvardytų nuostatų išimtys yra pateisinamos, jeigu taikant nuostatas „būtų užkirstas kelias arba iš esmės pakenkta“ atitinkamo tikslo pasiekimui (69). |
| --- | --- |

(72)

Kaip nurodyta 2018 m. DAA 2 priedo 27 straipsnio 1 dalyje ir 28 straipsnio 1 dalyje, Jungtinės Karalystės BDAR išvardytų nuostatų išimtys yra pateisinamos, jeigu taikant nuostatas „būtų užkirstas kelias arba iš esmės pakenkta“ atitinkamo tikslo pasiekimui (69).

69

| (73) | Kadangi šių išimčių reikšmė užtikrinant veiksmingą asmens teisių įgyvendinimą yra didelė, vykdant nuolatinę šio sprendimo stebėseną bus deramai atsižvelgiama į visus svarbius pokyčius, susijusius su pirmiau minėtų išimčių (šalia išimties, susijusios su veiksmingos imigracijos kontrolės palaikymu, kaip paaiškinta 6 konstatuojamojoje dalyje) aiškinimu ir taikymu praktikoje , įskaitant bet kokius tolesnius teismų praktikos ir Informacijos komisaro gairių bei vykdymo užtikrinimo veiksmų pokyčius (70). |
| --- | --- |

(73)

Kadangi šių išimčių reikšmė užtikrinant veiksmingą asmens teisių įgyvendinimą yra didelė, vykdant nuolatinę šio sprendimo stebėseną bus deramai atsižvelgiama į visus svarbius pokyčius, susijusius su pirmiau minėtų išimčių (šalia išimties, susijusios su veiksmingos imigracijos kontrolės palaikymu, kaip paaiškinta 6 konstatuojamojoje dalyje) aiškinimu ir taikymu praktikoje , įskaitant bet kokius tolesnius teismų praktikos ir Informacijos komisaro gairių bei vykdymo užtikrinimo veiksmų pokyčius (70).

70

2.5.7.   Tolesnio duomenų perdavimo ribojimas

Tolesnio duomenų perdavimo ribojimas

| (74) | Asmens duomenims, perduodamiems iš Europos Sąjungos Jungtinės Karalystės duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams, užtikrinamas apsaugos lygis neturėtų sumažėti tokius duomenis toliau perduodant gavėjams trečiojoje valstybėje. Toks „tolesnis perdavimas“, kuris Jungtinės Karalystės duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų požiūriu laikomas tarptautiniu perdavimu iš Jungtinės Karalystės, turėtų būti leidžiamas tik tada, kai tolesniam gavėjui, esančiam už Jungtinės Karalystės ribų, taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama panašaus lygio apsauga kaip Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje. Dėl šios priežasties Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA taisyklių dėl tarptautinio duomenų perdavimo taikymas yra svarbus veiksnys, siekiant užtikrinti apsaugos tęstinumą tuo atveju, kai asmens duomenys pagal šį sprendimą perduodami iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę. |
| --- | --- |

(74)

Asmens duomenims, perduodamiems iš Europos Sąjungos Jungtinės Karalystės duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams, užtikrinamas apsaugos lygis neturėtų sumažėti tokius duomenis toliau perduodant gavėjams trečiojoje valstybėje. Toks „tolesnis perdavimas“, kuris Jungtinės Karalystės duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų požiūriu laikomas tarptautiniu perdavimu iš Jungtinės Karalystės, turėtų būti leidžiamas tik tada, kai tolesniam gavėjui, esančiam už Jungtinės Karalystės ribų, taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama panašaus lygio apsauga kaip Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje. Dėl šios priežasties Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA taisyklių dėl tarptautinio duomenų perdavimo taikymas yra svarbus veiksnys, siekiant užtikrinti apsaugos tęstinumą tuo atveju, kai asmens duomenys pagal šį sprendimą perduodami iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę.

| (75) | Asmens duomenų tarptautinio perdavimo iš Jungtinės Karalystės tvarka yra nustatyta Jungtinės Karalystės BDAR 44–49 straipsniuose, kaip papildyta 2018 m. DAA, kuri iš esmės yra tokia pat kaip Reglamento (ES) 2016/679 V skyriuje nustatyta tvarka (71). Asmens duomenys į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai gali būti perduodami tik remiantis tinkamumo taisyklėmis (Jungtinės Karalystės atitikmuo sprendimui dėl tinkamumo pagal Reglamentą (ES) 2016/679), arba, jeigu tinkamumo taisyklių nėra, duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui numačius tinkamas apsaugos priemones pagal Jungtinės Karalystės BDAR 46 straipsnį. Jeigu nėra tinkamumo taisyklių arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenys gali būti perduodami tik remiantis Jungtinės Karalystės BDAR 49 straipsnyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

(75)

Asmens duomenų tarptautinio perdavimo iš Jungtinės Karalystės tvarka yra nustatyta Jungtinės Karalystės BDAR 44–49 straipsniuose, kaip papildyta 2018 m. DAA, kuri iš esmės yra tokia pat kaip Reglamento (ES) 2016/679 V skyriuje nustatyta tvarka (71). Asmens duomenys į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai gali būti perduodami tik remiantis tinkamumo taisyklėmis (Jungtinės Karalystės atitikmuo sprendimui dėl tinkamumo pagal Reglamentą (ES) 2016/679), arba, jeigu tinkamumo taisyklių nėra, duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui numačius tinkamas apsaugos priemones pagal Jungtinės Karalystės BDAR 46 straipsnį. Jeigu nėra tinkamumo taisyklių arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenys gali būti perduodami tik remiantis Jungtinės Karalystės BDAR 49 straipsnyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

71

| (76) | Valstybės sekretoriaus priimtose tinkamumo taisyklėse gali būti nustatyta, kad trečiojoje valstybėje (arba trečiosios valstybės teritorijoje arba sektoriuje), tarptautinėje organizacijoje arba tos valstybės, teritorijos, sektoriaus arba organizacijos aprašyme (72) užtikrinama tinkama asmens duomenų apsauga. Vertindamas apsaugos lygio tinkamumą, valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į lygiai tuos pačius aspektus, kuriuos Komisija privalo įvertinti pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 2 dalies a–c punktus, atsižvelgiant į tai, kaip jis išaiškintas Reglamento (ES) 2016/679104 konstatuojamojoje dalyje ir paliktoje galioti ES teismų praktikoje. Tai reiškia, kad vertinant trečiosios valstybės apsaugos lygio tinkamumą, bus taikomas atitinkamas standartas, susiję su tuo, ar ta atitinkama trečioji valstybė užtikrina apsaugos lygį, kuris yra „iš esmės lygiavertis“ Jungtinėje Karalystėje garantuojamai apsaugai. |
| --- | --- |

(76)

Valstybės sekretoriaus priimtose tinkamumo taisyklėse gali būti nustatyta, kad trečiojoje valstybėje (arba trečiosios valstybės teritorijoje arba sektoriuje), tarptautinėje organizacijoje arba tos valstybės, teritorijos, sektoriaus arba organizacijos aprašyme (72) užtikrinama tinkama asmens duomenų apsauga. Vertindamas apsaugos lygio tinkamumą, valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į lygiai tuos pačius aspektus, kuriuos Komisija privalo įvertinti pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 2 dalies a–c punktus, atsižvelgiant į tai, kaip jis išaiškintas Reglamento (ES) 2016/679104 konstatuojamojoje dalyje ir paliktoje galioti ES teismų praktikoje. Tai reiškia, kad vertinant trečiosios valstybės apsaugos lygio tinkamumą, bus taikomas atitinkamas standartas, susiję su tuo, ar ta atitinkama trečioji valstybė užtikrina apsaugos lygį, kuris yra „iš esmės lygiavertis“ Jungtinėje Karalystėje garantuojamai apsaugai.

72

| (77) | Kalbant apie procedūrą pažymėtina, kad tinkamumo taisyklėms taikomi „bendrieji“ procedūriniai reikalavimai, nustatyti 2018 m. DAA 182 straipsnyje. Pagal šią procedūrą valstybės sekretorius privalo konsultuotis su informacijos komisaru tais atvejais, kai siūloma priimti Jungtinės Karalystės tinkamumo taisykles (73). Valstybės sekretoriaus priimtos taisyklės pateikiamos parlamentui ir joms taikoma „neigiamos rezoliucijos“ procedūra, pagal kurią abeji parlamento rūmai gali tikrinti taisykles ir turi galimybę per 40 dienų priimti pasiūlymą dėl taisyklių panaikinimo (74). |
| --- | --- |

(77)

Kalbant apie procedūrą pažymėtina, kad tinkamumo taisyklėms taikomi „bendrieji“ procedūriniai reikalavimai, nustatyti 2018 m. DAA 182 straipsnyje. Pagal šią procedūrą valstybės sekretorius privalo konsultuotis su informacijos komisaru tais atvejais, kai siūloma priimti Jungtinės Karalystės tinkamumo taisykles (73). Valstybės sekretoriaus priimtos taisyklės pateikiamos parlamentui ir joms taikoma „neigiamos rezoliucijos“ procedūra, pagal kurią abeji parlamento rūmai gali tikrinti taisykles ir turi galimybę per 40 dienų priimti pasiūlymą dėl taisyklių panaikinimo (74).

73

74

| (78) | Pagal 2018 m. DAA 17B straipsnio 1 dalį tinkamumo taisyklės turi būti peržiūrimos ne rečiau kaip kas ketverius metus ir valstybės sekretorius privalo nuolat stebėti pokyčius trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose, kurie galėtų daryti poveikį sprendimams nustatyti tinkamumo taisykles arba jas iš dalies pakeisti ar panaikinti. Jeigu valstybės sekretorius sužino, kad nurodyta arba organizacija nebeužtikrina tinkamo asmens duomenų apsaugos lygio, jis privalo, kiek tai įmanoma, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles ir pradėti konsultacijas su atitinkama trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija, kad ištaisytų tinkamos apsaugos lygio trūkumą. Šie procedūriniai aspektai taip pat atsispindi atitinkamuose Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimuose. |
| --- | --- |

(78)

Pagal 2018 m. DAA 17B straipsnio 1 dalį tinkamumo taisyklės turi būti peržiūrimos ne rečiau kaip kas ketverius metus ir valstybės sekretorius privalo nuolat stebėti pokyčius trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose, kurie galėtų daryti poveikį sprendimams nustatyti tinkamumo taisykles arba jas iš dalies pakeisti ar panaikinti. Jeigu valstybės sekretorius sužino, kad nurodyta arba organizacija nebeužtikrina tinkamo asmens duomenų apsaugos lygio, jis privalo, kiek tai įmanoma, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles ir pradėti konsultacijas su atitinkama trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija, kad ištaisytų tinkamos apsaugos lygio trūkumą. Šie procedūriniai aspektai taip pat atsispindi atitinkamuose Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimuose.

| (79) | Jeigu tinkamumo taisyklių nėra, tarptautiniai perdavimai gali vykti tais atvejais, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas pateikė tinkamas apsaugos priemones pagal Jungtinės Karalystės BDAR 46 straipsnį. Šios apsaugos priemonės yra panašios į numatytąsias Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnyje. Jos apima valdžios institucijoms ar įstaigoms teisiškai privalomas ir įgyvendinamas priemones, įmonėms privalomas taisykles (75), standartines duomenų apsaugos sąlygas, patvirtintus elgesio kodeksus, patvirtintus sertifikavimo mechanizmus ir duomenų valdytojų (arba duomenų tvarkytojų) tarpusavio sutarčių sąlygas arba valdžios institucijų administracines taisykles, kurias leido nustatyti informacijos komisaras. Tačiau taisyklės buvo pakeistos procedūriniu požiūriu, kad jos veiktų Jungtinės Karalystės sistemoje, visų pirma kad valstybės sekretorius (17C straipsnis) arba informacijos komisaras (119A straipsnis) pagal 2018 m. DAA galėtų patvirtinti standartines duomenų apsaugos sąlygas. |
| --- | --- |

(79)

Jeigu tinkamumo taisyklių nėra, tarptautiniai perdavimai gali vykti tais atvejais, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas pateikė tinkamas apsaugos priemones pagal Jungtinės Karalystės BDAR 46 straipsnį. Šios apsaugos priemonės yra panašios į numatytąsias Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnyje. Jos apima valdžios institucijoms ar įstaigoms teisiškai privalomas ir įgyvendinamas priemones, įmonėms privalomas taisykles (75), standartines duomenų apsaugos sąlygas, patvirtintus elgesio kodeksus, patvirtintus sertifikavimo mechanizmus ir duomenų valdytojų (arba duomenų tvarkytojų) tarpusavio sutarčių sąlygas arba valdžios institucijų administracines taisykles, kurias leido nustatyti informacijos komisaras. Tačiau taisyklės buvo pakeistos procedūriniu požiūriu, kad jos veiktų Jungtinės Karalystės sistemoje, visų pirma kad valstybės sekretorius (17C straipsnis) arba informacijos komisaras (119A straipsnis) pagal 2018 m. DAA galėtų patvirtinti standartines duomenų apsaugos sąlygas.

75

| (80) | Jeigu nėra sprendimo dėl tinkamumo arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenys gali būti perduodami tik remiantis Jungtinės Karalystės BDAR 49 straipsnyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis (76). Jungtinės Karalystės BDAR nenustatyti jokie reikšmingi šių nukrypti leidžiančių nuostatų pakeitimai, palyginti su atitinkamomis Reglamento (ES) 2016/679 taisyklėmis. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR, kaip ir pagal Reglamentą (ES) 2016/679, tam tikromis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis galima remtis tik jeigu duomenys perduodami retkarčiais (77). Be to, savo gairėse dėl tarptautinių perdavimų informacijos komisaras paaiškina, kad: „Šias nuostatas turėtumėte naudoti kaip tikras bendrosios taisyklės, pagal kurią neturėtumėte atlikti apriboto perdavimo, „išimtis“, išskyrus atvejus, kai tokiam perdavimui taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba galioja nustatytos tinkamos apsaugos priemonės“ (78). Dėl perdavimų, kurie yra būtini atsižvelgiant į svarbias su viešuoju interesu susijusias priežastis (49 straipsnio 1 dalies d punktas), valstybės sekretorius gali priimti taisykles, kuriose nurodo konkrečias aplinkybes, kuriomis asmens duomenų į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai perduoti nebūtina dėl svarbių su viešuoju interesu susijusių priežasčių. Be to, valstybės sekretorius taisyklėmis gali riboti į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai perduodamų asmens duomenų kategoriją, jeigu perdavimo negalima atlikti remiantis tinkamumo taisyklėmis ir jeigu valstybės sekretorius mano, kad apribojimas yra būtinas atsižvelgiant į svarbias priežastis, susijusias su viešuoju interesu. Iki šiol tokios taisyklės dar nepriimtos. |
| --- | --- |

(80)

Jeigu nėra sprendimo dėl tinkamumo arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenys gali būti perduodami tik remiantis Jungtinės Karalystės BDAR 49 straipsnyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis (76). Jungtinės Karalystės BDAR nenustatyti jokie reikšmingi šių nukrypti leidžiančių nuostatų pakeitimai, palyginti su atitinkamomis Reglamento (ES) 2016/679 taisyklėmis. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR, kaip ir pagal Reglamentą (ES) 2016/679, tam tikromis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis galima remtis tik jeigu duomenys perduodami retkarčiais (77). Be to, savo gairėse dėl tarptautinių perdavimų informacijos komisaras paaiškina, kad: „Šias nuostatas turėtumėte naudoti kaip tikras bendrosios taisyklės, pagal kurią neturėtumėte atlikti apriboto perdavimo, „išimtis“, išskyrus atvejus, kai tokiam perdavimui taikomas sprendimas dėl tinkamumo arba galioja nustatytos tinkamos apsaugos priemonės“ (78). Dėl perdavimų, kurie yra būtini atsižvelgiant į svarbias su viešuoju interesu susijusias priežastis (49 straipsnio 1 dalies d punktas), valstybės sekretorius gali priimti taisykles, kuriose nurodo konkrečias aplinkybes, kuriomis asmens duomenų į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai perduoti nebūtina dėl svarbių su viešuoju interesu susijusių priežasčių. Be to, valstybės sekretorius taisyklėmis gali riboti į trečiąją valstybę arba tarptautinei organizacijai perduodamų asmens duomenų kategoriją, jeigu perdavimo negalima atlikti remiantis tinkamumo taisyklėmis ir jeigu valstybės sekretorius mano, kad apribojimas yra būtinas atsižvelgiant į svarbias priežastis, susijusias su viešuoju interesu. Iki šiol tokios taisyklės dar nepriimtos.

76

77

78

| (81) | Ši tarptautinių perdavimų sistema pradėta taikyti pasibaigus pereinamajam laikotarpiui (79). Tačiau 2018 m. DAA 21 priedo 4 dalyje (nustatytoje DAPER taisyklėmis) numatyta, kad pereinamojo laikotarpio pabaigoje laikoma, kad tam tikri asmens duomenų perdavimai yra pagrįsti tinkamumo taisyklėmis. Tai yra perdavimai į EEE valstybę, Gibraltaro teritoriją, Sąjungos institucijai, įstaigai, biurui arba agentūrai, įsteigtai pagal ES sutartį arba ja remiantis, ir į trečiąsias valstybes, kurioms pereinamojo laikotarpio pabaigoje buvo taikomas ES sprendimas dėl tinkamumo. Todėl perdavimai į šias valstybes gali būti toliau atliekami tokia pat tvarka, kaip iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės sekretorius privalo per ketverių metų terminą, t. y. iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, peržiūrėti šias išvadas dėl tinkamumo. Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės institucijų pateiktame paaiškinime, nors valstybės sekretorius tokią peržiūrą turi atlikti iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, į pereinamojo laikotarpio nuostatas laikino galiojimo sąlyga neįtraukta, todėl, jeigu peržiūra iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos nebus užbaigta, atitinkamos pereinamojo laikotarpio nuostatos savaime nenustos galioti. |
| --- | --- |

(81)

Ši tarptautinių perdavimų sistema pradėta taikyti pasibaigus pereinamajam laikotarpiui (79). Tačiau 2018 m. DAA 21 priedo 4 dalyje (nustatytoje DAPER taisyklėmis) numatyta, kad pereinamojo laikotarpio pabaigoje laikoma, kad tam tikri asmens duomenų perdavimai yra pagrįsti tinkamumo taisyklėmis. Tai yra perdavimai į EEE valstybę, Gibraltaro teritoriją, Sąjungos institucijai, įstaigai, biurui arba agentūrai, įsteigtai pagal ES sutartį arba ja remiantis, ir į trečiąsias valstybes, kurioms pereinamojo laikotarpio pabaigoje buvo taikomas ES sprendimas dėl tinkamumo. Todėl perdavimai į šias valstybes gali būti toliau atliekami tokia pat tvarka, kaip iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės sekretorius privalo per ketverių metų terminą, t. y. iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, peržiūrėti šias išvadas dėl tinkamumo. Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės institucijų pateiktame paaiškinime, nors valstybės sekretorius tokią peržiūrą turi atlikti iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, į pereinamojo laikotarpio nuostatas laikino galiojimo sąlyga neįtraukta, todėl, jeigu peržiūra iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos nebus užbaigta, atitinkamos pereinamojo laikotarpio nuostatos savaime nenustos galioti.

79

| (82) | Galiausiai, kalbant apie būsimą Jungtinės Karalystės tarptautinio perdavimo režimo raidą – priimant naujas tinkamumo taisykles, sudarant tarptautinius susitarimus arba plėtojant kitus perdavimo mechanizmus – Komisija atidžiai stebės padėtį ir vertins, ar įvairūs perdavimo mechanizmai naudojami visais atvejais užtikrinant reikiamą apsaugą, ir, jei ji užtikrinama nenuosekliai, prireikus imsis atitinkamų priemonių galimam neigiamam poveikiui pašalinti (žr. (278)–(287) konstatuojamąsias dalis). Kadangi ES ir Jungtinė Karalystė taiko panašias tarptautinio duomenų perdavimo taisykles, manoma, kad problemų taip pat būtų galima išvengti bendradarbiaujant, keičiantis informacija ir dalijantis patirtimi, be kita ko, tarp Informacijos komisaro ir EDAV. |
| --- | --- |

(82)

Galiausiai, kalbant apie būsimą Jungtinės Karalystės tarptautinio perdavimo režimo raidą – priimant naujas tinkamumo taisykles, sudarant tarptautinius susitarimus arba plėtojant kitus perdavimo mechanizmus – Komisija atidžiai stebės padėtį ir vertins, ar įvairūs perdavimo mechanizmai naudojami visais atvejais užtikrinant reikiamą apsaugą, ir, jei ji užtikrinama nenuosekliai, prireikus imsis atitinkamų priemonių galimam neigiamam poveikiui pašalinti (žr. (278)–(287) konstatuojamąsias dalis). Kadangi ES ir Jungtinė Karalystė taiko panašias tarptautinio duomenų perdavimo taisykles, manoma, kad problemų taip pat būtų galima išvengti bendradarbiaujant, keičiantis informacija ir dalijantis patirtimi, be kita ko, tarp Informacijos komisaro ir EDAV.

2.5.8.   Atskaitomybė

Atskaitomybė

| (83) | Pagal atskaitomybės principą duomenis tvarkantys subjektai privalo nustatyti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad veiksmingai laikytųsi savo duomenų apsaugos prievolių ir galėtų įrodyti (visų pirma kompetentingai priežiūros institucijai), kad jų laikosi. |
| --- | --- |

(83)

Pagal atskaitomybės principą duomenis tvarkantys subjektai privalo nustatyti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad veiksmingai laikytųsi savo duomenų apsaugos prievolių ir galėtų įrodyti (visų pirma kompetentingai priežiūros institucijai), kad jų laikosi.

| (84) | Reglamente (ES) 2016/679 numatytas atskaitomybės principas buvo paliktas galioti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 2 dalyje be jokių esminių pakeitimų, be to, tas pats pasakytina apie 24 straipsnį dėl duomenų valdytojo atsakomybės, 25 straipsnį dėl pritaikytosios ir standartizuotosios duomenų apsaugos ir 30 straipsnį dėl duomenų tvarkymo veiklos įrašų. Taip pat palikti galioti 35 ir 36 straipsniai dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimo ir išankstinių konsultacijų su priežiūros institucija. Reglamento (ES) 2016/679 37–39 straipsniai dėl duomenų apsaugos pareigūnų paskyrimo ir užduočių Jungtinės Karalystės BDAR palikti galioti be jokių esminių pakeitimų. Be to, Reglamento (ES) 2016/679 40 ir 42 straipsnių dėl elgesio kodeksų ir sertifikavimo nuostatos buvo paliktos galioti Jungtinės Karalystės BDAR (80). |
| --- | --- |

(84)

Reglamente (ES) 2016/679 numatytas atskaitomybės principas buvo paliktas galioti Jungtinės Karalystės BDAR 5 straipsnio 2 dalyje be jokių esminių pakeitimų, be to, tas pats pasakytina apie 24 straipsnį dėl duomenų valdytojo atsakomybės, 25 straipsnį dėl pritaikytosios ir standartizuotosios duomenų apsaugos ir 30 straipsnį dėl duomenų tvarkymo veiklos įrašų. Taip pat palikti galioti 35 ir 36 straipsniai dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimo ir išankstinių konsultacijų su priežiūros institucija. Reglamento (ES) 2016/679 37–39 straipsniai dėl duomenų apsaugos pareigūnų paskyrimo ir užduočių Jungtinės Karalystės BDAR palikti galioti be jokių esminių pakeitimų. Be to, Reglamento (ES) 2016/679 40 ir 42 straipsnių dėl elgesio kodeksų ir sertifikavimo nuostatos buvo paliktos galioti Jungtinės Karalystės BDAR (80).

80

2.6.   Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas

Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas

2.6.1.   Nepriklausoma priežiūra

Nepriklausoma priežiūra

| (85) | Siekiant užtikrinti, kad tinkamas duomenų apsaugos lygis būtų užtikrinamas praktiškai, reikalinga nepriklausoma priežiūros institucija, kuriai suteikti įgaliojimai stebėti, kaip laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. Atlikdama savo pareigas ir naudodamasi savo įgaliojimais ši institucija turėtų veikti visiškai nepriklausomai ir nešališkai. |
| --- | --- |

(85)

Siekiant užtikrinti, kad tinkamas duomenų apsaugos lygis būtų užtikrinamas praktiškai, reikalinga nepriklausoma priežiūros institucija, kuriai suteikti įgaliojimai stebėti, kaip laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. Atlikdama savo pareigas ir naudodamasi savo įgaliojimais ši institucija turėtų veikti visiškai nepriklausomai ir nešališkai.

| (86) | Jungtinėje Karalystėje informacijos komisaras atsako už Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą. Informacijos komisaras yra vienasmenis subjektas – atskiras juridinis asmuo, kurį sudaro vienas fizinis asmuo. Informacijos komisarui dirbti padeda biuras. 2020 m. kovo 31 d. Informacijos komisaro biure dirbo 768 nuolatiniai darbuotojai (81). Informacijos komisarui padeda Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentas (82). |
| --- | --- |

(86)

Jungtinėje Karalystėje informacijos komisaras atsako už Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą. Informacijos komisaras yra vienasmenis subjektas – atskiras juridinis asmuo, kurį sudaro vienas fizinis asmuo. Informacijos komisarui dirbti padeda biuras. 2020 m. kovo 31 d. Informacijos komisaro biure dirbo 768 nuolatiniai darbuotojai (81). Informacijos komisarui padeda Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentas (82).

81

82

| (87) | Komisaro nepriklausomumas aiškiai nustatytas Jungtinės Karalystės BDAR 52 straipsnyje, kuris, palyginti su BDAR 52 straipsnio 1–3 dalimis, iš esmės nepakeistas. Vykdydamas savo užduotis ir įgyvendindamas savo įgaliojimus pagal Jungtinės Karalystės BDAR, komisaras privalo veikti visiškai nepriklausomai, išlikti nepriklausomas nuo tiesioginės ar netiesioginės išorės įtakos, atsižvelgiant į tas užduotis ir įgaliojimus, taip pat neturėtų siekti gauti nurodymų iš kokių nors asmenų ar jais vadovautis. Komisaras taip pat privalo neatlikti jokių veiksmų, nesuderinamų su jo pareigomis, ir eidamas pareigas negali užsiimti jokia kita nesuderinama profesija, nepaisant to, ar už ją mokamas atlygis, ar ne. |
| --- | --- |

(87)

Komisaro nepriklausomumas aiškiai nustatytas Jungtinės Karalystės BDAR 52 straipsnyje, kuris, palyginti su BDAR 52 straipsnio 1–3 dalimis, iš esmės nepakeistas. Vykdydamas savo užduotis ir įgyvendindamas savo įgaliojimus pagal Jungtinės Karalystės BDAR, komisaras privalo veikti visiškai nepriklausomai, išlikti nepriklausomas nuo tiesioginės ar netiesioginės išorės įtakos, atsižvelgiant į tas užduotis ir įgaliojimus, taip pat neturėtų siekti gauti nurodymų iš kokių nors asmenų ar jais vadovautis. Komisaras taip pat privalo neatlikti jokių veiksmų, nesuderinamų su jo pareigomis, ir eidamas pareigas negali užsiimti jokia kita nesuderinama profesija, nepaisant to, ar už ją mokamas atlygis, ar ne.

| (88) | Informacijos komisaro skyrimo ir pašalinimo iš pareigų sąlygos nustatytos 2018 m. DAA 12 priede. Informacijos komisarą skiria Jos Didenybė, atsižvelgdama į vyriausybės rekomendaciją, ir paskelbdama sąžiningą ir atvirą konkursą. Kandidatas privalo turėti tinkamą kvalifikaciją, įgūdžius ir kompetenciją. Pagal Valstybės pareigūnų valdymo kodeksą (83) skiriamų kandidatų sąrašą sudaro patariamojo vertintojų kolegija. Prieš Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentui priimant galutinį sprendimą, atitinkamas parlamento atskirasis komitetas privalo atlikti patikrinimą iki paskyrimo. Komiteto nuomonė skelbiama viešai (84). |
| --- | --- |

(88)

Informacijos komisaro skyrimo ir pašalinimo iš pareigų sąlygos nustatytos 2018 m. DAA 12 priede. Informacijos komisarą skiria Jos Didenybė, atsižvelgdama į vyriausybės rekomendaciją, ir paskelbdama sąžiningą ir atvirą konkursą. Kandidatas privalo turėti tinkamą kvalifikaciją, įgūdžius ir kompetenciją. Pagal Valstybės pareigūnų valdymo kodeksą (83) skiriamų kandidatų sąrašą sudaro patariamojo vertintojų kolegija. Prieš Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentui priimant galutinį sprendimą, atitinkamas parlamento atskirasis komitetas privalo atlikti patikrinimą iki paskyrimo. Komiteto nuomonė skelbiama viešai (84).

83

84

| (89) | Informacijos komisaro kadencija trunka septynerius metus. Asmuo negali eiti informacijos komisaro pareigų dvi kadencijas iš eilės. Informacijos komisarą iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų parlamento rūmų prašymu (85). Nė vienam iš parlamento rūmų negalima pateikti prašymo atleisti iš pareigų informacijos komisarą, kol ministras nepateikė ataskaitos, kurioje nurodoma, kad jis yra įsitikinęs, jog informacijos komisaras yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo ir (arba) komisaras nebeatitinka sąlygų, keliamų komisaro funkcijų vykdymui (86). |
| --- | --- |

(89)

Informacijos komisaro kadencija trunka septynerius metus. Asmuo negali eiti informacijos komisaro pareigų dvi kadencijas iš eilės. Informacijos komisarą iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų parlamento rūmų prašymu (85). Nė vienam iš parlamento rūmų negalima pateikti prašymo atleisti iš pareigų informacijos komisarą, kol ministras nepateikė ataskaitos, kurioje nurodoma, kad jis yra įsitikinęs, jog informacijos komisaras yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo ir (arba) komisaras nebeatitinka sąlygų, keliamų komisaro funkcijų vykdymui (86).

85

86

| (90) | Informacijos komisaro veikla finansuojama iš trijų šaltinių: i) duomenų valdytojų sumokamų duomenų apsaugos mokesčių, kurie nustatomi valstybės sekretoriaus taisyklėse (87) (2018 m. Duomenų apsaugos (mokesčiai ir informacija) taisyklės) ir sudaro 85–90 proc. metinio biuro biudžeto (88); ii) dotacijos forma vyriausybės informacijos komisarui sumokėtos pagalbos. Dotacijos forma sumokėta pagalba iš esmės naudojama informacijos komisaro veiklos išlaidoms, kurios patiriamos vykdant su duomenų apsauga nesusijusias užduotis, sumokėti (89), ir iii) už paslaugas sumokėtų mokesčių (90). Dabar tokie mokesčiai apskritai nerenkami. |
| --- | --- |

(90)

Informacijos komisaro veikla finansuojama iš trijų šaltinių: i) duomenų valdytojų sumokamų duomenų apsaugos mokesčių, kurie nustatomi valstybės sekretoriaus taisyklėse (87) (2018 m. Duomenų apsaugos (mokesčiai ir informacija) taisyklės) ir sudaro 85–90 proc. metinio biuro biudžeto (88); ii) dotacijos forma vyriausybės informacijos komisarui sumokėtos pagalbos. Dotacijos forma sumokėta pagalba iš esmės naudojama informacijos komisaro veiklos išlaidoms, kurios patiriamos vykdant su duomenų apsauga nesusijusias užduotis, sumokėti (89), ir iii) už paslaugas sumokėtų mokesčių (90). Dabar tokie mokesčiai apskritai nerenkami.

87

88

89

90

| (91) | Informacijos komisaro bendrosios funkcijos, susijusios su asmens duomenų, kuriems taikomas Jungtinės Karalystės BDAR, tvarkymu, nustatytos Jungtinės Karalystės BDAR 57 straipsnyje, kuris yra beveik identiškas atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 taisyklėms. Tarp jo funkcijų – Jungtinės Karalystės BDAR stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informavimo skatinimas, duomenų subjektų pateiktų skundų nagrinėjimas, tyrimų atlikimas ir pan. Be to, 2018 m. DAA 115 straipsnyje nustatytos kitos bendrosios komisaro funkcijos, tarp kurių – pareiga konsultuoti parlamentą, vyriausybę ir kitas institucijas bei įstaigas teisės aktų ir administracinių priemonių, susijusių su asmenų teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis, klausimais, ir įgaliojimai komisaro iniciatyva arba paprašius priimti parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms ir įstaigoms bei visuomenei skirtas nuomones bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu. Siekiant išlaikyti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Tačiau teismų priežiūrą užtikrina specializuotos įstaigos (žr. (99)–(103) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(91)

Informacijos komisaro bendrosios funkcijos, susijusios su asmens duomenų, kuriems taikomas Jungtinės Karalystės BDAR, tvarkymu, nustatytos Jungtinės Karalystės BDAR 57 straipsnyje, kuris yra beveik identiškas atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 taisyklėms. Tarp jo funkcijų – Jungtinės Karalystės BDAR stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informavimo skatinimas, duomenų subjektų pateiktų skundų nagrinėjimas, tyrimų atlikimas ir pan. Be to, 2018 m. DAA 115 straipsnyje nustatytos kitos bendrosios komisaro funkcijos, tarp kurių – pareiga konsultuoti parlamentą, vyriausybę ir kitas institucijas bei įstaigas teisės aktų ir administracinių priemonių, susijusių su asmenų teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis, klausimais, ir įgaliojimai komisaro iniciatyva arba paprašius priimti parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms ir įstaigoms bei visuomenei skirtas nuomones bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu. Siekiant išlaikyti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Tačiau teismų priežiūrą užtikrina specializuotos įstaigos (žr. (99)–(103) konstatuojamąsias dalis).

2.6.2.   Vykdymo užtikrinimas, įskaitant sankcijas

Vykdymo užtikrinimas, įskaitant sankcijas

| (92) | Informacijos komisaro įgaliojimai išdėstyti Jungtinės Karalystės BDAR 58 straipsnyje, kuriame nėra jokių esminių pakeitimų, palyginti su atitinkamu Reglamento (ES) 2016/679 straipsniu. 2018 m. DAA nustatytos papildomos taisyklės, kuriose apibūdinti šių įgaliojimų įgyvendinimo būdai. Komisaras turi įgaliojimus visų pirma: a) įpareigoti duomenų valdytoją ir duomenų tvarkytoją (ir tam tikrais atvejais bet kurį kitą asmenį) pateikti būtiną informaciją informacinio pranešimo forma („informacinis pranešimas“ (91); b) atlikti tyrimus ir auditus ir pateikti vertinimo pranešimą, kuriame gali reikalauti, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas leistų komisarui patekti į konkrečias patalpas, patikrinti arba išnagrinėti dokumentus arba patikrinti ir apžiūrėti įrangą, duomenų valdytojų vardu apklausti asmens duomenis tvarkančius asmenis („vertinimo pranešimas“) (92); c) kitais būdais gauti prieigą prie duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentų ir patekti į jų patalpas pagal 2018 m. DAA 154 straipsnį („įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą“); d) įgyvendinti taisomuosius įgaliojimus, įskaitant įspėjimų arba papeikimų skyrimą, arba duoti nurodymus parengtame vykdymo pranešime, kuriame reikalaujama, kad duomenų valdytojai / duomenų tvarkytojai imtųsi konkrečių veiksmų arba jų nesiimtų, įskaitant nurodymą duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui atlikti bet kurį Jungtinės Karalystės BDAR 58 straipsnio 2 dalies c–g ir j punktuose nurodytą veiksmą („vykdymo pranešimas“) (93), ir e) skirti administracines baudas paskelbdamas pranešimą apie nuobaudą („pranešimas apie nuobaudą“) (94). Šis dokumentas gali būti išduotas ir tuo atveju, jei valdžios institucija nesilaikė Jungtinės Karalystės BDAR nuostatų (95). |
| --- | --- |

(92)

Informacijos komisaro įgaliojimai išdėstyti Jungtinės Karalystės BDAR 58 straipsnyje, kuriame nėra jokių esminių pakeitimų, palyginti su atitinkamu Reglamento (ES) 2016/679 straipsniu. 2018 m. DAA nustatytos papildomos taisyklės, kuriose apibūdinti šių įgaliojimų įgyvendinimo būdai. Komisaras turi įgaliojimus visų pirma: a) įpareigoti duomenų valdytoją ir duomenų tvarkytoją (ir tam tikrais atvejais bet kurį kitą asmenį) pateikti būtiną informaciją informacinio pranešimo forma („informacinis pranešimas“ (91); b) atlikti tyrimus ir auditus ir pateikti vertinimo pranešimą, kuriame gali reikalauti, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas leistų komisarui patekti į konkrečias patalpas, patikrinti arba išnagrinėti dokumentus arba patikrinti ir apžiūrėti įrangą, duomenų valdytojų vardu apklausti asmens duomenis tvarkančius asmenis („vertinimo pranešimas“) (92); c) kitais būdais gauti prieigą prie duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentų ir patekti į jų patalpas pagal 2018 m. DAA 154 straipsnį („įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą“); d) įgyvendinti taisomuosius įgaliojimus, įskaitant įspėjimų arba papeikimų skyrimą, arba duoti nurodymus parengtame vykdymo pranešime, kuriame reikalaujama, kad duomenų valdytojai / duomenų tvarkytojai imtųsi konkrečių veiksmų arba jų nesiimtų, įskaitant nurodymą duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui atlikti bet kurį Jungtinės Karalystės BDAR 58 straipsnio 2 dalies c–g ir j punktuose nurodytą veiksmą („vykdymo pranešimas“) (93), ir e) skirti administracines baudas paskelbdamas pranešimą apie nuobaudą („pranešimas apie nuobaudą“) (94). Šis dokumentas gali būti išduotas ir tuo atveju, jei valdžios institucija nesilaikė Jungtinės Karalystės BDAR nuostatų (95).

91

92

93

94

95

| (93) | Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų plane aprašytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą (96). Vykdymo pranešime, pateiktame reaguojant į duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo klaidą, gali būti tik nustatyti reikalavimai, kurie, komisaro manymu, yra tinkami siekiant ištaisyti klaidą. Vykdymo pranešimas ir pranešimas apie nuobaudą gali būti priimami tik dėl duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo padarytų Jungtinės Karalystės BDAR II skyriaus (duomenų tvarkymo principai), 12–22 straipsnių (duomenų subjekto teisės), 25–39 straipsnių (duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų pareigos) ir 44–49 straipsnių (tarptautiniai duomenų perdavimai) pažeidimų. Vykdymo pranešimas taip pat gali būti teikiamas, jeigu duomenų valdytojas nesilaikė reikalavimo sumokėti mokesčio, nustatyto pagal 2018 m. DAA 137 straipsnį priimtose taisyklėse. Be to, vykdymo pranešimas gali būti pateikiamas stebėsenos įstaigai pagal 41 straipsnį arba sertifikavimo paslaugų teikėjui, jeigu jie nesilaiko savo pareigų pagal Jungtinės Karalystės BDAR. Pranešimas apie nuobaudą taip pat gali būti įteikiamas asmeniui, kuris nesilaikė informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo. |
| --- | --- |

(93)

Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų plane aprašytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą (96). Vykdymo pranešime, pateiktame reaguojant į duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo klaidą, gali būti tik nustatyti reikalavimai, kurie, komisaro manymu, yra tinkami siekiant ištaisyti klaidą. Vykdymo pranešimas ir pranešimas apie nuobaudą gali būti priimami tik dėl duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo padarytų Jungtinės Karalystės BDAR II skyriaus (duomenų tvarkymo principai), 12–22 straipsnių (duomenų subjekto teisės), 25–39 straipsnių (duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų pareigos) ir 44–49 straipsnių (tarptautiniai duomenų perdavimai) pažeidimų. Vykdymo pranešimas taip pat gali būti teikiamas, jeigu duomenų valdytojas nesilaikė reikalavimo sumokėti mokesčio, nustatyto pagal 2018 m. DAA 137 straipsnį priimtose taisyklėse. Be to, vykdymo pranešimas gali būti pateikiamas stebėsenos įstaigai pagal 41 straipsnį arba sertifikavimo paslaugų teikėjui, jeigu jie nesilaiko savo pareigų pagal Jungtinės Karalystės BDAR. Pranešimas apie nuobaudą taip pat gali būti įteikiamas asmeniui, kuris nesilaikė informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo.

96

| (94) | Pranešime apie nuobaudą reikalaujama, kad asmuo sumokėtų informacijos komisarui pranešime nurodytą sumą. Nuspręsdamas, ar asmeniui įteikti pranešimą apie nuobaudą, ir nustatydamas nuobaudos dydį, informacijos komisaras privalo atsižvelgti į Jungtinės Karalystės BDAR 83 straipsnio 1 ir 2 dalyse išvardytus aspektus, kurie yra identiški Reglamente (ES) 2016/679 nustatytoms atitinkamoms taisyklėms (97). Pagal 83 straipsnio 4 ir 5 dalis didžiausia administracinių baudų už tose nuostatose nurodytų pareigų nesilaikymą suma atitinkamai yra 8 700 000 arba 17 500 000 GBP. Jeigu pažeidimą padaro įmonė, informacijos komisaras, skirdamas baudas, taip pat gali nurodyti, kad jos dydis atitinka pasaulinės metinės apyvartos procentinę dalį, jei ji didesnė. Kaip ir lygiavertėse Reglamento (ES) 2016/679 nuostatose, šios sumos 83 straipsnio 4 ir 5 dalyse atitinkamai sudaro 2 proc. ir 4 proc. Jeigu nesilaikoma informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo reikalavimų, didžiausia nuobaudos, kurią galima skirti įteikiant pranešimą apie nuobaudą, yra 17 500 000 GBP arba įmonės atveju – 4 proc. pasaulinės metinės apyvartos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė. |
| --- | --- |

(94)

Pranešime apie nuobaudą reikalaujama, kad asmuo sumokėtų informacijos komisarui pranešime nurodytą sumą. Nuspręsdamas, ar asmeniui įteikti pranešimą apie nuobaudą, ir nustatydamas nuobaudos dydį, informacijos komisaras privalo atsižvelgti į Jungtinės Karalystės BDAR 83 straipsnio 1 ir 2 dalyse išvardytus aspektus, kurie yra identiški Reglamente (ES) 2016/679 nustatytoms atitinkamoms taisyklėms (97). Pagal 83 straipsnio 4 ir 5 dalis didžiausia administracinių baudų už tose nuostatose nurodytų pareigų nesilaikymą suma atitinkamai yra 8 700 000 arba 17 500 000 GBP. Jeigu pažeidimą padaro įmonė, informacijos komisaras, skirdamas baudas, taip pat gali nurodyti, kad jos dydis atitinka pasaulinės metinės apyvartos procentinę dalį, jei ji didesnė. Kaip ir lygiavertėse Reglamento (ES) 2016/679 nuostatose, šios sumos 83 straipsnio 4 ir 5 dalyse atitinkamai sudaro 2 proc. ir 4 proc. Jeigu nesilaikoma informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo reikalavimų, didžiausia nuobaudos, kurią galima skirti įteikiant pranešimą apie nuobaudą, yra 17 500 000 GBP arba įmonės atveju – 4 proc. pasaulinės metinės apyvartos, priklausomai nuo to, kuri suma yra didesnė.

97

| (95) | Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA taip pat sustiprinti kiti informacijos komisaro įgaliojimai. Pavyzdžiui, komisaras dabar gali atlikti privalomus visų duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų auditus naudodamas vertinimo pranešimus, o pagal ankstesnius teisės aktus, t. y. 1998 m. Duomenų apsaugos aktą, komisarui šie įgaliojimai buvo suteikti tik dėl centrinės valdžios ir sveikatos organizacijų, o kiti subjektai turėjo duoti sutikimą būti audituojami. |
| --- | --- |

(95)

Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA taip pat sustiprinti kiti informacijos komisaro įgaliojimai. Pavyzdžiui, komisaras dabar gali atlikti privalomus visų duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų auditus naudodamas vertinimo pranešimus, o pagal ankstesnius teisės aktus, t. y. 1998 m. Duomenų apsaugos aktą, komisarui šie įgaliojimai buvo suteikti tik dėl centrinės valdžios ir sveikatos organizacijų, o kiti subjektai turėjo duoti sutikimą būti audituojami.

| (96) | Nuo Reglamento (ES) 2016/679 įsigaliojimo informacijos komisaras kasmet išnagrinėja apytiksliai 40 000 duomenų subjektų skundų (98) ir, , be kita ko, atlieka apytiksliai 2 000ex officio tyrimų (99). Dauguma skundų yra susiję su teisėmis susipažinti ir duomenų atskleidimu. Atsižvelgdamas į savo tyrimus, komisaras įvairiuose sektoriuose imasi vykdymo priemonių. Konkrečiau, remiantis naujausia Informacijos komisaro (2019–2020 m.) metine ataskaita (100), ataskaitiniu laikotarpiu komisaras priėmė 54 informacijos pranešimus, 8 vertinimo pranešimus, 7 vykdymo pranešimus, 4 įspėjimus, 8 pranešimus dėl patraukimo atsakomybėn ir 15 pranešimų dėl baudų (101). |
| --- | --- |

(96)

Nuo Reglamento (ES) 2016/679 įsigaliojimo informacijos komisaras kasmet išnagrinėja apytiksliai 40 000 duomenų subjektų skundų (98) ir, , be kita ko, atlieka apytiksliai 2 000ex officio tyrimų (99). Dauguma skundų yra susiję su teisėmis susipažinti ir duomenų atskleidimu. Atsižvelgdamas į savo tyrimus, komisaras įvairiuose sektoriuose imasi vykdymo priemonių. Konkrečiau, remiantis naujausia Informacijos komisaro (2019–2020 m.) metine ataskaita (100), ataskaitiniu laikotarpiu komisaras priėmė 54 informacijos pranešimus, 8 vertinimo pranešimus, 7 vykdymo pranešimus, 4 įspėjimus, 8 pranešimus dėl patraukimo atsakomybėn ir 15 pranešimų dėl baudų (101).

98

ex officio

99

100

101

| (97) | Šiuo atveju taip pat skirtos kelios didelės baudos pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir 2018 m. DAA. Visų pirma 2020 m. spalio mėn. informacijos komisaras Didžiosios Britanijos oro bendrovei skyrė 20 mln. GBP baudą už duomenų apsaugos pažeidimą, nuo kurio nukentėjo daugiau nei 400 000 klientų. 2020 m. spalio pabaigoje tarptautiniam viešbučių tinklui skirta 18,4 mln. GBP bauda už tai, kad jis neužtikrino milijonų klientų asmens duomenų saugumo, o 2020 m. lapkričio mėn. Didžiosios Britanijos paslaugų teikėjui, internete parduodančiam bilietus į renginius, buvo skirta 1,25 mln. GBP bauda už tai, kad jis neapsaugojo klientų mokėjimų duomenų (102). |
| --- | --- |

(97)

Šiuo atveju taip pat skirtos kelios didelės baudos pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir 2018 m. DAA. Visų pirma 2020 m. spalio mėn. informacijos komisaras Didžiosios Britanijos oro bendrovei skyrė 20 mln. GBP baudą už duomenų apsaugos pažeidimą, nuo kurio nukentėjo daugiau nei 400 000 klientų. 2020 m. spalio pabaigoje tarptautiniam viešbučių tinklui skirta 18,4 mln. GBP bauda už tai, kad jis neužtikrino milijonų klientų asmens duomenų saugumo, o 2020 m. lapkričio mėn. Didžiosios Britanijos paslaugų teikėjui, internete parduodančiam bilietus į renginius, buvo skirta 1,25 mln. GBP bauda už tai, kad jis neapsaugojo klientų mokėjimų duomenų (102).

102

| (98) | Be informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, kurie aprašyti (92) konstatuojamojoje dalyje, tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jų padarymą gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Tai taikoma, pvz., kai sąmoningai arba dėl neatsargumo gaunami arba atskleidžiami asmens duomenys be duomenų valdytojo sutikimo, sudaromos sąlygos be duomenų valdytojo sutikimo atskleisti asmens duomenis kitam asmeniui (103), iš naujo nustatoma informacija, kuri yra nuasmeninti asmens duomenys, be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (104), tyčia trukdoma komisarui įgyvendinti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu laikantis tarptautinių pareigų (105), pateikiami neteisingi pareiškimai atsakant į informacinį pranešimą arba sunaikinama su informaciniu pranešimu ir vertinimo pranešimu susijusi informacija (106). |
| --- | --- |

(98)

Be informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, kurie aprašyti (92) konstatuojamojoje dalyje, tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jų padarymą gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Tai taikoma, pvz., kai sąmoningai arba dėl neatsargumo gaunami arba atskleidžiami asmens duomenys be duomenų valdytojo sutikimo, sudaromos sąlygos be duomenų valdytojo sutikimo atskleisti asmens duomenis kitam asmeniui (103), iš naujo nustatoma informacija, kuri yra nuasmeninti asmens duomenys, be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (104), tyčia trukdoma komisarui įgyvendinti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu laikantis tarptautinių pareigų (105), pateikiami neteisingi pareiškimai atsakant į informacinį pranešimą arba sunaikinama su informaciniu pranešimu ir vertinimo pranešimu susijusi informacija (106).

103

104

105

106

2.6.3.   Teismų vykdoma priežiūra

Teismų vykdoma priežiūra

| (99) | Teismų ir teisminių institucijų vykdomo asmens duomenų tvarkymo priežiūra yra dvejopa. Jeigu teisėjo pareigas einantis asmuo arba teismas veikia neturėdamas teisminių įgaliojimų, priežiūrą vykdo informacijos komisaras. Jeigu duomenų valdytojas veikia turėdamas teisminius įgaliojimus, Informacijos komisaras negali vykdyti savo priežiūros funkcijų (107), o priežiūrą vykdo specialios įstaigos. Šis požiūris atsispindi Reglamente (ES) 2016/679 (55 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

(99)

Teismų ir teisminių institucijų vykdomo asmens duomenų tvarkymo priežiūra yra dvejopa. Jeigu teisėjo pareigas einantis asmuo arba teismas veikia neturėdamas teisminių įgaliojimų, priežiūrą vykdo informacijos komisaras. Jeigu duomenų valdytojas veikia turėdamas teisminius įgaliojimus, Informacijos komisaras negali vykdyti savo priežiūros funkcijų (107), o priežiūrą vykdo specialios įstaigos. Šis požiūris atsispindi Reglamente (ES) 2016/679 (55 straipsnio 3 dalis).

107

| (100) | Visų pirma pažymėtina, kad antruoju atveju Anglijos ir Velso teismų ir Anglijos ir Velso pirmosios ir aukštesnės instancijos specializuotų teismų priežiūrą atlieka Teisminė duomenų apsaugos kolegija (108). Be to, lordas vyriausiasis teisėjas ir vyresnysis specializuotų teismų pirmininkas paskelbtame pareiškime dėl privatumo (109) nurodo, kaip Anglijos ir Velso teismai tvarko asmens duomenis teisminių funkcijų vykdymo tikslais. Panašų pranešimą yra paskelbę Šiaurės Airijos (110) ir Škotijos teisėjai (111). |
| --- | --- |

(100)

Visų pirma pažymėtina, kad antruoju atveju Anglijos ir Velso teismų ir Anglijos ir Velso pirmosios ir aukštesnės instancijos specializuotų teismų priežiūrą atlieka Teisminė duomenų apsaugos kolegija (108). Be to, lordas vyriausiasis teisėjas ir vyresnysis specializuotų teismų pirmininkas paskelbtame pareiškime dėl privatumo (109) nurodo, kaip Anglijos ir Velso teismai tvarko asmens duomenis teisminių funkcijų vykdymo tikslais. Panašų pranešimą yra paskelbę Šiaurės Airijos (110) ir Škotijos teisėjai (111).

108

109

110

111

| (101) | Be to, Šiaurės Airijoje Šiaurės Airijos lordas vyriausiasis teisėjas paskyrė Aukštojo teismo teisėją eiti už duomenų priežiūrą atsakingo teisėjo pareigas (112). Jis taip pat paskelbė Šiaurės Airijos teisėjams skirtas gaires dėl veiksmų, kurių reikia imtis praradus duomenis arba tuo atveju, jeigu jie gali būti prarasti, ir gaires dėl to, kokia tvarka reikia spręsti visus su tuo susijusius klausimus (113). |
| --- | --- |

(101)

Be to, Šiaurės Airijoje Šiaurės Airijos lordas vyriausiasis teisėjas paskyrė Aukštojo teismo teisėją eiti už duomenų priežiūrą atsakingo teisėjo pareigas (112). Jis taip pat paskelbė Šiaurės Airijos teisėjams skirtas gaires dėl veiksmų, kurių reikia imtis praradus duomenis arba tuo atveju, jeigu jie gali būti prarasti, ir gaires dėl to, kokia tvarka reikia spręsti visus su tuo susijusius klausimus (113).

112

113

| (102) | Škotijoje lordas pirmininkas paskyrė už duomenų priežiūrą atsakingą teisėją tirti bet kokius skundus, kurie teikiami remiantis su duomenų apsauga susijusiais pagrindais. Tai nustatyta teisminio skundų nagrinėjimo taisyklėse, kurios yra identiškos Anglijoje ir Velse nustatytoms taisyklėms (114). |
| --- | --- |

(102)

Škotijoje lordas pirmininkas paskyrė už duomenų priežiūrą atsakingą teisėją tirti bet kokius skundus, kurie teikiami remiantis su duomenų apsauga susijusiais pagrindais. Tai nustatyta teisminio skundų nagrinėjimo taisyklėse, kurios yra identiškos Anglijoje ir Velse nustatytoms taisyklėms (114).

114

| (103) | Galiausiai Aukščiausiajame Teisme vienam iš jo teisėjų pavedama duomenų apsaugos priežiūros funkcija. |
| --- | --- |

(103)

Galiausiai Aukščiausiajame Teisme vienam iš jo teisėjų pavedama duomenų apsaugos priežiūros funkcija.

2.6.4.   Teisių gynimas

Teisių gynimas

| (104) | Siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą ir, visų pirma, individualių teisių įgyvendinimą, duomenų subjektui turėtų būti suteikta veiksmingų administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių, įskaitant kompensaciją už patirtą žalą. |
| --- | --- |

(104)

Siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą ir, visų pirma, individualių teisių įgyvendinimą, duomenų subjektui turėtų būti suteikta veiksmingų administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių, įskaitant kompensaciją už patirtą žalą.

| (105) | Pirma, duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas Jungtinės Karalystės BDAR pažeidimas (115). Jungtinės Karalystės BDAR paliktos galioti Reglamento (ES) 2016/679 77 straipsnio taisyklės dėl tos teisės neatliekant jokių esminių pakeitimų. Tą patį galima pasakyti apie 57 straipsnio 1 dalies f punkto ir 2 dalies nuostatas, kuriose nustatytos komisaro užduotys, susijusios su skundų nagrinėjimu. Kaip aprašyta (92)–(98) above konstatuojamosiose dalyse, informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų arba nesiimtų tokių veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas. |
| --- | --- |

(105)

Pirma, duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas Jungtinės Karalystės BDAR pažeidimas (115). Jungtinės Karalystės BDAR paliktos galioti Reglamento (ES) 2016/679 77 straipsnio taisyklės dėl tos teisės neatliekant jokių esminių pakeitimų. Tą patį galima pasakyti apie 57 straipsnio 1 dalies f punkto ir 2 dalies nuostatas, kuriose nustatytos komisaro užduotys, susijusios su skundų nagrinėjimu. Kaip aprašyta (92)–(98) above konstatuojamosiose dalyse, informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų arba nesiimtų tokių veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas.

115

| (106) | Antra, Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nustatyta teisė į teisinę gynybą prieš informacijos komisarą. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 1 dalį fizinis asmuo turi teisę imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš su juo susijusį privalomą komisaro sprendimą. Teisminės peržiūros atveju teisėjas nagrinėja ieškinyje ginčijamą sprendimą ir ar informacijos komisaras veikė teisėtai. Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 2 dalį, jeigu komisaras nesugeba tinkamai išnagrinėti duomenų subjekto pateikto skundo (116), skundo pateikėjas turi teisę imtis teisminių teisių gynimo priemonių. Jis gali kreiptis į specializuotą pirmosios instancijos teismą, kad komisaras būtų įpareigotas imtis tinkamų veiksmų, susijusių su skundo nagrinėjimu, arba informuotų skundo pateikėją apie skundo nagrinėjimo eigą (117). Be to, bet kuris asmuo, kuriam komisaras įteikia vieną iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo ar vykdymo pranešimą arba pranešimą dėl nuobaudos), gali skųstis specializuotam pirmosios instancijos teismui (118). Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą arba sprendimą, kurį pateikė arba priėmė informacijos komisaras. |
| --- | --- |

(106)

Antra, Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA nustatyta teisė į teisinę gynybą prieš informacijos komisarą. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 1 dalį fizinis asmuo turi teisę imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš su juo susijusį privalomą komisaro sprendimą. Teisminės peržiūros atveju teisėjas nagrinėja ieškinyje ginčijamą sprendimą ir ar informacijos komisaras veikė teisėtai. Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 2 dalį, jeigu komisaras nesugeba tinkamai išnagrinėti duomenų subjekto pateikto skundo (116), skundo pateikėjas turi teisę imtis teisminių teisių gynimo priemonių. Jis gali kreiptis į specializuotą pirmosios instancijos teismą, kad komisaras būtų įpareigotas imtis tinkamų veiksmų, susijusių su skundo nagrinėjimu, arba informuotų skundo pateikėją apie skundo nagrinėjimo eigą (117). Be to, bet kuris asmuo, kuriam komisaras įteikia vieną iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo ar vykdymo pranešimą arba pranešimą dėl nuobaudos), gali skųstis specializuotam pirmosios instancijos teismui (118). Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą arba sprendimą, kurį pateikė arba priėmė informacijos komisaras.

116

117

118

| (107) | Trečia, asmenys gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus tiesiogiai kreipdamiesi į teismus pagal Jungtinės Karalystės BDAR 79 straipsnį ir 2018 m. DAA 167 straipsnį. Jeigu, atsižvelgdamas į duomenų subjekto prašymą, teismas įsitikina, kad buvo pažeistos duomenų apsaugos teisės aktuose nustatytos duomenų subjekto teisės, teismas gali įpareigoti duomenų valdytoją arba jo vardu veikiantį duomenų tvarkytoją imtis nutartyje nurodytų veiksmų dėl duomenų tvarkymo arba nesiimti nutartyje nurodytų veiksmų. |
| --- | --- |

(107)

Trečia, asmenys gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus tiesiogiai kreipdamiesi į teismus pagal Jungtinės Karalystės BDAR 79 straipsnį ir 2018 m. DAA 167 straipsnį. Jeigu, atsižvelgdamas į duomenų subjekto prašymą, teismas įsitikina, kad buvo pažeistos duomenų apsaugos teisės aktuose nustatytos duomenų subjekto teisės, teismas gali įpareigoti duomenų valdytoją arba jo vardu veikiantį duomenų tvarkytoją imtis nutartyje nurodytų veiksmų dėl duomenų tvarkymo arba nesiimti nutartyje nurodytų veiksmų.

| (108) | Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 82 straipsnį ir 2018 m. DAA 168 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl Jungtinės Karalystės BDAR pažeidimo patyrė materialinę arba nematerialinę žalą, turi teisę iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo gauti kompensaciją už patirtą žalą. Jungtinės Karalystės 82 straipsnio 1–5 dalyse nustatytos kompensacijos ir atsakomybės taisyklės yra identiškos Reglamento (ES) 2016/679 nustatytoms atitinkamoms taisyklėms. Pagal 2018 m. DAA 168 straipsnį nematerialinė žala taip pat reiškia stresą. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 80 straipsnį duomenų subjektas taip pat turi teisę įgalioti atstovaujančią įstaigą arba organizaciją jo vardu (pagal Jungtinės Karalystės BDAR 77 straipsnį) pateikti skundą komisarui ir jo vardu įgyvendinti Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnyje (teisė imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš komisarą), 79 straipsnyje (teisė imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš duomenų valdytoją arba duomenų tvarkytoją) ir 82 straipsnyje (teisė į kompensaciją ir atsakomybę) nustatytas teises. |
| --- | --- |

(108)

Be to, pagal Jungtinės Karalystės BDAR 82 straipsnį ir 2018 m. DAA 168 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl Jungtinės Karalystės BDAR pažeidimo patyrė materialinę arba nematerialinę žalą, turi teisę iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo gauti kompensaciją už patirtą žalą. Jungtinės Karalystės 82 straipsnio 1–5 dalyse nustatytos kompensacijos ir atsakomybės taisyklės yra identiškos Reglamento (ES) 2016/679 nustatytoms atitinkamoms taisyklėms. Pagal 2018 m. DAA 168 straipsnį nematerialinė žala taip pat reiškia stresą. Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 80 straipsnį duomenų subjektas taip pat turi teisę įgalioti atstovaujančią įstaigą arba organizaciją jo vardu (pagal Jungtinės Karalystės BDAR 77 straipsnį) pateikti skundą komisarui ir jo vardu įgyvendinti Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnyje (teisė imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš komisarą), 79 straipsnyje (teisė imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių prieš duomenų valdytoją arba duomenų tvarkytoją) ir 82 straipsnyje (teisė į kompensaciją ir atsakomybę) nustatytas teises.

| (109) | Ketvirta, bet kuris asmuo, kuris mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, be pirmiau aprašytų numatytų teisių gynimo būdų, gali gintis Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą (119). Asmuo, kuris teigia, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su Konvencijos teise nesuderinamu būdu, taip pažeidžiant 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį, atitinkamame bendrosios kompetencijos arba specializuotame teisme gali iškelti institucijai bylą arba bet kuriame teisminiame procese remtis atitinkamomis teisėmis, kai jis tapo (arba galėjo tapti) neteisėto veiksmo auka. |
| --- | --- |

(109)

Ketvirta, bet kuris asmuo, kuris mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, be pirmiau aprašytų numatytų teisių gynimo būdų, gali gintis Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą (119). Asmuo, kuris teigia, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su Konvencijos teise nesuderinamu būdu, taip pažeidžiant 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį, atitinkamame bendrosios kompetencijos arba specializuotame teisme gali iškelti institucijai bylą arba bet kuriame teisminiame procese remtis atitinkamomis teisėmis, kai jis tapo (arba galėjo tapti) neteisėto veiksmo auka.

119

| (110) | Jeigu teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos veiksmas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (120). Teismas taip pat gali pirminės teisės akto nuostatą paskelbti nesuderinama su Konvencijoje nustatyta teise. |
| --- | --- |

(110)

Jeigu teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos veiksmas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (120). Teismas taip pat gali pirminės teisės akto nuostatą paskelbti nesuderinama su Konvencijoje nustatyta teise.

120

| (111) | Galiausiai, išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl Europos žmogaus teisių konvencijoje garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su jo teisėmis, gali kreiptis į Europos Žmogaus Teisių Teismą. |
| --- | --- |

(111)

Galiausiai, išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl Europos žmogaus teisių konvencijoje garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su jo teisėmis, gali kreiptis į Europos Žmogaus Teisių Teismą.

3.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ SUSIPAŽINIMAS SU ASMENS DUOMENIMIS, PERDUOTAIS IŠ EUROPOS SĄJUNGOS, IR JŲ NAUDOJIMAS

JUNGTINĖS KARALYSTĖS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ SUSIPAŽINIMAS SU ASMENS DUOMENIMIS, PERDUOTAIS IŠ EUROPOS SĄJUNGOS, IR JŲ NAUDOJIMAS

| (112) | Komisija taip pat įvertino Jungtinės Karalystės asmens duomenų, kuriuos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, atsižvelgdamos į viešąjį interesą, visų pirma baudžiamosios teisės vykdymą ir nacionalinio saugumo tikslus, perdavė Jungtinės Karalystės ekonominės veiklos vykdytojams, rinkimo ir paskesnio naudojimo teisinę sistemą (toliau – vyriausybės prieiga). Vertindama, ar sąlygos, kuriomis vyriausybė gauna prieigą prie duomenų, perduotų Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, atitiktų „esminio lygiavertiškumo“ kriterijų pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 1 dalį, kaip jį išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartija, Komisija visų pirma atsižvelgė į toliau išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

(112)

Komisija taip pat įvertino Jungtinės Karalystės asmens duomenų, kuriuos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos, atsižvelgdamos į viešąjį interesą, visų pirma baudžiamosios teisės vykdymą ir nacionalinio saugumo tikslus, perdavė Jungtinės Karalystės ekonominės veiklos vykdytojams, rinkimo ir paskesnio naudojimo teisinę sistemą (toliau – vyriausybės prieiga). Vertindama, ar sąlygos, kuriomis vyriausybė gauna prieigą prie duomenų, perduotų Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, atitiktų „esminio lygiavertiškumo“ kriterijų pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 1 dalį, kaip jį išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartija, Komisija visų pirma atsižvelgė į toliau išvardytus kriterijus.

| (113) | Pirma, bet koks teisės į duomenų apsaugą apribojimas turi būti numatytas įstatyme, o pačiame teisiniame pagrinde, kuriuo remiantis leidžiama apriboti tokią teisę, turi būti apibrėžta apribojimo taikymo atitinkamos teisės įgyvendinimui sritis (121). |
| --- | --- |

(113)

Pirma, bet koks teisės į duomenų apsaugą apribojimas turi būti numatytas įstatyme, o pačiame teisiniame pagrinde, kuriuo remiantis leidžiama apriboti tokią teisę, turi būti apibrėžta apribojimo taikymo atitinkamos teisės įgyvendinimui sritis (121).

121

| (114) | Antra, siekiant įvykdyti proporcingumo reikalavimą, pagal kurį nuo asmens duomenų apsaugos nukrypti leidžiančios nuostatos ir asmens duomenų apsaugos apribojimai turi būti taikomi tik tiek, kiek tai griežtai būtina demokratinėje visuomenėje siekiant konkrečių viešojo intereso tikslų, kurie yra lygiaverčiai Sąjungos pripažįstamiems tikslams, atitinkamos trečiosios valstybės, kurioje leidžiami apribojimai, teisės aktuose turi būti nustatytos aiškios ir tikslios taisyklės, kuriomis reglamentuojamas atitinkamų priemonių mastas ir taikymas, ir nustatomos būtinosios apsaugos priemonės, kad asmenys, kurių duomenys buvo perduoti, turėtų pakankamai garantijų ir galėtų veiksmingai apsaugoti savo asmens duomenis nuo piktnaudžiavimo rizikos (122). Teisės akte visų pirma turi būti nurodyta, kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis galima priimti priemonę, kurią įgyvendinant numatyta tvarkyti tokius duomenis (123), taip pat tokiai priemonei taikomi nepriklausomos priežiūros reikalavimai (124). |
| --- | --- |

(114)

Antra, siekiant įvykdyti proporcingumo reikalavimą, pagal kurį nuo asmens duomenų apsaugos nukrypti leidžiančios nuostatos ir asmens duomenų apsaugos apribojimai turi būti taikomi tik tiek, kiek tai griežtai būtina demokratinėje visuomenėje siekiant konkrečių viešojo intereso tikslų, kurie yra lygiaverčiai Sąjungos pripažįstamiems tikslams, atitinkamos trečiosios valstybės, kurioje leidžiami apribojimai, teisės aktuose turi būti nustatytos aiškios ir tikslios taisyklės, kuriomis reglamentuojamas atitinkamų priemonių mastas ir taikymas, ir nustatomos būtinosios apsaugos priemonės, kad asmenys, kurių duomenys buvo perduoti, turėtų pakankamai garantijų ir galėtų veiksmingai apsaugoti savo asmens duomenis nuo piktnaudžiavimo rizikos (122). Teisės akte visų pirma turi būti nurodyta, kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis galima priimti priemonę, kurią įgyvendinant numatyta tvarkyti tokius duomenis (123), taip pat tokiai priemonei taikomi nepriklausomos priežiūros reikalavimai (124).

122

123

124

| (115) | Trečia, tas teisės aktas turi būti teisiškai įpareigojantis pagal vidaus teisę ir šie teisiniai reikalavimai turi būti privalomi ne tik institucijoms, bet ir įvykdomi teismuose atitinkamų trečiosios valstybės institucijų atžvilgiu (125). Visų pirma, duomenų subjektai privalo turėti galimybę pareikšti ieškinį nepriklausomame ir nešališkame teisme, kad galėtų susipažinti su asmens duomenimis arba kad jiems būtų suteikta teisė ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis (126). |
| --- | --- |

(115)

Trečia, tas teisės aktas turi būti teisiškai įpareigojantis pagal vidaus teisę ir šie teisiniai reikalavimai turi būti privalomi ne tik institucijoms, bet ir įvykdomi teismuose atitinkamų trečiosios valstybės institucijų atžvilgiu (125). Visų pirma, duomenų subjektai privalo turėti galimybę pareikšti ieškinį nepriklausomame ir nešališkame teisme, kad galėtų susipažinti su asmens duomenimis arba kad jiems būtų suteikta teisė ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis (126).

125

126

3.1.   Bendroji teisinė sistema

Bendroji teisinė sistema

| (116) | Vyriausybės prieiga prie duomenų Jungtinėje Karalystėje, atsižvelgiant į valdžios institucijos įgaliojimų įgyvendinimą, turi būti užtikrinama visapusiškai laikantis teisės aktų. Jungtinė Karalystė yra ratifikavusi Europos žmogaus teisių konvenciją (žr. (9) konstatuojamąją dalį) ir visos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos privalo veikti laikydamosi Konvencijos (127). Konvencijos 8 straipsnyje nustatyta, kad bet koks privatumo apribojimas turi atitikti teisės aktus, derėti su vienu iš 8 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų ir būti proporcingas atsižvelgiant į tą tikslą. Pagal 8 straipsnį taip pat reikalaujama, kad apribojimas būtų „prognozuojamas“, t. y. jo pagrindas turi būti aiškiai numatytas teisės akte, su kuriuo galima susipažinti, ir kad teisės akte būtų nustatytos tinkamos apsaugos nuo piktnaudžiavimo priemonės. |
| --- | --- |

(116)

Vyriausybės prieiga prie duomenų Jungtinėje Karalystėje, atsižvelgiant į valdžios institucijos įgaliojimų įgyvendinimą, turi būti užtikrinama visapusiškai laikantis teisės aktų. Jungtinė Karalystė yra ratifikavusi Europos žmogaus teisių konvenciją (žr. (9) konstatuojamąją dalį) ir visos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos privalo veikti laikydamosi Konvencijos (127). Konvencijos 8 straipsnyje nustatyta, kad bet koks privatumo apribojimas turi atitikti teisės aktus, derėti su vienu iš 8 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų ir būti proporcingas atsižvelgiant į tą tikslą. Pagal 8 straipsnį taip pat reikalaujama, kad apribojimas būtų „prognozuojamas“, t. y. jo pagrindas turi būti aiškiai numatytas teisės akte, su kuriuo galima susipažinti, ir kad teisės akte būtų nustatytos tinkamos apsaugos nuo piktnaudžiavimo priemonės.

127

| (117) | Be to, savo jurisprudencijoje Europos Žmogaus Teisių Teismas konkrečiai nurodė, kad kiekvienam teisės į privatumą ir duomenų apsaugą apribojimui turėtų būti taikoma veiksminga, nepriklausoma ir nešališka priežiūros sistema, kurią turi įgyvendinti teismas arba kita nepriklausoma įstaiga (128) (pvz., administracinė institucija arba parlamento organas). |
| --- | --- |

(117)

Be to, savo jurisprudencijoje Europos Žmogaus Teisių Teismas konkrečiai nurodė, kad kiekvienam teisės į privatumą ir duomenų apsaugą apribojimui turėtų būti taikoma veiksminga, nepriklausoma ir nešališka priežiūros sistema, kurią turi įgyvendinti teismas arba kita nepriklausoma įstaiga (128) (pvz., administracinė institucija arba parlamento organas).

128

| (118) | Be to, asmenims turi būti suteiktos veiksmingos teisių gynimo priemonės, o Europos Žmogaus Teisių Teismas paaiškino, kad teisių gynimo priemones turi suteikti nepriklausoma ir nešališka įstaiga, kuri yra nustačiusi savo darbo tvarkos taisykles, kurią sudaro aukštas teisėjų pareigas einantys arba ėję nariai arba patyrę advokatai, ir kad siekiant jai pateikti skundą nebūtų nustatytos jokios prievolės įrodyti. Įsipareigodama nagrinėti asmenų skundus, nepriklausoma ir nešališka įstaiga turėtų turėti galimybę susipažinti su visa atitinkama informacija, įskaitant slaptą medžiagą. Galiausiai ji turėtų turėti įgaliojimus ištaisyti reikalavimo nesilaikymo atvejus (129). |
| --- | --- |

(118)

Be to, asmenims turi būti suteiktos veiksmingos teisių gynimo priemonės, o Europos Žmogaus Teisių Teismas paaiškino, kad teisių gynimo priemones turi suteikti nepriklausoma ir nešališka įstaiga, kuri yra nustačiusi savo darbo tvarkos taisykles, kurią sudaro aukštas teisėjų pareigas einantys arba ėję nariai arba patyrę advokatai, ir kad siekiant jai pateikti skundą nebūtų nustatytos jokios prievolės įrodyti. Įsipareigodama nagrinėti asmenų skundus, nepriklausoma ir nešališka įstaiga turėtų turėti galimybę susipažinti su visa atitinkama informacija, įskaitant slaptą medžiagą. Galiausiai ji turėtų turėti įgaliojimus ištaisyti reikalavimo nesilaikymo atvejus (129).

129

| (119) | Jungtinė Karalystė taip pat ratifikavo Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (108-oji konvencija) ir 2018 m. pasirašė Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (dar vadinama 108+ konvencija) (130). 108-osios konvencijos 9 straipsnyje nustatyta, kad nuo bendrųjų duomenų apsaugos principų (5 straipsnis, duomenų kokybė), taisyklių, kuriomis reglamentuojamos specialios duomenų kategorijos (6 straipsnis, specialių kategorijų duomenys) ir duomenų subjektų teisių (8 straipsnis, papildomos duomenų subjekto apsaugos priemonės) nukrypti leidžiančios nuostatos yra leistinos tik jeigu jos numatytos susitariančiosios šalies teisės aktuose ir yra būtina priemonė demokratinėje visuomenėje siekiant užtikrinti valstybės saugumą, visuomenės saugumą, valstybės piniginius interesus arba stabdyti nusikalstamas veikas arba apsaugoti duomenų subjektą arba kitų asmenų teises ir laisves (131). |
| --- | --- |

(119)

Jungtinė Karalystė taip pat ratifikavo Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (108-oji konvencija) ir 2018 m. pasirašė Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (dar vadinama 108+ konvencija) (130). 108-osios konvencijos 9 straipsnyje nustatyta, kad nuo bendrųjų duomenų apsaugos principų (5 straipsnis, duomenų kokybė), taisyklių, kuriomis reglamentuojamos specialios duomenų kategorijos (6 straipsnis, specialių kategorijų duomenys) ir duomenų subjektų teisių (8 straipsnis, papildomos duomenų subjekto apsaugos priemonės) nukrypti leidžiančios nuostatos yra leistinos tik jeigu jos numatytos susitariančiosios šalies teisės aktuose ir yra būtina priemonė demokratinėje visuomenėje siekiant užtikrinti valstybės saugumą, visuomenės saugumą, valstybės piniginius interesus arba stabdyti nusikalstamas veikas arba apsaugoti duomenų subjektą arba kitų asmenų teises ir laisves (131).

130

131

| (120) | Todėl, dalyvaudama Europos Taryboje, laikydamasi Europos žmogaus teisių konvencijos ir pritardama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai, Jungtinė Karalystė privalo laikytis įvairių įpareigojimų, nustatytų tarptautinėje teisėje, kurie sudaro Jungtinės Karalystės vyriausybės prieigos prie duomenų, remiantis principais, apsaugos priemonėmis ir asmenų teisėmis, panašiomis į tas, kurios garantuojamos pagal ES teisę ir yra taikomos valstybėms narėms, sistemą. Todėl, kaip pažymėta (19) konstatuojamojoje dalyje, tokių priemonių paisymas yra ypač svarbus šio sprendimo vertinimo pagrindą sudarantis aspektas. |
| --- | --- |

(120)

Todėl, dalyvaudama Europos Taryboje, laikydamasi Europos žmogaus teisių konvencijos ir pritardama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai, Jungtinė Karalystė privalo laikytis įvairių įpareigojimų, nustatytų tarptautinėje teisėje, kurie sudaro Jungtinės Karalystės vyriausybės prieigos prie duomenų, remiantis principais, apsaugos priemonėmis ir asmenų teisėmis, panašiomis į tas, kurios garantuojamos pagal ES teisę ir yra taikomos valstybėms narėms, sistemą. Todėl, kaip pažymėta (19) konstatuojamojoje dalyje, tokių priemonių paisymas yra ypač svarbus šio sprendimo vertinimo pagrindą sudarantis aspektas.

| (121) | Be to, konkrečios duomenų apsaugos priemonės ir teisės garantuojamos pagal 2018 m. DAA tais atvejais, kai duomenis tvarko valdžios institucijos, įskaitant teisėsaugos ir nacionalinio saugumo įstaigas. |
| --- | --- |

(121)

Be to, konkrečios duomenų apsaugos priemonės ir teisės garantuojamos pagal 2018 m. DAA tais atvejais, kai duomenis tvarko valdžios institucijos, įskaitant teisėsaugos ir nacionalinio saugumo įstaigas.

| (122) | Visų pirma asmens duomenų tvarkymo baudžiamosios teisėsaugos srityje tvarka aprašyta 2018 m. DAA 3 dalyje, kuri buvo patvirtinta siekiant į nacionalinę teisę perkelti Direktyvą (ES) 2016/680. 2018 m. DAA 3 dalis taikoma asmens duomenų tvarkymui, kurį vykdo kompetentingos institucijos nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją (132). |
| --- | --- |

(122)

Visų pirma asmens duomenų tvarkymo baudžiamosios teisėsaugos srityje tvarka aprašyta 2018 m. DAA 3 dalyje, kuri buvo patvirtinta siekiant į nacionalinę teisę perkelti Direktyvą (ES) 2016/680. 2018 m. DAA 3 dalis taikoma asmens duomenų tvarkymui, kurį vykdo kompetentingos institucijos nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją (132).

132

| (123) | Pagal DAA 30 straipsnyje pateiktą apibrėžtį „kompetentinga institucija“ yra laikomas 2018 m. DAA 7 priede nurodytas asmuo ir bet kuris kitas asmuo, kuris vykdo įstatymuose nustatytas funkcijas bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų (133). Kaip paaiškinta toliau (žr. (139) konstatuojamąją dalį), kai kurios kompetentingos institucijos (pavyzdžiui, Nacionalinė nusikaltimų agentūra) tam tikromis sąlygomis gali naudotis 2016 m. Tyrimo aktu (2016 m. TĮA) suteiktais įgaliojimais. Tokiu atveju 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės bus taikomos kartu su apsaugos priemonėmis, numatytomis 2018 m. DAA 3 dalyje. Žvalgybos tarnybos (Slaptoji žvalgybos tarnyba, Saugumo tarnyba ir Vyriausybės komunikacijos centras) nelaikomos kompetentingomis institucijomis (134), kurioms taikoma 2018 m. DAA 3 dalis, todėl joje nustatytos taisyklės jokiai jų veiklai netaikomos. Speciali 2018 m. DAA dalis (4 dalis) skirta žvalgybos tarnybų vykdomam asmens duomenų tvarkymui (daugiau apie tai (125) konstatuojamojoje dalyje ). |
| --- | --- |

(123)

Pagal DAA 30 straipsnyje pateiktą apibrėžtį „kompetentinga institucija“ yra laikomas 2018 m. DAA 7 priede nurodytas asmuo ir bet kuris kitas asmuo, kuris vykdo įstatymuose nustatytas funkcijas bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų (133). Kaip paaiškinta toliau (žr. (139) konstatuojamąją dalį), kai kurios kompetentingos institucijos (pavyzdžiui, Nacionalinė nusikaltimų agentūra) tam tikromis sąlygomis gali naudotis 2016 m. Tyrimo aktu (2016 m. TĮA) suteiktais įgaliojimais. Tokiu atveju 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės bus taikomos kartu su apsaugos priemonėmis, numatytomis 2018 m. DAA 3 dalyje. Žvalgybos tarnybos (Slaptoji žvalgybos tarnyba, Saugumo tarnyba ir Vyriausybės komunikacijos centras) nelaikomos kompetentingomis institucijomis (134), kurioms taikoma 2018 m. DAA 3 dalis, todėl joje nustatytos taisyklės jokiai jų veiklai netaikomos. Speciali 2018 m. DAA dalis (4 dalis) skirta žvalgybos tarnybų vykdomam asmens duomenų tvarkymui (daugiau apie tai (125) konstatuojamojoje dalyje ).

133

134

| (124) | Panašiai, kaip ir Direktyvoje (ES) 2016/680, 2018 m. DAA 3 dalyje nustatyti teisėtumo ir sąžiningumo (135), tikslo apribojimo (136), duomenų kiekio mažinimo (137), tikslumo (138), saugojimo ribojimo (139) ir saugumo (140) principai. Teisės aktuose nustatyti konkretūs skaidrumo įpareigojimai (141) ir asmenims suteikiama teisė susipažinti su duomenimis (142), juos ištaisyti ir ištrinti (143), taip pat teisė nesutikti, kad dėl asmens nebūtų automatizuotai priimami sprendimai (144). Taip pat reikalaujama, kad kompetentingos institucijos įgyvendintų pritaikytąją ir standartizuotąją duomenų apsaugą, saugotų duomenų tvarkymo veiklos įrašus ir dėl tam tikrų tvarkymo operacijų atliktų poveikio duomenų apsaugai vertinimus ir iš anksto konsultuotųsi su Informacijos komisaru (145). Pagal 2018 m. DAA 56 straipsnį jos privalo įrodyti vidaus reikalavimų laikymąsi. Be to, kompetentingos institucijos privalo nustatyti tinkamas priemones, kad užtikrintų duomenų tvarkymo saugumą (146), ir joms galioja konkretūs įpareigojimai duomenų saugumo pažeidimo atveju, įskaitant informacijos komisaro ir duomenų subjektų informavimą apie tokius pažeidimus (147). Kaip ir Direktyvos (ES) 2016/680 atveju, duomenų valdytojas (išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas yra kita teisminė institucija, veikianti turėdama teisminius įgaliojimus) taip pat privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną (DAP) (148), kuris padeda duomenų valdytojui laikytis savo prievolių, taip pat stebėti, kaip šių prievolių laikomasi (149). Be to, teisės aktuose, siekiant užtikrinti apsaugos tęstinumą, nustatyti konkretūs tarptautinių asmens duomenų perdavimų reikalavimai, taikomi tais atvejais, kai duomenys į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms perduodami teisėsaugos tikslais (150). Tą pačia dieną, kurią buvo priimtas šis sprendimas, Komisija, remdamasi Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalimi, priėmė sprendimą dėl tinkamumo, kuriame padaryta išvada, kad Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijų vykdomam duomenų tvarkymui taikoma tvarka užtikrinamas toks apsaugos lygis, kuris iš esmės yra lygiavertis Direktyva (ES) 2016/680 garantuojamam lygiui. |
| --- | --- |

(124)

Panašiai, kaip ir Direktyvoje (ES) 2016/680, 2018 m. DAA 3 dalyje nustatyti teisėtumo ir sąžiningumo (135), tikslo apribojimo (136), duomenų kiekio mažinimo (137), tikslumo (138), saugojimo ribojimo (139) ir saugumo (140) principai. Teisės aktuose nustatyti konkretūs skaidrumo įpareigojimai (141) ir asmenims suteikiama teisė susipažinti su duomenimis (142), juos ištaisyti ir ištrinti (143), taip pat teisė nesutikti, kad dėl asmens nebūtų automatizuotai priimami sprendimai (144). Taip pat reikalaujama, kad kompetentingos institucijos įgyvendintų pritaikytąją ir standartizuotąją duomenų apsaugą, saugotų duomenų tvarkymo veiklos įrašus ir dėl tam tikrų tvarkymo operacijų atliktų poveikio duomenų apsaugai vertinimus ir iš anksto konsultuotųsi su Informacijos komisaru (145). Pagal 2018 m. DAA 56 straipsnį jos privalo įrodyti vidaus reikalavimų laikymąsi. Be to, kompetentingos institucijos privalo nustatyti tinkamas priemones, kad užtikrintų duomenų tvarkymo saugumą (146), ir joms galioja konkretūs įpareigojimai duomenų saugumo pažeidimo atveju, įskaitant informacijos komisaro ir duomenų subjektų informavimą apie tokius pažeidimus (147). Kaip ir Direktyvos (ES) 2016/680 atveju, duomenų valdytojas (išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas yra kita teisminė institucija, veikianti turėdama teisminius įgaliojimus) taip pat privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną (DAP) (148), kuris padeda duomenų valdytojui laikytis savo prievolių, taip pat stebėti, kaip šių prievolių laikomasi (149). Be to, teisės aktuose, siekiant užtikrinti apsaugos tęstinumą, nustatyti konkretūs tarptautinių asmens duomenų perdavimų reikalavimai, taikomi tais atvejais, kai duomenys į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms perduodami teisėsaugos tikslais (150). Tą pačia dieną, kurią buvo priimtas šis sprendimas, Komisija, remdamasi Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalimi, priėmė sprendimą dėl tinkamumo, kuriame padaryta išvada, kad Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijų vykdomam duomenų tvarkymui taikoma tvarka užtikrinamas toks apsaugos lygis, kuris iš esmės yra lygiavertis Direktyva (ES) 2016/680 garantuojamam lygiui.

135

136

137

138

139

140

141

142

143

144

145

146

147

148

149

150

| (125) | 2018 m. DAA 4 dalis taikoma visam žvalgybos tarnybų arba jų vardu atliekamam duomenų tvarkymui. Visų pirma, joje nustatyti pagrindiniai duomenų apsaugos principai (teisėtumas, sąžiningumas ir skaidrumas (151), tikslo apribojimas (152), duomenų kiekio mažinimas (153), tikslumas (154), saugojimo ribojimas (155) ir saugumas (156), nustatytos specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo sąlygos (157), numatytos duomenų subjektų teisės (158), reikalaujama užtikrinti pritaikytąją duomenų apsaugą (159) ir reglamentuojami tarptautiniai asmens duomenų perdavimai (160). Informacijos komisaras neseniai paskelbė išsamias gaires dėl žvalgybos tarnybų vykdomo duomenų tvarkymo pagal 2018 m. DAA 4 dalį (161). |
| --- | --- |

(125)

2018 m. DAA 4 dalis taikoma visam žvalgybos tarnybų arba jų vardu atliekamam duomenų tvarkymui. Visų pirma, joje nustatyti pagrindiniai duomenų apsaugos principai (teisėtumas, sąžiningumas ir skaidrumas (151), tikslo apribojimas (152), duomenų kiekio mažinimas (153), tikslumas (154), saugojimo ribojimas (155) ir saugumas (156), nustatytos specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo sąlygos (157), numatytos duomenų subjektų teisės (158), reikalaujama užtikrinti pritaikytąją duomenų apsaugą (159) ir reglamentuojami tarptautiniai asmens duomenų perdavimai (160). Informacijos komisaras neseniai paskelbė išsamias gaires dėl žvalgybos tarnybų vykdomo duomenų tvarkymo pagal 2018 m. DAA 4 dalį (161).

151

152

153

154

155

156

157

158

159

160

161

| (126) | Kartu 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta 2018 m. DAA 4 dalies numatytų nuostatų išimtis (162), kai tokia išimtis yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. Šia išimtimi galima remtis kiekvienu atskiru atveju atlikus analizę (163). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos ir nustatyta jurisprudencijoje, „duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į faktines pasekmes nacionaliniam saugumui arba gynybai, jeigu jis privalo laikytis konkrečios duomenų apsaugos nuostatos ir jeigu jis gali pagrįstai laikytis įprastos taisyklės nedarydamas poveikio nacionaliniam saugumui arba gynybai“ (164). Tai, ar išimtimi naudojamasi tinkamai, prižiūri informacijos komisaras (165). |
| --- | --- |

(126)

Kartu 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta 2018 m. DAA 4 dalies numatytų nuostatų išimtis (162), kai tokia išimtis yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. Šia išimtimi galima remtis kiekvienu atskiru atveju atlikus analizę (163). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos ir nustatyta jurisprudencijoje, „duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į faktines pasekmes nacionaliniam saugumui arba gynybai, jeigu jis privalo laikytis konkrečios duomenų apsaugos nuostatos ir jeigu jis gali pagrįstai laikytis įprastos taisyklės nedarydamas poveikio nacionaliniam saugumui arba gynybai“ (164). Tai, ar išimtimi naudojamasi tinkamai, prižiūri informacijos komisaras (165).

162

163

164

165

| (127) | Be to, atsižvelgiant į galimybę „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais apriboti pirmiau nurodytų konkrečių 2018 m. DAA 111 dalies nuostatų taikymą, duomenų valdytojas gali prašyti išduoti ministrų kabineto arba generalinio prokuroro pasirašytą sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad tokių teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (166). |
| --- | --- |

(127)

Be to, atsižvelgiant į galimybę „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais apriboti pirmiau nurodytų konkrečių 2018 m. DAA 111 dalies nuostatų taikymą, duomenų valdytojas gali prašyti išduoti ministrų kabineto arba generalinio prokuroro pasirašytą sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad tokių teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (166).

166

| (128) | Jungtinės Karalystės vyriausybė paskelbė gaires, kad padėtų duomenų valdytojams nuspręsti, ar prašyti išduoti saugumo sertifikatą pagal 2018 m. DAA, ir kuriose visų pirma atkreipiamas dėmesys į tai, kad bet kokie duomenų subjektų teisių apribojimai nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais turi būti proporcingi ir būtini (167). Visi nacionalinio saugumo sertifikatai turi būti skelbiami Informacijos komisaro interneto svetainėje (168). |
| --- | --- |

(128)

Jungtinės Karalystės vyriausybė paskelbė gaires, kad padėtų duomenų valdytojams nuspręsti, ar prašyti išduoti saugumo sertifikatą pagal 2018 m. DAA, ir kuriose visų pirma atkreipiamas dėmesys į tai, kad bet kokie duomenų subjektų teisių apribojimai nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais turi būti proporcingi ir būtini (167). Visi nacionalinio saugumo sertifikatai turi būti skelbiami Informacijos komisaro interneto svetainėje (168).

167

168

| (129) | Sertifikato galiojimo trukmė turėtų būti konkreti ir neviršyti penkerių metų, kad įstatymų vykdomoji valdžia galėtų jį nuolat peržiūrėti (169). Sertifikate nurodomi asmens duomenys arba asmens duomenų kategorijos, kurioms taikoma išimtis, taip pat 2018 m. DAA nuostatos, kurioms taikoma išimtis (170). |
| --- | --- |

(129)

Sertifikato galiojimo trukmė turėtų būti konkreti ir neviršyti penkerių metų, kad įstatymų vykdomoji valdžia galėtų jį nuolat peržiūrėti (169). Sertifikate nurodomi asmens duomenys arba asmens duomenų kategorijos, kurioms taikoma išimtis, taip pat 2018 m. DAA nuostatos, kurioms taikoma išimtis (170).

169

170

| (130) | Svarbu pažymėti, kad nacionalinio saugumo sertifikatai nesuteikia papildomo pagrindo apriboti duomenų apsaugos teises nacionalinio saugumo sumetimais. Kitaip tariant, domenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas sertifikatu gali remtis tik kai padaro išvadą, kad būtina taikyti nacionalinio saugumo išimtį, kuri, kaip paaiškinta, turi būti taikoma kiekvienu konkrečiu atveju (171). Net jei nacionalinio saugumo sertifikatas sprendžiant konkretų klausimą yra taikomas, informacijos komisaras gali tirti, ar konkrečiu atveju remtis nacionalinio saugumo išimtimi buvo pagrįsta (172). |
| --- | --- |

(130)

Svarbu pažymėti, kad nacionalinio saugumo sertifikatai nesuteikia papildomo pagrindo apriboti duomenų apsaugos teises nacionalinio saugumo sumetimais. Kitaip tariant, domenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas sertifikatu gali remtis tik kai padaro išvadą, kad būtina taikyti nacionalinio saugumo išimtį, kuri, kaip paaiškinta, turi būti taikoma kiekvienu konkrečiu atveju (171). Net jei nacionalinio saugumo sertifikatas sprendžiant konkretų klausimą yra taikomas, informacijos komisaras gali tirti, ar konkrečiu atveju remtis nacionalinio saugumo išimtimi buvo pagrįsta (172).

171

172

| (131) | Bet kuris asmuo, kurį sertifikato išdavimas paveikė tiesiogiai, gali pateikti skundą aukštesniajam specializuotam teismui (173) dėl to sertifikato (174) arba, jeigu sertifikate duomenys nurodomi pateikiant bendrą aprašymą, ginčyti sertifikato taikymą konkretiems duomenims (175). Specializuotas teismas peržiūrės sprendimą išduoti sertifikatą ir nuspręs, ar buvo pagrįstų priežasčių jį išduoti (176). Jis gali nagrinėti įvairius klausimus, įskaitant būtinumą, proporcingumą ir teisėtumą, ir atsižvelgti į poveikį duomenų subjektų teisėms ir suderinti poreikį užtikrinti nacionalinį saugumą. Todėl specializuotas teismas gali nuspręsti, kad tam tikriems asmens duomenims, dėl kurių pateiktas skundas, sertifikatas netaikomas (177). |
| --- | --- |

(131)

Bet kuris asmuo, kurį sertifikato išdavimas paveikė tiesiogiai, gali pateikti skundą aukštesniajam specializuotam teismui (173) dėl to sertifikato (174) arba, jeigu sertifikate duomenys nurodomi pateikiant bendrą aprašymą, ginčyti sertifikato taikymą konkretiems duomenims (175). Specializuotas teismas peržiūrės sprendimą išduoti sertifikatą ir nuspręs, ar buvo pagrįstų priežasčių jį išduoti (176). Jis gali nagrinėti įvairius klausimus, įskaitant būtinumą, proporcingumą ir teisėtumą, ir atsižvelgti į poveikį duomenų subjektų teisėms ir suderinti poreikį užtikrinti nacionalinį saugumą. Todėl specializuotas teismas gali nuspręsti, kad tam tikriems asmens duomenims, dėl kurių pateiktas skundas, sertifikatas netaikomas (177).

173

174

175

176

177

| (132) | Kitą galimų apribojimų grupę sudaro apribojimai, pagal 2018 m. DAA 11 straipsnį taikomi tam tikroms 2018 m. DAA 4 dalies nuostatoms (178), siekiant apsaugoti kitus su bendru viešuoju interesu arba saugomais interesais susijusius svarbius tikslus, pvz., Parlamento neliečiamumą, advokato teisę neatskleisti profesinės paslapties, teismo proceso vykdymą arba ginkluotųjų pajėgų kovinį veiksmingumą (179). Šių nuostatų taikymo išimtis yra taikoma tam tikrų kategorijų informacijai (pagrįsta pagal kategoriją) arba ta apimtimi, kuria šių nuostatų taikymas galėtų pakenkti saugomam interesui (pagrįsta pagal žalą) (180). Žalos prielaida pagrįstomis išimtimis galima remtis tik tiek, kiek išvardytų duomenų apsaugos nuostatų taikymas galėtų pakenkti konkrečiam interesui. Todėl išimtis visada turi būti pagrindžiama nurodant atitinkamą žalą, kuri galėtų atsirasti konkrečiu atveju. Grupinėmis išimtimis galima remtis tik dėl mokslinės, siauriai apibrėžtos kategorijos informacijos, kuriai leidžiama taikyti išimtį. Atsižvelgiant į tikslą ir poveikį, šios išimtys yra panašios į Jungtinės Karalystės BDAR nustatytas išimtis (pagal 2018 m. DAA 2 priedą), kurios savo ruožtu atspindi BDAR 23 straipsnyje numatytas išimtis. |
| --- | --- |

(132)

Kitą galimų apribojimų grupę sudaro apribojimai, pagal 2018 m. DAA 11 straipsnį taikomi tam tikroms 2018 m. DAA 4 dalies nuostatoms (178), siekiant apsaugoti kitus su bendru viešuoju interesu arba saugomais interesais susijusius svarbius tikslus, pvz., Parlamento neliečiamumą, advokato teisę neatskleisti profesinės paslapties, teismo proceso vykdymą arba ginkluotųjų pajėgų kovinį veiksmingumą (179). Šių nuostatų taikymo išimtis yra taikoma tam tikrų kategorijų informacijai (pagrįsta pagal kategoriją) arba ta apimtimi, kuria šių nuostatų taikymas galėtų pakenkti saugomam interesui (pagrįsta pagal žalą) (180). Žalos prielaida pagrįstomis išimtimis galima remtis tik tiek, kiek išvardytų duomenų apsaugos nuostatų taikymas galėtų pakenkti konkrečiam interesui. Todėl išimtis visada turi būti pagrindžiama nurodant atitinkamą žalą, kuri galėtų atsirasti konkrečiu atveju. Grupinėmis išimtimis galima remtis tik dėl mokslinės, siauriai apibrėžtos kategorijos informacijos, kuriai leidžiama taikyti išimtį. Atsižvelgiant į tikslą ir poveikį, šios išimtys yra panašios į Jungtinės Karalystės BDAR nustatytas išimtis (pagal 2018 m. DAA 2 priedą), kurios savo ruožtu atspindi BDAR 23 straipsnyje numatytas išimtis.

178

179

180

| (133) | Iš to, kas išvardyta, galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas Jungtinės Karalystės teisines nuostatas galioja apribojimai ir sąlygos, kaip tai, be kita ko, išaiškino teismai ir Informacijos komisija, kuriais siekiama užtikrinti, kad šios išimtys ir apribojimai neviršytų to, kas yra būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(133)

Iš to, kas išvardyta, galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas Jungtinės Karalystės teisines nuostatas galioja apribojimai ir sąlygos, kaip tai, be kita ko, išaiškino teismai ir Informacijos komisija, kuriais siekiama užtikrinti, kad šios išimtys ir apribojimai neviršytų to, kas yra būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

3.2.   Jungtinės Karalystės valdžios institucijų galimybė susipažinti su duomenimis ir jų naudojimas baudžiamosios teisėsaugos tikslais

Jungtinės Karalystės valdžios institucijų galimybė susipažinti su duomenimis ir jų naudojimas baudžiamosios teisėsaugos tikslais

| (134) | Jungtinės Karalystės teisėje nustatyti įvairūs galimybės susipažinti su asmens duomenimis ir juos naudoti teisėsaugos tikslais apribojimai, ir šioje srityje numatyti priežiūros ir teisių gynimo mechanizmai, kurie atitinka šio sprendimo (113)–(115) konstatuojamosiose dalyse nurodytus reikalavimus. Sąlygos, kuriomis tokia prieiga gali būti suteikta, ir šių įgaliojimų naudojimui taikomos apsaugos priemonės išsamiai įvertinamos kituose skirsniuose. |
| --- | --- |

(134)

Jungtinės Karalystės teisėje nustatyti įvairūs galimybės susipažinti su asmens duomenimis ir juos naudoti teisėsaugos tikslais apribojimai, ir šioje srityje numatyti priežiūros ir teisių gynimo mechanizmai, kurie atitinka šio sprendimo (113)–(115) konstatuojamosiose dalyse nurodytus reikalavimus. Sąlygos, kuriomis tokia prieiga gali būti suteikta, ir šių įgaliojimų naudojimui taikomos apsaugos priemonės išsamiai įvertinamos kituose skirsniuose.

3.2.1.   Teisiniai pagrindai ir taikomi apribojimai / apsaugos priemonės

Teisiniai pagrindai ir taikomi apribojimai / apsaugos priemonės

| (135) | Pagal teisėtumo principą, kuris garantuojamas 2018 m. DAA 35 straipsnyje, asmens duomenų tvarkymas bet kuriuo teisėsaugos tikslu yra teisėtas tik jeigu jis grindžiamas įstatymu ir jeigu duomenų subjektas sutiko, kad jo duomenys būtų tvarkomi tuo tikslu (181), arba duomenis tvarkyti būtina siekiant, kad kompetentinga institucija atliktu tuo tikslu vykdomą užduotį. |
| --- | --- |

(135)

Pagal teisėtumo principą, kuris garantuojamas 2018 m. DAA 35 straipsnyje, asmens duomenų tvarkymas bet kuriuo teisėsaugos tikslu yra teisėtas tik jeigu jis grindžiamas įstatymu ir jeigu duomenų subjektas sutiko, kad jo duomenys būtų tvarkomi tuo tikslu (181), arba duomenis tvarkyti būtina siekiant, kad kompetentinga institucija atliktu tuo tikslu vykdomą užduotį.

181

3.2.1.1.   Kratos orderiai ir įrodymų pateikimo orderiai

Kratos orderiai ir įrodymų pateikimo orderiai

| (136) | Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje asmens duomenis iš ūkio subjektų, įskaitant ūkio subjektus, kurie iš ES perduotus duomenis tvarkytų pagal dabartinį sprendimą dėl tinkamumo, rinkti baudžiamosios teisėsaugos tikslais leidžiama remiantis kratos orderiais (182) ir įrodymų pateikimo orderiais (183). |
| --- | --- |

(136)

Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje asmens duomenis iš ūkio subjektų, įskaitant ūkio subjektus, kurie iš ES perduotus duomenis tvarkytų pagal dabartinį sprendimą dėl tinkamumo, rinkti baudžiamosios teisėsaugos tikslais leidžiama remiantis kratos orderiais (182) ir įrodymų pateikimo orderiais (183).

182

183

| (137) | Kratos orderius paprastai išduoda teismas tyrimą atliekančio pareigūno prašymu. Pagal šiuos orderius pareigūnui leidžiama patekti į patalpas ieškant tyrimui svarbių įrodymų arba asmenų ir paimti bet kurį daiktą, dėl kurio leista atlikti kratą, įskaitant bet kuriuos susijusius dokumentus arba įrodymus, kuriuose yra asmens duomenų (184). Pagal įrodymų pateikimo orderį, kurį taip pat turi išduoti teismas, reikalaujama, kad jame nurodytas asmuo pateiktų arba leistų susipažinti su jo turimais arba disponuojamais įrodymais. Pareiškėjas privalo teismui įrodyti, kodėl būtinas orderis, taip pat dėl kokių priežasčių jis atitinka viešąjį interesą. Įstatymuose numatyta keletas įgaliojimų, pagal kuriuos leidžiama išduoti kratos orderius ir įrodymų pateikimo orderius. Kiekvieną nuostatą sudaro atskiros jai taikomos įstatyme nustatytos sąlygos, kurias turi atitikti išduotinas kratos orderis (185) arba įrodymų pateikimo orderis (186). |
| --- | --- |

(137)

Kratos orderius paprastai išduoda teismas tyrimą atliekančio pareigūno prašymu. Pagal šiuos orderius pareigūnui leidžiama patekti į patalpas ieškant tyrimui svarbių įrodymų arba asmenų ir paimti bet kurį daiktą, dėl kurio leista atlikti kratą, įskaitant bet kuriuos susijusius dokumentus arba įrodymus, kuriuose yra asmens duomenų (184). Pagal įrodymų pateikimo orderį, kurį taip pat turi išduoti teismas, reikalaujama, kad jame nurodytas asmuo pateiktų arba leistų susipažinti su jo turimais arba disponuojamais įrodymais. Pareiškėjas privalo teismui įrodyti, kodėl būtinas orderis, taip pat dėl kokių priežasčių jis atitinka viešąjį interesą. Įstatymuose numatyta keletas įgaliojimų, pagal kuriuos leidžiama išduoti kratos orderius ir įrodymų pateikimo orderius. Kiekvieną nuostatą sudaro atskiros jai taikomos įstatyme nustatytos sąlygos, kurias turi atitikti išduotinas kratos orderis (185) arba įrodymų pateikimo orderis (186).

184

185

186

| (138) | Įrodymų pateikimo ir kratos orderius galima ginčyti prašant atlikti teisminę peržiūrą (187). Dėl apsaugos priemonių pažymėtina, kad visos baudžiamosios teisėsaugos institucijos, kurioms taikoma 2018 m. DAA 3 dalis, įskaitant policiją, gali susipažinti su asmens duomenimis, – o tai yra duomenų tvarkymo forma, – tik laikydamosi 2018 m. DAA nustatytų principų ir reikalavimų (žr. (122) ir (124) above konstatuojamąsias dalis). Todėl teisėsaugos institucijos pateiktas prašymas turėtų atitikti principą, pagal kurį nurodyti duomenų tvarkymo tikslai turi būti konkretūs, aiškūs ir teisėti (188), ir kad kompetentingos institucijos tvarkomi asmens duomenys turi derėti su tuo tikslu ir nebūti pertekliniai (189). |
| --- | --- |

(138)

Įrodymų pateikimo ir kratos orderius galima ginčyti prašant atlikti teisminę peržiūrą (187). Dėl apsaugos priemonių pažymėtina, kad visos baudžiamosios teisėsaugos institucijos, kurioms taikoma 2018 m. DAA 3 dalis, įskaitant policiją, gali susipažinti su asmens duomenimis, – o tai yra duomenų tvarkymo forma, – tik laikydamosi 2018 m. DAA nustatytų principų ir reikalavimų (žr. (122) ir (124) above konstatuojamąsias dalis). Todėl teisėsaugos institucijos pateiktas prašymas turėtų atitikti principą, pagal kurį nurodyti duomenų tvarkymo tikslai turi būti konkretūs, aiškūs ir teisėti (188), ir kad kompetentingos institucijos tvarkomi asmens duomenys turi derėti su tuo tikslu ir nebūti pertekliniai (189).

187

188

189

3.2.1.2.   Teisėsaugos tikslais naudojami tyrimo įgaliojimai

Teisėsaugos tikslais naudojami tyrimo įgaliojimai

| (139) | Siekdamos užkirsti kelią tik sunkiems nusikaltimams arba juos nustatyti (190), tam tikros teisėsaugos institucijos, pavyzdžiui, Nacionalinė nusikaltimų agentūra arba policijos vadovas (191), gali naudotis tiksliniais tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA. Tokiu atveju 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės bus taikomos kartu su apsaugos priemonėmis, numatytomis 2018 m. DAA 3 dalyje. Konkretūs tyrimo įgaliojimai, kuriais gali naudotis šios teisėsaugos institucijos, yra: tikslinis pasiklausymas (2016 m. TĮA 2 dalis), ryšio duomenų gavimas (2016 m. TĮA 3 dalis), ryšio duomenų saugojimas (2016 m. TĮA 4 dalis) ir tikslinis įrangos perėmimas (2016 m. TĮA 5 dalis). Perėmimas reiškia ryšio turinio įgijimą (192), o ryšio duomenų įgijimu ir saugojimu nesiekiama gauti ryšių turinio, bet veikiau sužinoti, „kas“, „kada“, „kur“ ir „kaip“ palaikė ryšį. Tai, pvz., yra ryšio laikas ir trukmė, ryšio iniciatoriaus ir adresato telefono numeris arba e. pašto adresas, o kartais prietaisų, iš kurių buvo palaikomas ryšys, buvimo vieta, telefono paslaugos abonentas arba detalizuota sąskaita (193). Įrangos perėmimas – tai metodų, naudojamų įvairiems duomenims iš įrangos, pvz., kompiuterių, planšetinių kompiuterių ir išmaniųjų telefonų, išgauti rinkinys, įskaitant kabelius, laidus ir saugojimo prietaisus (194). |
| --- | --- |

(139)

Siekdamos užkirsti kelią tik sunkiems nusikaltimams arba juos nustatyti (190), tam tikros teisėsaugos institucijos, pavyzdžiui, Nacionalinė nusikaltimų agentūra arba policijos vadovas (191), gali naudotis tiksliniais tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA. Tokiu atveju 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės bus taikomos kartu su apsaugos priemonėmis, numatytomis 2018 m. DAA 3 dalyje. Konkretūs tyrimo įgaliojimai, kuriais gali naudotis šios teisėsaugos institucijos, yra: tikslinis pasiklausymas (2016 m. TĮA 2 dalis), ryšio duomenų gavimas (2016 m. TĮA 3 dalis), ryšio duomenų saugojimas (2016 m. TĮA 4 dalis) ir tikslinis įrangos perėmimas (2016 m. TĮA 5 dalis). Perėmimas reiškia ryšio turinio įgijimą (192), o ryšio duomenų įgijimu ir saugojimu nesiekiama gauti ryšių turinio, bet veikiau sužinoti, „kas“, „kada“, „kur“ ir „kaip“ palaikė ryšį. Tai, pvz., yra ryšio laikas ir trukmė, ryšio iniciatoriaus ir adresato telefono numeris arba e. pašto adresas, o kartais prietaisų, iš kurių buvo palaikomas ryšys, buvimo vieta, telefono paslaugos abonentas arba detalizuota sąskaita (193). Įrangos perėmimas – tai metodų, naudojamų įvairiems duomenims iš įrangos, pvz., kompiuterių, planšetinių kompiuterių ir išmaniųjų telefonų, išgauti rinkinys, įskaitant kabelius, laidus ir saugojimo prietaisus (194).

190

191

192

193

194

| (140) | Tikslinio ryšių perėmimo įgaliojimai taip pat gali būti naudojami tais atvejais, kai tai „būtina siekiant taikyti ES savitarpio pagalbos priemones arba tarptautinio savitarpio pagalbos susitarimo nuostatas“ (vadinamasis savitarpio pagalbos orderis (195)). Savitarpio pagalbos orderiai išduodami tik dėl ryšių perėmimo, o ne ryšio duomenų gavimo arba įrangos perėmimo. Šie specialūs įgaliojimai reguliuojami 2016 m. Tyrimo įgaliojimų akte (2016 m. TĮA) (196), kuris kartu su Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos 2000 m. Tyrimo įgaliojimų akto reglamentu (RIPA) ir 2000 m. Škotijos Tyrimo įgaliojimų akto reglamentu (Škotija) (RIPSA) sudaro teisinį pagrindą ir kuriame nustatyti tokių įgaliojimų naudojimui taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės. 2016 m. TĮA taip pat nustatyta didelės apimties tyrimo įgaliojimų naudojimo tvarka, tačiau teisėsaugos institucijos jais negali pasinaudoti (šiais įgaliojimais gali naudotis tik žvalgybos agentūros) (197). |
| --- | --- |

(140)

Tikslinio ryšių perėmimo įgaliojimai taip pat gali būti naudojami tais atvejais, kai tai „būtina siekiant taikyti ES savitarpio pagalbos priemones arba tarptautinio savitarpio pagalbos susitarimo nuostatas“ (vadinamasis savitarpio pagalbos orderis (195)). Savitarpio pagalbos orderiai išduodami tik dėl ryšių perėmimo, o ne ryšio duomenų gavimo arba įrangos perėmimo. Šie specialūs įgaliojimai reguliuojami 2016 m. Tyrimo įgaliojimų akte (2016 m. TĮA) (196), kuris kartu su Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos 2000 m. Tyrimo įgaliojimų akto reglamentu (RIPA) ir 2000 m. Škotijos Tyrimo įgaliojimų akto reglamentu (Škotija) (RIPSA) sudaro teisinį pagrindą ir kuriame nustatyti tokių įgaliojimų naudojimui taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės. 2016 m. TĮA taip pat nustatyta didelės apimties tyrimo įgaliojimų naudojimo tvarka, tačiau teisėsaugos institucijos jais negali pasinaudoti (šiais įgaliojimais gali naudotis tik žvalgybos agentūros) (197).

195

196

197

| (141) | Kad galėtų pasinaudoti šiais įgaliojimais, institucijos privalo gauti orderį (198), kurį išduoda kompetentinga institucija (199) ir patvirtina nepriklausomas teismo komisaras (200) (vadinamoji dvigubo patikrinimo procedūra). Išduodant tokį orderį, atliekamas būtinumo ir proporcingumo patikrinimas (201). Kadangi šie 2016 m. TĮA numatyti tiksliniai tyrimo įgaliojimai yra tapatūs įgaliojimams, kuriais gali pasinaudoti nacionalinės saugumo agentūros, tokiems įgaliojimams taikomos sąlygos, apribojimai ir apsaugos priemonės išsamiai aptariami skirsnyje dėl Jungtinės Karalystės valdžios institucijų prieigos prie asmens duomenų ir jų naudojimo nacionalinio saugumo tikslais (žr. (177)ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(141)

Kad galėtų pasinaudoti šiais įgaliojimais, institucijos privalo gauti orderį (198), kurį išduoda kompetentinga institucija (199) ir patvirtina nepriklausomas teismo komisaras (200) (vadinamoji dvigubo patikrinimo procedūra). Išduodant tokį orderį, atliekamas būtinumo ir proporcingumo patikrinimas (201). Kadangi šie 2016 m. TĮA numatyti tiksliniai tyrimo įgaliojimai yra tapatūs įgaliojimams, kuriais gali pasinaudoti nacionalinės saugumo agentūros, tokiems įgaliojimams taikomos sąlygos, apribojimai ir apsaugos priemonės išsamiai aptariami skirsnyje dėl Jungtinės Karalystės valdžios institucijų prieigos prie asmens duomenų ir jų naudojimo nacionalinio saugumo tikslais (žr. (177)ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

198

199

200

201

3.2.2.   Tolesnis surinktos informacijos naudojimas

Tolesnis surinktos informacijos naudojimas

| (142) | Teisėsaugos institucijos vykdomas dalijimasis duomenimis su kita institucija kitais tikslais nei tie, dėl kurių jie iš pradžių buvo surinkti (vadinamasis tolesnis perdavimas) vykdomas laikantis tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(142)

Teisėsaugos institucijos vykdomas dalijimasis duomenimis su kita institucija kitais tikslais nei tie, dėl kurių jie iš pradžių buvo surinkti (vadinamasis tolesnis perdavimas) vykdomas laikantis tam tikrų sąlygų.

| (143) | Panašiai į tai, kas nustatyta Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 2 dalyje, pagal 2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalį kompetentingos institucijos teisėsaugos tikslu surinktus asmens duomenis leidžiama tvarkyti toliau (tą gali daryti pradinis duomenų valdytojas arba kitas duomenų valdytojas) bet kuriuo kitu teisėsaugos tikslu, jeigu duomenų valdytojas pagal įstatymą turi įgaliojimus tvarkyti duomenis kitu tikslu ir duomenų tvarkymas yra būtinas ir proporcingas tam tikslui (202). Šiuo atveju gaunančiosios institucijos atliekamam duomenų tvarkymui taikomos visos 2018 m. DAA 3 dalyje numatytos apsaugos priemonės, kurios nurodytos (122) ir (124) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(143)

Panašiai į tai, kas nustatyta Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 2 dalyje, pagal 2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalį kompetentingos institucijos teisėsaugos tikslu surinktus asmens duomenis leidžiama tvarkyti toliau (tą gali daryti pradinis duomenų valdytojas arba kitas duomenų valdytojas) bet kuriuo kitu teisėsaugos tikslu, jeigu duomenų valdytojas pagal įstatymą turi įgaliojimus tvarkyti duomenis kitu tikslu ir duomenų tvarkymas yra būtinas ir proporcingas tam tikslui (202). Šiuo atveju gaunančiosios institucijos atliekamam duomenų tvarkymui taikomos visos 2018 m. DAA 3 dalyje numatytos apsaugos priemonės, kurios nurodytos (122) ir (124) konstatuojamosiose dalyse.

202

| (144) | Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką ir įvairius jos įstatymus toks tolesnis dalijimasis duomenimis yra leidžiamas. Visų pirma, i) pagal 2017 m. Skaitmeninės ekonomikos aktą valdžios institucijoms duomenimis leidžiama dalytis keliais tikslais, pvz., dėl bet kurio sukčiavimo viešajame sektoriuje atvejo, susijusio su valdžios institucijų nuostoliais arba nuostolių rizika (203), arba skolos valdžios institucijai arba Karalienei atveju (204), ii) pagal 2013 m. Nusikaltimų ir teismų aktą, kuriame leidžiama dalytis informacija su Nacionaline nusikaltimų agentūra (NCA) (205) kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais, jų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais; iii) pagal 2007 m. Sunkių nusikaltimų aktą, kuriame valdžios institucijoms leidžiama atskleisti informaciją kovos su sukčiavimu organizacijoms, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui (206). |
| --- | --- |

(144)

Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką ir įvairius jos įstatymus toks tolesnis dalijimasis duomenimis yra leidžiamas. Visų pirma, i) pagal 2017 m. Skaitmeninės ekonomikos aktą valdžios institucijoms duomenimis leidžiama dalytis keliais tikslais, pvz., dėl bet kurio sukčiavimo viešajame sektoriuje atvejo, susijusio su valdžios institucijų nuostoliais arba nuostolių rizika (203), arba skolos valdžios institucijai arba Karalienei atveju (204), ii) pagal 2013 m. Nusikaltimų ir teismų aktą, kuriame leidžiama dalytis informacija su Nacionaline nusikaltimų agentūra (NCA) (205) kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais, jų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais; iii) pagal 2007 m. Sunkių nusikaltimų aktą, kuriame valdžios institucijoms leidžiama atskleisti informaciją kovos su sukčiavimu organizacijoms, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui (206).

203

204

205

206

| (145) | Šiuose teisės aktuose aiškiai nustatyta, kad dalijimasis informacija turi atitikti 2018 m. DAA nustatytus principus. Be to, tam, kad policijai būtų lengviau vykdyti duomenų apsaugos pareigas pagal Jungtinės Karalystės BDAR, DAA ir 1998 m. Žmogaus teisių aktą, Policijos koledžas paskelbė Dalijimosi informacija leistinos profesinės praktikos aprašą (207). Dalijimosi atitiktis taikomai duomenų apsaugos teisinei sistemai, žinoma, yra peržiūrima teismine tvarka (208). |
| --- | --- |

(145)

Šiuose teisės aktuose aiškiai nustatyta, kad dalijimasis informacija turi atitikti 2018 m. DAA nustatytus principus. Be to, tam, kad policijai būtų lengviau vykdyti duomenų apsaugos pareigas pagal Jungtinės Karalystės BDAR, DAA ir 1998 m. Žmogaus teisių aktą, Policijos koledžas paskelbė Dalijimosi informacija leistinos profesinės praktikos aprašą (207). Dalijimosi atitiktis taikomai duomenų apsaugos teisinei sistemai, žinoma, yra peržiūrima teismine tvarka (208).

207

208

| (146) | Be to, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 9 straipsnyje, 2018 m. DAA nustatyta, kad bet kuriuo teisėsaugos tikslu surinkti asmens duomenys gali būti tvarkomi ne teisėsaugos tikslu, kai tai leidžiama daryti pagal įstatymą (209). |
| --- | --- |

(146)

Be to, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 9 straipsnyje, 2018 m. DAA nustatyta, kad bet kuriuo teisėsaugos tikslu surinkti asmens duomenys gali būti tvarkomi ne teisėsaugos tikslu, kai tai leidžiama daryti pagal įstatymą (209).

209

| (147) | Šios rūšies duomenimis galima dalytis dviem atvejais: 1) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su nebaudžiamosios teisėsaugos institucija, išskyrus žvalgybos agentūrą (pvz., finansų arba mokesčių institucija, konkurencijos institucija, jaunimo gerovės tarnyba ir pan.), ir 2) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija duomenimis dalijasi su žvalgybos agentūra. Pirmuoju atveju asmens duomenų tvarkymui bus taikomas Jungtinės Karalystės BDAR, taip pat 2018 m. DAA 2 dalis. Komisija įvertino Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalies (12)–(111) konstatuojamosiose dalyse nustatytas priemones ir priėjo prie išvados, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, perduotų pagal Reglamentą (ES) 2016/679 iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę, apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(147)

Šios rūšies duomenimis galima dalytis dviem atvejais: 1) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su nebaudžiamosios teisėsaugos institucija, išskyrus žvalgybos agentūrą (pvz., finansų arba mokesčių institucija, konkurencijos institucija, jaunimo gerovės tarnyba ir pan.), ir 2) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija duomenimis dalijasi su žvalgybos agentūra. Pirmuoju atveju asmens duomenų tvarkymui bus taikomas Jungtinės Karalystės BDAR, taip pat 2018 m. DAA 2 dalis. Komisija įvertino Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalies (12)–(111) konstatuojamosiose dalyse nustatytas priemones ir priėjo prie išvados, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, perduotų pagal Reglamentą (ES) 2016/679 iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę, apsaugos lygį.

| (148) | Antruoju atveju dėl dalijimosi duomenimis, kuriuos surinko baudžiamosios teisėsaugos institucija su žvalgybos agentūra nacionalinio saugumo tikslais, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama taip dalytis, yra 2008 m. Kovos su terorizmu akto (2008 m. KTA) 19 straipsnis (210). Pagal šį aktą bet kuris asmuo gali teikti informaciją bet kuriai žvalgybos tarnybai, kad ta tarnyba įvykdytų bet kurią funkciją, įskaitant su nacionaliniu saugumu susijusią funkciją. |
| --- | --- |

(148)

Antruoju atveju dėl dalijimosi duomenimis, kuriuos surinko baudžiamosios teisėsaugos institucija su žvalgybos agentūra nacionalinio saugumo tikslais, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama taip dalytis, yra 2008 m. Kovos su terorizmu akto (2008 m. KTA) 19 straipsnis (210). Pagal šį aktą bet kuris asmuo gali teikti informaciją bet kuriai žvalgybos tarnybai, kad ta tarnyba įvykdytų bet kurią funkciją, įskaitant su nacionaliniu saugumu susijusią funkciją.

210

| (149) | Dėl sąlygų, kuriomis duomenimis galima dalytis nacionalinio saugumo tikslais, pažymėtina, kad pagal Žvalgybos tarnybų aktą (211) ir Saugumo tarnybų aktą (212) žvalgybos tarnybos gali gauti tik jų funkcijoms pagal įstatymą vykdyti būtinus duomenis. Teisėsaugos institucijos, kurios nori dalytis duomenimis su žvalgybos tarnybomis, turės įvertinti įvairius veiksnius / apribojimus ir kartu atsižvelgti į agentūrų funkcijas, nustatytas Žvalgybos tarnybų akte ir Saugumo tarnybų akte (213). 2008 m. KTA 20 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad bet koks dalijimasis duomenimis pagal 19 straipsnį vis tiek turi atitikti duomenų apsaugos teisės aktus; tai reiškia, kad taikomi visi 2018 m. DAA 3 dalyje nustatyti apribojimai ir reikalavimai. Be to, kadangi kompetentingos institucijos yra valdžios institucijos 1998 m. Žmogaus teisių akto taikymo tikslais, jos privalo užtikrinti, kad jų veiksmai atitiktų Konvencijoje nustatytas teises, įskaitant EŽTK 8 straipsnį. Šiais apribojimais užtikrinama, kad teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos visais duomenimis dalytųsi laikydamosi duomenų apsaugos teisės aktų ir EŽTK. |
| --- | --- |

(149)

Dėl sąlygų, kuriomis duomenimis galima dalytis nacionalinio saugumo tikslais, pažymėtina, kad pagal Žvalgybos tarnybų aktą (211) ir Saugumo tarnybų aktą (212) žvalgybos tarnybos gali gauti tik jų funkcijoms pagal įstatymą vykdyti būtinus duomenis. Teisėsaugos institucijos, kurios nori dalytis duomenimis su žvalgybos tarnybomis, turės įvertinti įvairius veiksnius / apribojimus ir kartu atsižvelgti į agentūrų funkcijas, nustatytas Žvalgybos tarnybų akte ir Saugumo tarnybų akte (213). 2008 m. KTA 20 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad bet koks dalijimasis duomenimis pagal 19 straipsnį vis tiek turi atitikti duomenų apsaugos teisės aktus; tai reiškia, kad taikomi visi 2018 m. DAA 3 dalyje nustatyti apribojimai ir reikalavimai. Be to, kadangi kompetentingos institucijos yra valdžios institucijos 1998 m. Žmogaus teisių akto taikymo tikslais, jos privalo užtikrinti, kad jų veiksmai atitiktų Konvencijoje nustatytas teises, įskaitant EŽTK 8 straipsnį. Šiais apribojimais užtikrinama, kad teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos visais duomenimis dalytųsi laikydamosi duomenų apsaugos teisės aktų ir EŽTK.

211

212

213

| (150) | Jeigu kompetentinga institucija su trečiosios valstybės teisėsaugos institucijomis ketina dalytis pagal 2018 m. DAA 3 dalį tvarkomais duomenimis, taikomi konkretūs reikalavimai (214). Tokie perdavimai visų pirma gali vykti, kai jie grindžiami tinkamumo taisyklėmis, kurias priėmė valstybės sekretorius arba, jeigu tokių taisyklių nėra, būtina užtikrinti tinkamas apsaugos priemones. 2018 m. DAA 75 straipsnyje nustatyta, kad tinkamos apsaugos priemonės yra tais atvejais, kai jos nustatomos teisine priemone, kurios numatytas adresatas privalo laikytis, arba kai duomenų valdytojas, įvertinęs visas aplinkybes, susijusias su tos rūšies asmens duomenų perdavimu trečiajai valstybei arba tarptautine organizacijai, padaro išvadą, kad esama tinkamų duomenų apsaugą užtikrinančių priemonių. |
| --- | --- |

(150)

Jeigu kompetentinga institucija su trečiosios valstybės teisėsaugos institucijomis ketina dalytis pagal 2018 m. DAA 3 dalį tvarkomais duomenimis, taikomi konkretūs reikalavimai (214). Tokie perdavimai visų pirma gali vykti, kai jie grindžiami tinkamumo taisyklėmis, kurias priėmė valstybės sekretorius arba, jeigu tokių taisyklių nėra, būtina užtikrinti tinkamas apsaugos priemones. 2018 m. DAA 75 straipsnyje nustatyta, kad tinkamos apsaugos priemonės yra tais atvejais, kai jos nustatomos teisine priemone, kurios numatytas adresatas privalo laikytis, arba kai duomenų valdytojas, įvertinęs visas aplinkybes, susijusias su tos rūšies asmens duomenų perdavimu trečiajai valstybei arba tarptautine organizacijai, padaro išvadą, kad esama tinkamų duomenų apsaugą užtikrinančių priemonių.

214

| (151) | Jeigu perdavimas nėra pagrįstas tinkamumo taisykles arba tinkamomis apsaugos priemonėmis, jis gali būti atliekamas tik tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis, kurios vadinamos specialiomis aplinkybėmis (215). Taip yra tuo atveju, kai duomenis perduoti būtina: a) kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai; b) kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai; c) kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui; d) individualiais atvejais atsižvelgiant į bet kokius teisėsaugos tikslus arba e) individualiais atvejais teisėtu tikslu (pvz., atsižvelgiant į teismo procesą arba siekiant gauti teisinę konsultaciją). Galima pažymėti, kad d ir e punktai netaikomi, jeigu duomenų subjekto teisės ir laisvės yra viršesnės už su perdavimu susijusį viešąjį interesą. Šis aplinkybių rinkinys atitinka konkrečias situacijas ir sąlygas, kurios pagal Direktyvos (ES) 2016/680 38 straipsnį laikomos „nukrypti leidžiančiomis nuostatomis“. |
| --- | --- |

(151)

Jeigu perdavimas nėra pagrįstas tinkamumo taisykles arba tinkamomis apsaugos priemonėmis, jis gali būti atliekamas tik tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis, kurios vadinamos specialiomis aplinkybėmis (215). Taip yra tuo atveju, kai duomenis perduoti būtina: a) kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai; b) kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai; c) kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui; d) individualiais atvejais atsižvelgiant į bet kokius teisėsaugos tikslus arba e) individualiais atvejais teisėtu tikslu (pvz., atsižvelgiant į teismo procesą arba siekiant gauti teisinę konsultaciją). Galima pažymėti, kad d ir e punktai netaikomi, jeigu duomenų subjekto teisės ir laisvės yra viršesnės už su perdavimu susijusį viešąjį interesą. Šis aplinkybių rinkinys atitinka konkrečias situacijas ir sąlygas, kurios pagal Direktyvos (ES) 2016/680 38 straipsnį laikomos „nukrypti leidžiančiomis nuostatomis“.

215

| (152) | Be to, jeigu teisėsaugos institucijų įrodymai, kuriuos jos gavo remdamosi orderiu, pagal kurį leidžiama perimti ryšius arba įrangą, perduodami į trečiąja valstybę, pagal 2016 m. TĮA taikomos privalomos papildomos apsaugos priemonės. Visų pirma toks informacijos atskleidimas, kuris apibrėžiamas kaip „informacijos atskleidimas užsienyje“, leidžiamas tik jeigu išduodančioji institucija mano, kad yra nustatytos tinkamos taisyklės, kuriomis ribojamas asmenų, kuriems atskleidžiami duomenys, skaičius, mastas, kuriuo leidžiama atskleisti arba leisti susipažinti su bet kokia medžiaga, taip pat mastas, kuriuo bet kokia medžiaga kopijuojamas, ir padarytų kopijų skaičius. Be to, išduodančioji institucija gali manyti, kad būtinos atitinkamos taisyklės, padedančios užtikrinti, kad kiekviena bet kurios medžiagos dalies padaryta kopija būtų sunaikinta iš karto, kai nebegalioja jokie atitinkami jos saugojimo pagrindai (jeigu tokios kopijos nebuvo sunaikintos anksčiau) (216). |
| --- | --- |

(152)

Be to, jeigu teisėsaugos institucijų įrodymai, kuriuos jos gavo remdamosi orderiu, pagal kurį leidžiama perimti ryšius arba įrangą, perduodami į trečiąja valstybę, pagal 2016 m. TĮA taikomos privalomos papildomos apsaugos priemonės. Visų pirma toks informacijos atskleidimas, kuris apibrėžiamas kaip „informacijos atskleidimas užsienyje“, leidžiamas tik jeigu išduodančioji institucija mano, kad yra nustatytos tinkamos taisyklės, kuriomis ribojamas asmenų, kuriems atskleidžiami duomenys, skaičius, mastas, kuriuo leidžiama atskleisti arba leisti susipažinti su bet kokia medžiaga, taip pat mastas, kuriuo bet kokia medžiaga kopijuojamas, ir padarytų kopijų skaičius. Be to, išduodančioji institucija gali manyti, kad būtinos atitinkamos taisyklės, padedančios užtikrinti, kad kiekviena bet kurios medžiagos dalies padaryta kopija būtų sunaikinta iš karto, kai nebegalioja jokie atitinkami jos saugojimo pagrindai (jeigu tokios kopijos nebuvo sunaikintos anksčiau) (216).

216

| (153) | Galiausiai, ateityje galėtų būti taikomos specialios tolesnio duomenų perdavimo iš Jungtinės Karalystės į Jungtines Valstijas formos pagal Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės susitarimą dėl prieigos prie elektroninių duomenų siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais (toliau – Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas arba Susitarimas) (217), sudarytą 2019 m. spalio mėn. (218) Nors šio sprendimo priėmimo metu Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas dar nėra įsigaliojęs, numatomas jo įsigaliojimas gali turėti įtakos tolesniam duomenų, pirmą kartą perduotų Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, perdavimui į JAV. Kalbant konkrečiau, iš ES Jungtinėje Karalystėje veikiantiems paslaugų teikėjams perduodamiems duomenims galėtų būti taikomi kompetentingų JAV teisėsaugos institucijų išduoti elektroninių įrodymų pateikimo orderiai, kuriuos Jungtinėje Karalystėje būtų galima taikyti įsigaliojus šiam Susitarimui. Dėl šių priežasčių taikant šį sprendimą svarbu įvertinti sąlygas ir apsaugos priemones, kuriomis tokie orderiai gali būti išduoti ir įvykdyti. |
| --- | --- |

(153)

Galiausiai, ateityje galėtų būti taikomos specialios tolesnio duomenų perdavimo iš Jungtinės Karalystės į Jungtines Valstijas formos pagal Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės susitarimą dėl prieigos prie elektroninių duomenų siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais (toliau – Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas arba Susitarimas) (217), sudarytą 2019 m. spalio mėn. (218) Nors šio sprendimo priėmimo metu Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas dar nėra įsigaliojęs, numatomas jo įsigaliojimas gali turėti įtakos tolesniam duomenų, pirmą kartą perduotų Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, perdavimui į JAV. Kalbant konkrečiau, iš ES Jungtinėje Karalystėje veikiantiems paslaugų teikėjams perduodamiems duomenims galėtų būti taikomi kompetentingų JAV teisėsaugos institucijų išduoti elektroninių įrodymų pateikimo orderiai, kuriuos Jungtinėje Karalystėje būtų galima taikyti įsigaliojus šiam Susitarimui. Dėl šių priežasčių taikant šį sprendimą svarbu įvertinti sąlygas ir apsaugos priemones, kuriomis tokie orderiai gali būti išduoti ir įvykdyti.

217

218

| (154) | Dėl šių priežasčių taikant šį sprendimą svarbu įvertinti sąlygas ir apsaugos priemones, kuriomis tokie orderiai gali būti išduoti ir įvykdyti. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad, pirma, Susitarimas, atsižvelgiant į jo materialinę taikymo sritį, taikomas tik nusikaltimams, už kuriuos skiriama maksimali ne trumpesnė kaip trejų metų laisvės atėmimo bausmė (apibrėžiama kaip „sunkus nusikaltimas“) (219), įskaitant teroristinę veiklą. Antra, kitoje jurisdikcijoje tvarkomi duomenys pagal šį susitarimą gali būti gauti tik vadovaujantis „orderiu, <...> kurį pagal išduodančiosios šalies vidaus teisę iki orderio vykdymo bylos arba jos metu gali peržiūrėti arba prižiūrėti teismas, teisėjas, magistratas arba kita nepriklausoma institucija“ (220). Trečia, bet kuris orderis turi „būti pagrįstas aiškiai ir įtikinamais faktais, visų pirma, teisėtumu, ir tiriamos veikos rimtumu“ (221), be to, jis turi būti skirtas konkrečioms sąskaitoms ir jame turi būti nurodyta konkretaus asmens tapatybė, sąskaita, adresas arba asmeninis prietaisas, arba bet kuris kitas konkretus identifikatorius“ (222). Ketvirta, pagal šį susitarimą gautiems duomenims taikomos apsaugos priemonės, kurios yra lygiavertės konkrečioms apsaugos priemonėms, numatytoms vadinamajame ES ir JAV skėtiniame susitarime (223), t. y. 2016 m. gruodžio mėn. ES ir JAV sudarytas išsamus susitarimas dėl duomenų apsaugos, kuriame nustatytos apsaugos priemonės ir teisės, taikomos duomenų perdavimams teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, kurios į šį susitarimą įtraukiamos mutatis mutandis pagrindu, visų pirma siekiant atsižvelgti į konkretų perdavimų pobūdį (t. y. perdavimui iš privačių operatorių teisėsaugos institucijoms, užuot perdavus tarp teisėsaugos institucijų) (224). Jungtinės Karalystės ir JAV susitarime konkrečiai nustatyta, kad lygiavertės apsaugos priemonės, numatytos ES ir JAV skėtiniame susitarime, bus taikomos „visai asmeninei informacijai, kuri bus parengta vykdant orderius, kuriems taikomas Susitarimas, kad būtų užtikrintos lygiavertės apsaugos priemonės“ (225). |
| --- | --- |

(154)

Dėl šių priežasčių taikant šį sprendimą svarbu įvertinti sąlygas ir apsaugos priemones, kuriomis tokie orderiai gali būti išduoti ir įvykdyti. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad, pirma, Susitarimas, atsižvelgiant į jo materialinę taikymo sritį, taikomas tik nusikaltimams, už kuriuos skiriama maksimali ne trumpesnė kaip trejų metų laisvės atėmimo bausmė (apibrėžiama kaip „sunkus nusikaltimas“) (219), įskaitant teroristinę veiklą. Antra, kitoje jurisdikcijoje tvarkomi duomenys pagal šį susitarimą gali būti gauti tik vadovaujantis „orderiu, <...> kurį pagal išduodančiosios šalies vidaus teisę iki orderio vykdymo bylos arba jos metu gali peržiūrėti arba prižiūrėti teismas, teisėjas, magistratas arba kita nepriklausoma institucija“ (220). Trečia, bet kuris orderis turi „būti pagrįstas aiškiai ir įtikinamais faktais, visų pirma, teisėtumu, ir tiriamos veikos rimtumu“ (221), be to, jis turi būti skirtas konkrečioms sąskaitoms ir jame turi būti nurodyta konkretaus asmens tapatybė, sąskaita, adresas arba asmeninis prietaisas, arba bet kuris kitas konkretus identifikatorius“ (222). Ketvirta, pagal šį susitarimą gautiems duomenims taikomos apsaugos priemonės, kurios yra lygiavertės konkrečioms apsaugos priemonėms, numatytoms vadinamajame ES ir JAV skėtiniame susitarime (223), t. y. 2016 m. gruodžio mėn. ES ir JAV sudarytas išsamus susitarimas dėl duomenų apsaugos, kuriame nustatytos apsaugos priemonės ir teisės, taikomos duomenų perdavimams teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, kurios į šį susitarimą įtraukiamos mutatis mutandis pagrindu, visų pirma siekiant atsižvelgti į konkretų perdavimų pobūdį (t. y. perdavimui iš privačių operatorių teisėsaugos institucijoms, užuot perdavus tarp teisėsaugos institucijų) (224). Jungtinės Karalystės ir JAV susitarime konkrečiai nustatyta, kad lygiavertės apsaugos priemonės, numatytos ES ir JAV skėtiniame susitarime, bus taikomos „visai asmeninei informacijai, kuri bus parengta vykdant orderius, kuriems taikomas Susitarimas, kad būtų užtikrintos lygiavertės apsaugos priemonės“ (225).

219

220

221

222

223

mutatis mutandis

224

225

| (155) | Todėl duomenims, kurie JAV institucijoms buvo perduoti pagal ES ir JAV susitarimą, turėtų būti taikomos ES teisės akte nustatytos apsaugos priemonės, įskaitant būtinus pritaikymus, kuriais atsižvelgiama į aptariamų perdavimų pobūdį. Jungtinės Karalystės institucijos taip pat patvirtino, kad skėtiniame susitarime numatytos apsaugos priemonės bus taikomos visiems pagal Susitarimą parengtiems arba išsaugotiems asmens duomenims, nepaisant prašymą teikiančios įstaigos pobūdžio arba rūšies (pvz., JAV federalinės ir valstijos teisėsaugos institucijos), todėl lygiavertė apsauga turi būti užtikrinama visais atvejais. Tačiau Jungtinės Karalystės institucijos taip pat paaiškino, kad Jungtinė Karalystė ir JAV dar turi aptarti konkretaus duomenų apsaugos priemonių įgyvendinimo klausimus. Derybose su Europos Komisijos tarnybomis dėl šio sprendimo Jungtinės Karalystės institucijos patvirtino, kad jos Susitarimo įsigaliojimui pritars tik įsitikinusios, kad jo įgyvendinimas atitinka jame nustatytas teisines prievoles, įskaitant aiškų duomenų apsaugos standartų laikymąsi dėl bet kurių pagal šį susitarimą prašomų duomenų. Kadangi galimas Susitarimo įsigaliojimas gali daryti poveikį šiame sprendime vertinamam apsaugos lygiui, bet kurią informaciją ar būsimą paaiškinimą dėl to, kaip JAV laikysis savo pareigų pagal Susitarimą, Jungtinė Karalystė turėtų perduoti Europos Komisijai iš karto, kai tik jis bus parengtas, ir bet kuriuo atveju iki įsigaliojant Susitarimui, siekdama užtikrinti tinkamą šio sprendimo stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 4 dalį. Ypatingas dėmesys bus skirtas Skėtiniame susitarime nustatytų apsaugos priemonių taikymui ir pritaikymui atsižvelgiant į konkrečią perdavimų, kuriems taikomas Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas, rūšį. |
| --- | --- |

(155)

Todėl duomenims, kurie JAV institucijoms buvo perduoti pagal ES ir JAV susitarimą, turėtų būti taikomos ES teisės akte nustatytos apsaugos priemonės, įskaitant būtinus pritaikymus, kuriais atsižvelgiama į aptariamų perdavimų pobūdį. Jungtinės Karalystės institucijos taip pat patvirtino, kad skėtiniame susitarime numatytos apsaugos priemonės bus taikomos visiems pagal Susitarimą parengtiems arba išsaugotiems asmens duomenims, nepaisant prašymą teikiančios įstaigos pobūdžio arba rūšies (pvz., JAV federalinės ir valstijos teisėsaugos institucijos), todėl lygiavertė apsauga turi būti užtikrinama visais atvejais. Tačiau Jungtinės Karalystės institucijos taip pat paaiškino, kad Jungtinė Karalystė ir JAV dar turi aptarti konkretaus duomenų apsaugos priemonių įgyvendinimo klausimus. Derybose su Europos Komisijos tarnybomis dėl šio sprendimo Jungtinės Karalystės institucijos patvirtino, kad jos Susitarimo įsigaliojimui pritars tik įsitikinusios, kad jo įgyvendinimas atitinka jame nustatytas teisines prievoles, įskaitant aiškų duomenų apsaugos standartų laikymąsi dėl bet kurių pagal šį susitarimą prašomų duomenų. Kadangi galimas Susitarimo įsigaliojimas gali daryti poveikį šiame sprendime vertinamam apsaugos lygiui, bet kurią informaciją ar būsimą paaiškinimą dėl to, kaip JAV laikysis savo pareigų pagal Susitarimą, Jungtinė Karalystė turėtų perduoti Europos Komisijai iš karto, kai tik jis bus parengtas, ir bet kuriuo atveju iki įsigaliojant Susitarimui, siekdama užtikrinti tinkamą šio sprendimo stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 4 dalį. Ypatingas dėmesys bus skirtas Skėtiniame susitarime nustatytų apsaugos priemonių taikymui ir pritaikymui atsižvelgiant į konkrečią perdavimų, kuriems taikomas Jungtinės Karalystės ir JAV susitarimas, rūšį.

| (156) | Konkrečiau, vykdant nuolatinę šio sprendimo stebėseną, bus atsižvelgta į bet kokį svarbų pokytį, susijusį su Susitarimo įsigaliojimu ir taikymu, be kita ko, atsižvelgiant į būtinas pasekmes, kurios turi atsirasti atsiradus bet kokiems požymiams, kad nebeužtikrinamas iš esmės lygiavertis apsaugos lygis. |
| --- | --- |

(156)

Konkrečiau, vykdant nuolatinę šio sprendimo stebėseną, bus atsižvelgta į bet kokį svarbų pokytį, susijusį su Susitarimo įsigaliojimu ir taikymu, be kita ko, atsižvelgiant į būtinas pasekmes, kurios turi atsirasti atsiradus bet kokiems požymiams, kad nebeužtikrinamas iš esmės lygiavertis apsaugos lygis.

3.2.3.   Priežiūra

Priežiūra

| (157) | Priklausomai nuo įgaliojimų, kuriais kompetentingos institucijos naudojasi tvarkydamos asmens duomenis teisėsaugos tikslu (pagal 2018 m. DAA arba 2016 m. TĮA), šių įgaliojimų naudojimą prižiūri įvairios įstaigos. Visų pirma informacijos komisaras prižiūri asmens duomenų tvarkymą, kuriam taikoma 2018 m. DAA 3 dalis (226). Nepriklausomą ir teisminę tyrimo įgaliojimų pagal 2016 m. TĮA priežiūrą užtikrina Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO) (227) (ši dalis aptarta (250)–(255) konstatuojamosiose dalyse). Be to, papildomą priežiūrą garantuoja parlamentas ir kitos įstaigos. |
| --- | --- |

(157)

Priklausomai nuo įgaliojimų, kuriais kompetentingos institucijos naudojasi tvarkydamos asmens duomenis teisėsaugos tikslu (pagal 2018 m. DAA arba 2016 m. TĮA), šių įgaliojimų naudojimą prižiūri įvairios įstaigos. Visų pirma informacijos komisaras prižiūri asmens duomenų tvarkymą, kuriam taikoma 2018 m. DAA 3 dalis (226). Nepriklausomą ir teisminę tyrimo įgaliojimų pagal 2016 m. TĮA priežiūrą užtikrina Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO) (227) (ši dalis aptarta (250)–(255) konstatuojamosiose dalyse). Be to, papildomą priežiūrą garantuoja parlamentas ir kitos įstaigos.

226

227

3.2.3.1.   2018 m. DAA 3 dalies įgyvendinimo priežiūra

2018 m. DAA 3 dalies įgyvendinimo priežiūra

| (158) | Bendrosios informacijos komisaro, kurio nepriklausomumas ir organizacinė struktūra paaiškinta (87) konstatuojamojoje dalyje, funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 3 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Pagrindinė informacijos komisaro užduotis – stebėti ir užtikrinti 2018 m. DAA 3 dalies įgyvendinimą, taip pat didinti visuomenės informuotumą, patarti parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms bei įstaigoms. Siekiant išlaikyti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Šiomis aplinkybėmis priežiūros funkcijas turėtų vykdyti kitos įstaigos, kaip paaiškinta (99)–(103) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(158)

Bendrosios informacijos komisaro, kurio nepriklausomumas ir organizacinė struktūra paaiškinta (87) konstatuojamojoje dalyje, funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 3 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Pagrindinė informacijos komisaro užduotis – stebėti ir užtikrinti 2018 m. DAA 3 dalies įgyvendinimą, taip pat didinti visuomenės informuotumą, patarti parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms bei įstaigoms. Siekiant išlaikyti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Šiomis aplinkybėmis priežiūros funkcijas turėtų vykdyti kitos įstaigos, kaip paaiškinta (99)–(103) konstatuojamosiose dalyse.

| (159) | Komisaras turi bendruosius tyrimo, taisomuosius, leidimų suteikimo ir patariamuosius įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu pagal 3 dalį. Komisaras visų pirma turi įgaliojimus pranešti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui apie tariamą 2018 m. DAA 3 dalies pažeidimą, įteikti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kuris pažeidė akto 3 dalį, įspėjimus arba papeikimus, taip pat savo iniciatyva arba paprašius teikti nuomones parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms bei įstaigoms, taip pat visuomenei bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu (228). |
| --- | --- |

(159)

Komisaras turi bendruosius tyrimo, taisomuosius, leidimų suteikimo ir patariamuosius įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu pagal 3 dalį. Komisaras visų pirma turi įgaliojimus pranešti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui apie tariamą 2018 m. DAA 3 dalies pažeidimą, įteikti duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kuris pažeidė akto 3 dalį, įspėjimus arba papeikimus, taip pat savo iniciatyva arba paprašius teikti nuomones parlamentui, vyriausybei ir kitoms institucijoms bei įstaigoms, taip pat visuomenei bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu (228).

228

| (160) | Be to, komisaras turi įgaliojimus priimti informacinius pranešimus (229), vertinimo pranešimus (230) ir vykdymo pranešimus (231), taip pat įgaliojimus susipažinti su duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentais, patekti į jų patalpas (232) ir skirti administracines baudas priimdamas pranešimus apie nuobaudą (233). Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų politikoje išdėstytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacijos, vertinimo, vykdymo pranešimus ir pranešimus apie nuobaudą (234) (taip pat žr. (93) konstatuojamąją dalį ir Direktyvos (ES) 2016/680 101–102 konstatuojamąsias dalis dėl sprendimo dėl tinkamumo). |
| --- | --- |

(160)

Be to, komisaras turi įgaliojimus priimti informacinius pranešimus (229), vertinimo pranešimus (230) ir vykdymo pranešimus (231), taip pat įgaliojimus susipažinti su duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentais, patekti į jų patalpas (232) ir skirti administracines baudas priimdamas pranešimus apie nuobaudą (233). Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų politikoje išdėstytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacijos, vertinimo, vykdymo pranešimus ir pranešimus apie nuobaudą (234) (taip pat žr. (93) konstatuojamąją dalį ir Direktyvos (ES) 2016/680 101–102 konstatuojamąsias dalis dėl sprendimo dėl tinkamumo).

229

230

231

232

233

234

| (161) | Remdamasis savo naujausiomis metinėmis ataskaitomis (2018–2019 m. (235), 2019–2020 m. (236)), informacijos komisaras atliko įvairius tyrimus ir ėmėsi vykdymo priemonių dėl teisėsaugos institucijų vykdomo duomenų tvarkymo. Pavyzdžiui, komisaras atliko tyrimą ir 2019 m. spalio mėn. paskelbė išvadą dėl to, kaip teisėsaugos institucijos naudoja veido atpažinimo technologijas viešose vietose. Tyrime daugiausia dėmesio visų pirma skirta Pietų Velso policijos ir Metropoliteno policijos tarnybos (MPS) naudojamiems gyvo veido atpažinimo pajėgumams. Informacijos komisaras taip pat ištyrė MPS „Gangs matrix“ (237) ir nustatė įvairių rimtų duomenų apsaugos teisės pažeidimų, dėl kurių galėjo sumažėti visuomenės pasitikėjimas matrica ir tuo, kaip naudojami duomenys. 2018 m. lapkričio mėn. informacijos komisaras priėmė vykdymo pranešimą, o MPS paskui ėmėsi veiksmų, kurie yra būtini siekiant padidinti saugumą ir atskaitomybę ir užtikrinti, kad duomenys būtų naudojami proporcingai. Kitas vykdymo veiksmų šioje srityje pavyzdys – 325 000 GBP bauda, kurią 2018 m. gegužės mėn. komisaras skyrė Karalienės prokuratūrai už tai, kad pastaroji pametė neužšifruotus kompaktinius diskus su policijos apklausų įrašais. Informacijos komisaras taip pat atliko tyrimus platesnėmis temomis, pvz., per pirmąjį 2020 m. pusmetį atliko tyrimą dėl mobiliųjų telefonų duomenų išgavimo policijos veiklos tikslais ir dėl to, kaip policija tvarko aukų duomenis. Be to, komisaras dabar tiria bylą dėl teisėsaugos institucijų prieigos prie privataus sektoriaus subjekto „Clearview AI Inc.“ turimų duomenų (238). |
| --- | --- |

(161)

Remdamasis savo naujausiomis metinėmis ataskaitomis (2018–2019 m. (235), 2019–2020 m. (236)), informacijos komisaras atliko įvairius tyrimus ir ėmėsi vykdymo priemonių dėl teisėsaugos institucijų vykdomo duomenų tvarkymo. Pavyzdžiui, komisaras atliko tyrimą ir 2019 m. spalio mėn. paskelbė išvadą dėl to, kaip teisėsaugos institucijos naudoja veido atpažinimo technologijas viešose vietose. Tyrime daugiausia dėmesio visų pirma skirta Pietų Velso policijos ir Metropoliteno policijos tarnybos (MPS) naudojamiems gyvo veido atpažinimo pajėgumams. Informacijos komisaras taip pat ištyrė MPS „Gangs matrix“ (237) ir nustatė įvairių rimtų duomenų apsaugos teisės pažeidimų, dėl kurių galėjo sumažėti visuomenės pasitikėjimas matrica ir tuo, kaip naudojami duomenys. 2018 m. lapkričio mėn. informacijos komisaras priėmė vykdymo pranešimą, o MPS paskui ėmėsi veiksmų, kurie yra būtini siekiant padidinti saugumą ir atskaitomybę ir užtikrinti, kad duomenys būtų naudojami proporcingai. Kitas vykdymo veiksmų šioje srityje pavyzdys – 325 000 GBP bauda, kurią 2018 m. gegužės mėn. komisaras skyrė Karalienės prokuratūrai už tai, kad pastaroji pametė neužšifruotus kompaktinius diskus su policijos apklausų įrašais. Informacijos komisaras taip pat atliko tyrimus platesnėmis temomis, pvz., per pirmąjį 2020 m. pusmetį atliko tyrimą dėl mobiliųjų telefonų duomenų išgavimo policijos veiklos tikslais ir dėl to, kaip policija tvarko aukų duomenis. Be to, komisaras dabar tiria bylą dėl teisėsaugos institucijų prieigos prie privataus sektoriaus subjekto „Clearview AI Inc.“ turimų duomenų (238).

235

236

237

238

| (162) | Be informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, kurie aprašyti (160) ir (161) konstatuojamosiose dalyse, tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jų padarymą gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Pavyzdžiui, baudžiamosios sankcijos gali būti skirtos už tai, kad asmens duomenys buvo gauti, atskleisti arba saugomi be duomenų valdytojo sutikimo, už tarpininkavimą asmens duomenis atskleidžiant kitam asmeniui be duomenų valdytojo sutikimo (239), į informaciją, kurią sudaro nuasmeninti asmens duomenys, vėl įtraukiant tapatybės duomenis be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (240), tyčia trukdant komisarui vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu pagal tarptautinius įsipareigojimus (241) ir jeigu atsakant į informacinį pranešimą pateikiami klaidingi pareiškimai arba sunaikinama su informaciniu pranešimu arba vertinimo pranešimu susijusi informacija (242). |
| --- | --- |

(162)

Be informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, kurie aprašyti (160) ir (161) konstatuojamosiose dalyse, tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jų padarymą gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Pavyzdžiui, baudžiamosios sankcijos gali būti skirtos už tai, kad asmens duomenys buvo gauti, atskleisti arba saugomi be duomenų valdytojo sutikimo, už tarpininkavimą asmens duomenis atskleidžiant kitam asmeniui be duomenų valdytojo sutikimo (239), į informaciją, kurią sudaro nuasmeninti asmens duomenys, vėl įtraukiant tapatybės duomenis be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (240), tyčia trukdant komisarui vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu pagal tarptautinius įsipareigojimus (241) ir jeigu atsakant į informacinį pranešimą pateikiami klaidingi pareiškimai arba sunaikinama su informaciniu pranešimu arba vertinimo pranešimu susijusi informacija (242).

239

240

241

242

3.2.3.2.   Kitos įstaigos, vykdančios priežiūrą baudžiamosios teisėsaugos srityje

Kitos įstaigos, vykdančios priežiūrą baudžiamosios teisėsaugos srityje

| (163) | Be informacijos komisaro, baudžiamosios teisėsaugos srityje veikia keletas priežiūros institucijų, turinčių konkrečius įgaliojimus, susijusius su duomenų apsaugos klausimais. Tai, pvz., yra biometrinės medžiagos saugojimo ir naudojimo komisaras (toliau – biometrinių duomenų komisaras) (243) ir stebėjimo kamerų komisaras (244). |
| --- | --- |

(163)

Be informacijos komisaro, baudžiamosios teisėsaugos srityje veikia keletas priežiūros institucijų, turinčių konkrečius įgaliojimus, susijusius su duomenų apsaugos klausimais. Tai, pvz., yra biometrinės medžiagos saugojimo ir naudojimo komisaras (toliau – biometrinių duomenų komisaras) (243) ir stebėjimo kamerų komisaras (244).

243

244

3.2.3.3.   Parlamentinė priežiūra baudžiamosios teisėsaugos srityje

| (164) | Vidaus reikalų atskirasis komitetas (HASC) užtikrina parlamentinę priežiūrą baudžiamosios teisenos srityje. Šį komitetą sudaro 11 parlamento narių, atrinktų iš trijų didžiausių politinių partijų. Komiteto užduotis – analizuoti Vidaus reikalų ministerijos ir susijusių valdžios įstaigų, įskaitant policiją ir NCA, kurių darbą komitetas gali tikrinti atidžiai, išlaidas, administravimą ir politiką (245). |
| --- | --- |

(164)

Vidaus reikalų atskirasis komitetas (HASC) užtikrina parlamentinę priežiūrą baudžiamosios teisenos srityje. Šį komitetą sudaro 11 parlamento narių, atrinktų iš trijų didžiausių politinių partijų. Komiteto užduotis – analizuoti Vidaus reikalų ministerijos ir susijusių valdžios įstaigų, įskaitant policiją ir NCA, kurių darbą komitetas gali tikrinti atidžiai, išlaidas, administravimą ir politiką (245).

245

| (165) | Komitetas per savo nustatytus terminus gali pats nustatyti tyrimo temą, įskaitant konkrečių atvejų tyrimą, jeigu klausimas nepriklauso teismo kompetencijai. Komitetas taip pat gali prašyti įvairių atitinkamų grupių ir asmenų pateikti rašytinius ir žodinius įrodymus. Jis rengia savo išvadų ataskaitas ir teikia vyriausybei rekomendacijas (246). Tikimasi, kad vyriausybė kiekvieną ataskaitos rekomendaciją įgyvendins ir tai padarys per 60 dienų (247). |
| --- | --- |

(165)

Komitetas per savo nustatytus terminus gali pats nustatyti tyrimo temą, įskaitant konkrečių atvejų tyrimą, jeigu klausimas nepriklauso teismo kompetencijai. Komitetas taip pat gali prašyti įvairių atitinkamų grupių ir asmenų pateikti rašytinius ir žodinius įrodymus. Jis rengia savo išvadų ataskaitas ir teikia vyriausybei rekomendacijas (246). Tikimasi, kad vyriausybė kiekvieną ataskaitos rekomendaciją įgyvendins ir tai padarys per 60 dienų (247).

246

247

| (166) | Stebėjimo srityje komitetas taip pat parengė ataskaitą dėl 2000 m. Tyrimo įgaliojimų akto reglamento (2000 m. RIPA) (248), kurioje priėjo prie išvados, kad 2000 m. RIPA neatitiko tikslo. Į jo ataskaitą buvo atsižvelgta svarbias 2000 m. RIPA dalis pakeičiant 2016 m. TĮA. Išsamų tyrimų sąrašą galima rasti komiteto svetainėje (249). |
| --- | --- |

(166)

Stebėjimo srityje komitetas taip pat parengė ataskaitą dėl 2000 m. Tyrimo įgaliojimų akto reglamento (2000 m. RIPA) (248), kurioje priėjo prie išvados, kad 2000 m. RIPA neatitiko tikslo. Į jo ataskaitą buvo atsižvelgta svarbias 2000 m. RIPA dalis pakeičiant 2016 m. TĮA. Išsamų tyrimų sąrašą galima rasti komiteto svetainėje (249).

248

249

| (167) | HASC užduotis Škotijoje vykdo Policijos veiklos teisingumo pakomitetis, i Šiaurės Airijoje jas vykdo Teisingumo komitetas (250). |
| --- | --- |

(167)

HASC užduotis Škotijoje vykdo Policijos veiklos teisingumo pakomitetis, i Šiaurės Airijoje jas vykdo Teisingumo komitetas (250).

250

3.2.4.   Teisių gynimas

Teisių gynimas

| (168) | Dėl teisėsaugos institucijų tvarkomų asmens duomenų, pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 3 dalį ir 2016 m. TĮA, taip pat pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą galima pasinaudoti teisių gynimo mechanizmais. |
| --- | --- |

(168)

Dėl teisėsaugos institucijų tvarkomų asmens duomenų, pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 3 dalį ir 2016 m. TĮA, taip pat pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą galima pasinaudoti teisių gynimo mechanizmais.

| (169) | Šiais įvairiais mechanizmais duomenų subjektams suteikiamos veiksmingos administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės, kuriomis jiems sudaromos sąlygos visų pirma užtikrinti savo teises, įskaitant teisę susipažinti su savo asmens duomenimis arba ištaisyti ar ištrinti tokius duomenis. |
| --- | --- |

(169)

Šiais įvairiais mechanizmais duomenų subjektams suteikiamos veiksmingos administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės, kuriomis jiems sudaromos sąlygos visų pirma užtikrinti savo teises, įskaitant teisę susipažinti su savo asmens duomenimis arba ištaisyti ar ištrinti tokius duomenis.

| (170) | Pirma, pagal 2018 m. DAA 165 straipsnį duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas 2018 m. DAA 3 dalies pažeidimas. Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas (251). Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas. |
| --- | --- |

(170)

Pirma, pagal 2018 m. DAA 165 straipsnį duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas 2018 m. DAA 3 dalies pažeidimas. Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas (251). Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir skirti baudas.

251

| (171) | Antra, 2018 m. DAA nustatyta teisė į teisinę gynybą prieš informacijos komisarą, jeigu jis tinkamai neišnagrinėja duomenų subjekto skundo. Konkrečiau, jeigu komisaras nesugeba „pasistūmėti į priekį“ (252) nagrinėdamas duomenų subjekto pateiktą skundą, skundo pateikėjas turi teisę imtis teisminių teisių gynimo priemonių, nes gali kreiptis į pirmosios instancijos specializuotą teismą (253) ir prašyti, kad komisaras būtų įpareigotas imtis nagrinėti skundą arba informuoti skundo pateikėją apie padarytą pažangą (254). Be to, bet kuris asmuo, kuris iš komisaro gauna bet kurį iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo ar vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą), gali skųstis specializuotam pirmosios instancijos teismui. Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą arba sprendimą, kurį pateikė arba priėmė informacijos komisaras (255). |
| --- | --- |

(171)

Antra, 2018 m. DAA nustatyta teisė į teisinę gynybą prieš informacijos komisarą, jeigu jis tinkamai neišnagrinėja duomenų subjekto skundo. Konkrečiau, jeigu komisaras nesugeba „pasistūmėti į priekį“ (252) nagrinėdamas duomenų subjekto pateiktą skundą, skundo pateikėjas turi teisę imtis teisminių teisių gynimo priemonių, nes gali kreiptis į pirmosios instancijos specializuotą teismą (253) ir prašyti, kad komisaras būtų įpareigotas imtis nagrinėti skundą arba informuoti skundo pateikėją apie padarytą pažangą (254). Be to, bet kuris asmuo, kuris iš komisaro gauna bet kurį iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo ar vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą), gali skųstis specializuotam pirmosios instancijos teismui. Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą arba sprendimą, kurį pateikė arba priėmė informacijos komisaras (255).

252

253

254

255

| (172) | Trečia, asmenys tiesiogiai teismuose gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus. Visų pirma pagal 2018 m. DAA 167 straipsnį duomenų subjektas gali pateikti prašymą teismui dėl jo teisių pažeidimo pagal duomenų apsaugos teisės aktus ir teismas, priimdamas nutartį, gali prašyti, kad duomenų valdytojas imtųsi bet kokių veiksmų (arba jų nesiimtų), susijusių su duomenų tvarkymu, kad laikytųsi 2018 m. DAA. Be to, pagal 2018 m. DAA 169 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl duomenų teisės akte (įskaitant 2018 m. DAA 3 dalį), išskyrus Jungtinės Karalystės BDAR, nustatyto reikalavimo pažeidimo patyrė žalos, turi teisę, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas kompensuotų jam tą žalą, išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas įrodo, kad jis bet kuriuo atveju neatsako už įvykį, dėl kurio atsirado žala. Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas. |
| --- | --- |

(172)

Trečia, asmenys tiesiogiai teismuose gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus. Visų pirma pagal 2018 m. DAA 167 straipsnį duomenų subjektas gali pateikti prašymą teismui dėl jo teisių pažeidimo pagal duomenų apsaugos teisės aktus ir teismas, priimdamas nutartį, gali prašyti, kad duomenų valdytojas imtųsi bet kokių veiksmų (arba jų nesiimtų), susijusių su duomenų tvarkymu, kad laikytųsi 2018 m. DAA. Be to, pagal 2018 m. DAA 169 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl duomenų teisės akte (įskaitant 2018 m. DAA 3 dalį), išskyrus Jungtinės Karalystės BDAR, nustatyto reikalavimo pažeidimo patyrė žalos, turi teisę, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas kompensuotų jam tą žalą, išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas įrodo, kad jis bet kuriuo atveju neatsako už įvykį, dėl kurio atsirado žala. Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas.

| (173) | Galiausiai bet kuris asmuo, kuris mano, kad bet kuri valdžios institucija pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą (256) gali pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir, išnaudojęs visas nacionalines teisių gynimo priemones, asmuo, nevyriausybinė organizacija ir asmenų grupės Europos Žmogaus Teisių Teisme gali pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis dėl Europos žmogaus teisių konvencijoje garantuojamų teisių pažeidimų (257) (žr. (111)konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(173)

Galiausiai bet kuris asmuo, kuris mano, kad bet kuri valdžios institucija pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą (256) gali pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir, išnaudojęs visas nacionalines teisių gynimo priemones, asmuo, nevyriausybinė organizacija ir asmenų grupės Europos Žmogaus Teisių Teisme gali pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis dėl Europos žmogaus teisių konvencijoje garantuojamų teisių pažeidimų (257) (žr. (111)konstatuojamojoje dalyje).

256

257

3.2.4.1.   Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo mechanizmai

Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo mechanizmai

| (174) | Asmenys nuo 2016 m. TĮA pažeidimų savo teises gali ginti specializuotame tyrimo įgaliojimų teisme. Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo būdai aprašyti (263)–(269) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(174)

Asmenys nuo 2016 m. TĮA pažeidimų savo teises gali ginti specializuotame tyrimo įgaliojimų teisme. Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo būdai aprašyti (263)–(269) konstatuojamosiose dalyse.

3.3.   Jungtinės Karalystės valdžios institucijų galimybė susipažinti su duomenimis ir jų naudojimas nacionalinio saugumo tikslais

Jungtinės Karalystės valdžios institucijų galimybė susipažinti su duomenimis ir jų naudojimas nacionalinio saugumo tikslais

| (175) | Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką žvalgybos tarnybos, turinčios įgaliojimus rinkti elektroninę informaciją, kurią turi duomenų valdytojai arba duomenų tvarkytojai, remdamosi nacionalinio saugumo pagrindais, situacijose, kurios atitinka tinkamumo scenarijų, yra Žvalgybos tarnyba (258) (MI5), Slaptoji žvalgybos tarnyba (259) (SIS) ir Vyriausybės ryšių būstinė (260) (GCHQ) (261). |
| --- | --- |

(175)

Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką žvalgybos tarnybos, turinčios įgaliojimus rinkti elektroninę informaciją, kurią turi duomenų valdytojai arba duomenų tvarkytojai, remdamosi nacionalinio saugumo pagrindais, situacijose, kurios atitinka tinkamumo scenarijų, yra Žvalgybos tarnyba (258) (MI5), Slaptoji žvalgybos tarnyba (259) (SIS) ir Vyriausybės ryšių būstinė (260) (GCHQ) (261).

258

259

260

261

3.3.1.   Teisiniai pagrindai, apribojimai ir apsaugos priemonės

Teisiniai pagrindai, apribojimai ir apsaugos priemonės

| (176) | Jungtinėje Karalystėje žvalgybos tarnybų įgaliojimai yra išdėstyti 2016 m. TĮA ir 2000 m. RIPA, kuriuose, įskaitant 2018 m. DAA, nustatyta šių įgaliojimų materialinė ir individualioji taikymo sritis bei jiems taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės. Šie įgaliojimai, taip pat jiems taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės išsamiai įvertinti kituose skirsniuose. |
| --- | --- |

(176)

Jungtinėje Karalystėje žvalgybos tarnybų įgaliojimai yra išdėstyti 2016 m. TĮA ir 2000 m. RIPA, kuriuose, įskaitant 2018 m. DAA, nustatyta šių įgaliojimų materialinė ir individualioji taikymo sritis bei jiems taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės. Šie įgaliojimai, taip pat jiems taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės išsamiai įvertinti kituose skirsniuose.

3.3.1.1.   Tyrimo įgaliojimai, kuriais naudojamasi nacionalinio saugumo srityje

Tyrimo įgaliojimai, kuriais naudojamasi nacionalinio saugumo srityje

| (177) | 2016 m. TĮA nustatyta tyrimo įgaliojimų teisinė sistema, t. y. įgaliojimai perimti ryšio duomenis ir su jais susipažinti ir perimti įrangą. 2016 m. TĮA nustatytas bendras draudimas, o metodų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su ryšių turiniu, gauti prieigą prie ryšio duomenų arba perimti įrangą be teisėto pagrindo, naudojimas laikomas nusikalstama veika (262). Taip yra todėl, kad šių tyrimo įgaliojimų naudojimas yra teisėtas tik kai vykdomas remiantis orderiu arba leidimu (263). |
| --- | --- |

(177)

2016 m. TĮA nustatyta tyrimo įgaliojimų teisinė sistema, t. y. įgaliojimai perimti ryšio duomenis ir su jais susipažinti ir perimti įrangą. 2016 m. TĮA nustatytas bendras draudimas, o metodų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su ryšių turiniu, gauti prieigą prie ryšio duomenų arba perimti įrangą be teisėto pagrindo, naudojimas laikomas nusikalstama veika (262). Taip yra todėl, kad šių tyrimo įgaliojimų naudojimas yra teisėtas tik kai vykdomas remiantis orderiu arba leidimu (263).

262

263

| (178) | 2016 m. TĮA nustatytos išsamios taisyklės, kuriomis reglamentuojama kiekvieno tyrimo įgaliojimų taikymo sritis ir taikymo tvarka, taip pat konkretūs jų apribojimai ir apsaugos priemonės. Priklausomai nuo tyrimo įgaliojimų (ryšių perėmimas, ryšio duomenų įgijimas ir saugojimas ir įrangos perėmimas) (264), taip pat nuo to, ar įgaliojimais naudojamasi dėl konkretaus taikinio, ar masiškai, taikomos skirtingos taisyklės. Išsami informacija apie kiekvienos 2016 m. TĮA numatytos priemonės taikymo sritį, apsaugos priemones ir apribojimus pateikta specialiuose skyriuose toliau. |
| --- | --- |

(178)

2016 m. TĮA nustatytos išsamios taisyklės, kuriomis reglamentuojama kiekvieno tyrimo įgaliojimų taikymo sritis ir taikymo tvarka, taip pat konkretūs jų apribojimai ir apsaugos priemonės. Priklausomai nuo tyrimo įgaliojimų (ryšių perėmimas, ryšio duomenų įgijimas ir saugojimas ir įrangos perėmimas) (264), taip pat nuo to, ar įgaliojimais naudojamasi dėl konkretaus taikinio, ar masiškai, taikomos skirtingos taisyklės. Išsami informacija apie kiekvienos 2016 m. TĮA numatytos priemonės taikymo sritį, apsaugos priemones ir apribojimus pateikta specialiuose skyriuose toliau.

264

| (179) | Be to, 2016 m. TĮA papildo įvairūs teisės aktuose nustatyti praktikos kodeksai, kuriuos paskelbė valstybės sekretorius ir patvirtino abeji parlamento rūmai (265) ir kurie taikomi visoje šalyje. Šiuose praktikos kodeksuose pateikiamos naudojimosi šiais įgaliojimais gairės (266). Nors duomenų subjektai, norėdami pasinaudoti savo teisėmis, gali tiesiogiai remtis 2016 m. TĮA nuostatomis, 2016 m. TĮA 7 priedo 5 dalyje nurodyta, kad Praktikos kodeksai laikomi priimtinais įrodymais civilinėse ir baudžiamosiose bylose, o bendrosios kompetencijos teismas, specializuotas teismas arba priežiūros institucija, teisminio proceso metu spręsdami atitinkamą klausimą, gali atsižvelgti į tai, kad kodeksų nebuvo laikomasi (267). Vertindama ankstesnio Jungtinės Karalystės teisės aktą stebėjimo srityje – 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto – teisinę kokybę, Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija aiškiai pripažino Jungtinės Karalystės praktikos kodeksų svarbą ir konstatavo, kad vertinant teisės aktų, kuriais leidžiama stebėti, numatomumą galima atsižvelgti į jų nuostatas (268). |
| --- | --- |

(179)

Be to, 2016 m. TĮA papildo įvairūs teisės aktuose nustatyti praktikos kodeksai, kuriuos paskelbė valstybės sekretorius ir patvirtino abeji parlamento rūmai (265) ir kurie taikomi visoje šalyje. Šiuose praktikos kodeksuose pateikiamos naudojimosi šiais įgaliojimais gairės (266). Nors duomenų subjektai, norėdami pasinaudoti savo teisėmis, gali tiesiogiai remtis 2016 m. TĮA nuostatomis, 2016 m. TĮA 7 priedo 5 dalyje nurodyta, kad Praktikos kodeksai laikomi priimtinais įrodymais civilinėse ir baudžiamosiose bylose, o bendrosios kompetencijos teismas, specializuotas teismas arba priežiūros institucija, teisminio proceso metu spręsdami atitinkamą klausimą, gali atsižvelgti į tai, kad kodeksų nebuvo laikomasi (267). Vertindama ankstesnio Jungtinės Karalystės teisės aktą stebėjimo srityje – 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto – teisinę kokybę, Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija aiškiai pripažino Jungtinės Karalystės praktikos kodeksų svarbą ir konstatavo, kad vertinant teisės aktų, kuriais leidžiama stebėti, numatomumą galima atsižvelgti į jų nuostatas (268).

265

266

267

268

| (180) | Reikia pažymėti, kad tiksliniai įgaliojimai (tikslinis perėmimas (269), ryšių duomenų gavimas (270), ryšių duomenų saugojimas (271) ir tikslinis įrangos perėmimas (272)) gali būti suteikti nacionalinio saugumo tarnyboms ir tam tikroms teisėsaugos institucijoms (273), tačiau su masiniais duomenimis susiję įgaliojimai (t. y. masinis perėmimas (274), masinis ryšio duomenų gavimas (275), masinis įrangos perėmimas (276) ir masinių asmens duomenų rinkiniai (277)) suteikiami išskirtinai žvalgybos tarnyboms. |
| --- | --- |

(180)

Reikia pažymėti, kad tiksliniai įgaliojimai (tikslinis perėmimas (269), ryšių duomenų gavimas (270), ryšių duomenų saugojimas (271) ir tikslinis įrangos perėmimas (272)) gali būti suteikti nacionalinio saugumo tarnyboms ir tam tikroms teisėsaugos institucijoms (273), tačiau su masiniais duomenimis susiję įgaliojimai (t. y. masinis perėmimas (274), masinis ryšio duomenų gavimas (275), masinis įrangos perėmimas (276) ir masinių asmens duomenų rinkiniai (277)) suteikiami išskirtinai žvalgybos tarnyboms.

269

270

271

272

273

274

275

276

277

| (181) | Nuspręsdama, kuriais tyrimo įgaliojimais pasinaudoti, žvalgybos agentūra privalo laikytis 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalies a punkte išvardytų „bendrųjų su privatumu susijusių pareigų“, tarp kurių yra būtinumo ir proporcingumo patikrinimas. Konkrečiau, pagal šią nuostatą valdžios institucija, ketinanti pasinaudoti tyrimo įgaliojimais, privalo įvertinti, i) ar tai, ko siekiama orderiu, leidimu arba pranešimu, galima pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis; ii) ar apsaugos lygis, kuris turi būti taikomas bet kokiam informacijos gavimui pagal orderį, leidimą arba pranešimą, yra didesnis būtent dėl tos informacijos slaptumo; iii) viešąjį interesą, atsižvelgdama į telekomunikacijų sistemų ir pašto tarnybų vientisumą ir saugumą ir iv) bet kuriuos kitus viešojo intereso, susijusio su privatumo apsauga, aspektus (278). |
| --- | --- |

(181)

Nuspręsdama, kuriais tyrimo įgaliojimais pasinaudoti, žvalgybos agentūra privalo laikytis 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalies a punkte išvardytų „bendrųjų su privatumu susijusių pareigų“, tarp kurių yra būtinumo ir proporcingumo patikrinimas. Konkrečiau, pagal šią nuostatą valdžios institucija, ketinanti pasinaudoti tyrimo įgaliojimais, privalo įvertinti, i) ar tai, ko siekiama orderiu, leidimu arba pranešimu, galima pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis; ii) ar apsaugos lygis, kuris turi būti taikomas bet kokiam informacijos gavimui pagal orderį, leidimą arba pranešimą, yra didesnis būtent dėl tos informacijos slaptumo; iii) viešąjį interesą, atsižvelgdama į telekomunikacijų sistemų ir pašto tarnybų vientisumą ir saugumą ir iv) bet kuriuos kitus viešojo intereso, susijusio su privatumo apsauga, aspektus (278).

278

| (182) | Šių kriterijų taikymo būdas išsamiau apibūdintas atitinkamuose praktikos kodeksuose, o tai, kaip jų laikomasi, įvertina valstybės sekretorius ir nepriklausomi teismų komisarai, išduodami leidimą naudotis tokiais įgaliojimais. Visų pirma bet kurių iš šių tyrimo įgaliojimų naudojimas visada turi būti „proporcingas siekiamam tikslui, kurį nustatant derinamas privatumo (iki kitų 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų aspektų) ribojimo mastas ir poreikis imtis veiksmų atsižvelgiant į tyrimo, operatyvinius ar pajėgumų aspektus“. Tai visų pirma reiškia, kad tokiu atveju „turėtų būti numatoma reali galimybė gauti tikėtiną naudą, kuri neturėtų būti neproporcinga arba savavališka“ ir „[j]oks privatumo apribojimas neturėtų būti laikomas proporcingu, jeigu informaciją, kurią norima gauti, galima gauti mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (279). Konkrečiau, proporcingumo principo laikymasis turi būti vertinamas atsižvelgiant į šiuos kriterijus: „i) siūlomo privatumo ribojimo mastas, palyginti su siekiamu tikslu; ii) kaip ir kodėl patvirtintini metodai padės užtikrinti kuo mažesnį kišimąsi į asmens ir kitų reikalus; iii) ar vykdant veiklą tinkamai naudojamasi ir protingai naudojamasi aktu, atsižvelgiant į visas pagrįstas alternatyvas, susijusias su siektinu tikslu; iv) kokie kiti metodai, kai tinkama, buvo neįgyvendinti arba buvo naudojami, tačiau yra vertinami kaip nepakankami, siekiant įgyvendinti operatyvinius uždavinius nenaudojant siūlomų tyrimo įgaliojimų“ (280). |
| --- | --- |

(182)

Šių kriterijų taikymo būdas išsamiau apibūdintas atitinkamuose praktikos kodeksuose, o tai, kaip jų laikomasi, įvertina valstybės sekretorius ir nepriklausomi teismų komisarai, išduodami leidimą naudotis tokiais įgaliojimais. Visų pirma bet kurių iš šių tyrimo įgaliojimų naudojimas visada turi būti „proporcingas siekiamam tikslui, kurį nustatant derinamas privatumo (iki kitų 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų aspektų) ribojimo mastas ir poreikis imtis veiksmų atsižvelgiant į tyrimo, operatyvinius ar pajėgumų aspektus“. Tai visų pirma reiškia, kad tokiu atveju „turėtų būti numatoma reali galimybė gauti tikėtiną naudą, kuri neturėtų būti neproporcinga arba savavališka“ ir „[j]oks privatumo apribojimas neturėtų būti laikomas proporcingu, jeigu informaciją, kurią norima gauti, galima gauti mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (279). Konkrečiau, proporcingumo principo laikymasis turi būti vertinamas atsižvelgiant į šiuos kriterijus: „i) siūlomo privatumo ribojimo mastas, palyginti su siekiamu tikslu; ii) kaip ir kodėl patvirtintini metodai padės užtikrinti kuo mažesnį kišimąsi į asmens ir kitų reikalus; iii) ar vykdant veiklą tinkamai naudojamasi ir protingai naudojamasi aktu, atsižvelgiant į visas pagrįstas alternatyvas, susijusias su siektinu tikslu; iv) kokie kiti metodai, kai tinkama, buvo neįgyvendinti arba buvo naudojami, tačiau yra vertinami kaip nepakankami, siekiant įgyvendinti operatyvinius uždavinius nenaudojant siūlomų tyrimo įgaliojimų“ (280).

279

280

| (183) | Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, taip praktiškai užtikrinama, kad žvalgybos tarnyba, pirma, nustatytų operatyvinį tikslą (taip nustatydama duomenų rinkimo ribas, pvz., tarptautinės kovos su terorizmu tikslo siekiama konkrečioje geografinėje teritorijoje), ir, antra, remdamasi operatyviniu tikslu, žvalgybos agentūra turės įvertinti, kuri techninė galimybė (pvz., tikslinis arba masinis perėmimas, įrangos perėmimas, ryšio duomenų gavimas) yra tinkamiausia (t. y. mažiausiai pažeidžianti privatumą, plg. TĮA 2 straipsnio 2 dalį), atsižvelgiant į siekiamą tikslą, todėl jis yra leistinas, remiantis vienu iš teisės aktuose nustatytų pagrindų. |
| --- | --- |

(183)

Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, taip praktiškai užtikrinama, kad žvalgybos tarnyba, pirma, nustatytų operatyvinį tikslą (taip nustatydama duomenų rinkimo ribas, pvz., tarptautinės kovos su terorizmu tikslo siekiama konkrečioje geografinėje teritorijoje), ir, antra, remdamasi operatyviniu tikslu, žvalgybos agentūra turės įvertinti, kuri techninė galimybė (pvz., tikslinis arba masinis perėmimas, įrangos perėmimas, ryšio duomenų gavimas) yra tinkamiausia (t. y. mažiausiai pažeidžianti privatumą, plg. TĮA 2 straipsnio 2 dalį), atsižvelgiant į siekiamą tikslą, todėl jis yra leistinas, remiantis vienu iš teisės aktuose nustatytų pagrindų.

| (184) | Verta pažymėti, kad į šį rėmimąsi būtinumo ir proporcingumo standartais dėmesį taip pat atkreipė ir jį teigiamai įvertino Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas teisės į privatumą klausimais Josephas Cannataci, kuris dėl 2016 m. TĮA nustatytos sistemos nurodė, kad „atrodo, jog pagal žvalgybos tarnybose ir teisėsaugos institucijose galiojančias procedūras sistemiškai reikalaujama atsižvelgti į stebėjimo priemonės arba operacijos būtinumą ir proporcingumą ir tik tuomet teikti rekomendaciją dėl leidimo, taip pat ją peržiūrėti tais pačiais pagrindais“ (281). Jis taip pat pažymėjo, kad, susitikęs su teisėsaugos ir nacionalinių saugumo agentūrų atstovais, „[jis] sulaukė pritarimo dėl to, kad teisė į privatumą yra svarbiausia aplinkybė, į kurią reikia atsižvelgti priimant bet kokį sprendimą dėl stebėjimo priemonių. Visi suprato ir pripažino, kad būtinumas ir proporcingumas yra pagrindiniai principai, į kuriuos reikia atsižvelgti“. |
| --- | --- |

(184)

Verta pažymėti, kad į šį rėmimąsi būtinumo ir proporcingumo standartais dėmesį taip pat atkreipė ir jį teigiamai įvertino Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas teisės į privatumą klausimais Josephas Cannataci, kuris dėl 2016 m. TĮA nustatytos sistemos nurodė, kad „atrodo, jog pagal žvalgybos tarnybose ir teisėsaugos institucijose galiojančias procedūras sistemiškai reikalaujama atsižvelgti į stebėjimo priemonės arba operacijos būtinumą ir proporcingumą ir tik tuomet teikti rekomendaciją dėl leidimo, taip pat ją peržiūrėti tais pačiais pagrindais“ (281). Jis taip pat pažymėjo, kad, susitikęs su teisėsaugos ir nacionalinių saugumo agentūrų atstovais, „[jis] sulaukė pritarimo dėl to, kad teisė į privatumą yra svarbiausia aplinkybė, į kurią reikia atsižvelgti priimant bet kokį sprendimą dėl stebėjimo priemonių. Visi suprato ir pripažino, kad būtinumas ir proporcingumas yra pagrindiniai principai, į kuriuos reikia atsižvelgti“.

281

| (185) | Konkretūs įvairių orderių priėmimo kriterijai, taip pat 2016 m. TĮA nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės dėl kiekvieno tyrimo įgaliojimo išsamiai aprašyti (186)–(243) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(185)

Konkretūs įvairių orderių priėmimo kriterijai, taip pat 2016 m. TĮA nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės dėl kiekvieno tyrimo įgaliojimo išsamiai aprašyti (186)–(243) konstatuojamosiose dalyse.

3.3.1.1.1.   Tikslinis perėmimas ir tyrimas

| (186) | Tikslinio perėmimo orderiai būna trijų rūšių: tikslinio perėmimo orderis (282), tikslinio tyrimo orderis ir savitarpio pagalbos orderis (283). Šių orderių gavimo sąlygos ir atitinkamos apsaugos priemonės išdėstytos 2016 m. TĮA 1 skyriaus 2 dalyje. |
| --- | --- |

(186)

Tikslinio perėmimo orderiai būna trijų rūšių: tikslinio perėmimo orderis (282), tikslinio tyrimo orderis ir savitarpio pagalbos orderis (283). Šių orderių gavimo sąlygos ir atitinkamos apsaugos priemonės išdėstytos 2016 m. TĮA 1 skyriaus 2 dalyje.

282

283

| (187) | Pagal tikslinio perėmimo orderį leidžiama perimti orderyje aprašytus ryšius juos perduodant ir gaunant kitus duomenis, susijusius su tais ryšiais (284), įskaitant antrinius duomenis (285). Pagal tikslinio tyrimo orderį asmeniui leidžiama atrinkti tirti perimtą turinį, kuris buvo gautas remiantis masinio perėmimo orderiu (286). |
| --- | --- |

(187)

Pagal tikslinio perėmimo orderį leidžiama perimti orderyje aprašytus ryšius juos perduodant ir gaunant kitus duomenis, susijusius su tais ryšiais (284), įskaitant antrinius duomenis (285). Pagal tikslinio tyrimo orderį asmeniui leidžiama atrinkti tirti perimtą turinį, kuris buvo gautas remiantis masinio perėmimo orderiu (286).

284

285

286

| (188) | Valstybės sekretorius gali priimti bet kurį orderį pagal 2016 m. TĮA 2 dalį (287), kurį patvirtina teismo komisaras (288). Visais atvejais bet kurios rūšies tikslinio orderio galiojimo trukmė yra šeši mėnesiai (289) ir orderio pakeitimui (290) ir galiojimo pratęsimui (291) taikomos konkrečios taisyklės. |
| --- | --- |

(188)

Valstybės sekretorius gali priimti bet kurį orderį pagal 2016 m. TĮA 2 dalį (287), kurį patvirtina teismo komisaras (288). Visais atvejais bet kurios rūšies tikslinio orderio galiojimo trukmė yra šeši mėnesiai (289) ir orderio pakeitimui (290) ir galiojimo pratęsimui (291) taikomos konkrečios taisyklės.

287

288

289

290

291

| (189) | Prieš išduodamas orderį, valstybės sekretorius privalo atlikti būtinumo ir proporcingumo vertinimą (292). Konkrečiau, tikslinio perėmimo orderio ir tikslinio tyrimo orderio atveju valstybės sekretorius turėtų patikrinti, ar priemonė yra būtina atsižvelgiant į vieną iš šių pagrindų: nacionalinio saugumo interesą; nusikaltimų prevencija arba išaiškinimą arba Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus (293) tiek, kiek jie taip pat yra svarbūs nacionalinio saugumo interesams (294). Kita vertus, savitarpio pagalbos orderis (žr. (139) above konstatuojamąją dalį) gali būti išduodamas tik jeigu valstybės sekretorius mano, kad esama aplinkybių, kurios yra lygiavertės aplinkybėms, kuriomis jis būtų išdavęs orderį, siekdamas užkirsti kelią sunkiam nusikaltimui arba jį nustatyti (295). |
| --- | --- |

(189)

Prieš išduodamas orderį, valstybės sekretorius privalo atlikti būtinumo ir proporcingumo vertinimą (292). Konkrečiau, tikslinio perėmimo orderio ir tikslinio tyrimo orderio atveju valstybės sekretorius turėtų patikrinti, ar priemonė yra būtina atsižvelgiant į vieną iš šių pagrindų: nacionalinio saugumo interesą; nusikaltimų prevencija arba išaiškinimą arba Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus (293) tiek, kiek jie taip pat yra svarbūs nacionalinio saugumo interesams (294). Kita vertus, savitarpio pagalbos orderis (žr. (139) above konstatuojamąją dalį) gali būti išduodamas tik jeigu valstybės sekretorius mano, kad esama aplinkybių, kurios yra lygiavertės aplinkybėms, kuriomis jis būtų išdavęs orderį, siekdamas užkirsti kelią sunkiam nusikaltimui arba jį nustatyti (295).

292

293

294

295

| (190) | Be to, valstybės sekretorius turėtų įvertinti, ar priemonė proporcinga atsižvelgiant į tai, ko ja siekiama (296). Vertinant prašomų priemonių proporcingumą, būtina atsižvelgti į bendrąsias privatumo pareigas, nustatytas 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalyje, visų pirma į poreikį įvertinti, ar tai, ko siekiama orderiu, leidimu arba pranešimu, būtų galima pagrįstai pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis, ir ar apsaugos lygis, taikomas bet kuriuo būdu gaunant informaciją pagal orderį, yra didesnis dėl konkretaus tos informacijos slaptumo (žr. (181) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(190)

Be to, valstybės sekretorius turėtų įvertinti, ar priemonė proporcinga atsižvelgiant į tai, ko ja siekiama (296). Vertinant prašomų priemonių proporcingumą, būtina atsižvelgti į bendrąsias privatumo pareigas, nustatytas 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalyje, visų pirma į poreikį įvertinti, ar tai, ko siekiama orderiu, leidimu arba pranešimu, būtų galima pagrįstai pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis, ir ar apsaugos lygis, taikomas bet kuriuo būdu gaunant informaciją pagal orderį, yra didesnis dėl konkretaus tos informacijos slaptumo (žr. (181) konstatuojamąją dalį).

296

| (191) | Šiuo tikslu valstybės sekretorius turės atsižvelgti į visus prašančiosios institucijos pateikto prašymo aspektus, visų pirma susijusius su asmenimis, kurių duomenys perimami, ir priemonės reikšme tyrimui. Tokie aspektai išvardyti Ryšių perėmimo praktikos kodekse ir jų aprašymas turi atitikti tam tikrą konkretumo lygį (297). Be to, 2016 m. TĮA 17 straipsnyje reikalaujama, kad bet kokiame pagal 2 skyrių išduotame orderyje turi būti nurodytas arba apibūdintas konkretus asmuo arba asmenų grupė, organizacija arba perimtinos patalpos („taikinys“). Tikslinio perėmimo orderis arba tikslinio tyrimo orderis taip pat gali būti susiję su asmenų grupėmis, daugiau nei vienu asmeniu arba organizacija, arba daugiau nei viena patalpa (taip pat vadinami teminiais orderiais) (298). Šiais atvejais orderyje taip pat turėtų būti aprašytas bendras tikslas arba veikla, kurią bendrai vykdo asmenų grupė arba operacija / tyrimai ir įvardijama arba apibūdinama kuo daugiau tų asmenų / organizacijų arba patalpų, kai tai praktiškai įmanoma (299). Galiausiai visuose pagal 2016 m. TĮA 2 dalį išduotuose orderiuose turi būti nurodyti adresai, numeriai, aparatūra, veiksniai arba veiksnių derinys, kurie turi būti naudojami nustatant ryšius (300). Šiuo atžvilgiu Ryšių perėmimo praktikos kodekse nustatyta, kad tikslinio perėmimo orderio ir tikslinio tyrimo orderio atveju „orderyje turi būti nurodyti (arba aprašyti) veiksniai arba veiksnių deriniai, kurie turi būti naudojami nustatant ryšių tapatybę. Jeigu ryšiai turi būti nustatomi pateikiant telefono numerį, jame, pvz., turi būti nurodomi visi skaičiai. Tačiau tais atvejais, kai ryšio tapatybei identifikuoti turi būti naudojami labai sudėtingi arba nuolat kintantys internetiniai selektoriai, tie selektoriai turėtų būti kuo išsamiau aprašyti“ (301). |
| --- | --- |

(191)

Šiuo tikslu valstybės sekretorius turės atsižvelgti į visus prašančiosios institucijos pateikto prašymo aspektus, visų pirma susijusius su asmenimis, kurių duomenys perimami, ir priemonės reikšme tyrimui. Tokie aspektai išvardyti Ryšių perėmimo praktikos kodekse ir jų aprašymas turi atitikti tam tikrą konkretumo lygį (297). Be to, 2016 m. TĮA 17 straipsnyje reikalaujama, kad bet kokiame pagal 2 skyrių išduotame orderyje turi būti nurodytas arba apibūdintas konkretus asmuo arba asmenų grupė, organizacija arba perimtinos patalpos („taikinys“). Tikslinio perėmimo orderis arba tikslinio tyrimo orderis taip pat gali būti susiję su asmenų grupėmis, daugiau nei vienu asmeniu arba organizacija, arba daugiau nei viena patalpa (taip pat vadinami teminiais orderiais) (298). Šiais atvejais orderyje taip pat turėtų būti aprašytas bendras tikslas arba veikla, kurią bendrai vykdo asmenų grupė arba operacija / tyrimai ir įvardijama arba apibūdinama kuo daugiau tų asmenų / organizacijų arba patalpų, kai tai praktiškai įmanoma (299). Galiausiai visuose pagal 2016 m. TĮA 2 dalį išduotuose orderiuose turi būti nurodyti adresai, numeriai, aparatūra, veiksniai arba veiksnių derinys, kurie turi būti naudojami nustatant ryšius (300). Šiuo atžvilgiu Ryšių perėmimo praktikos kodekse nustatyta, kad tikslinio perėmimo orderio ir tikslinio tyrimo orderio atveju „orderyje turi būti nurodyti (arba aprašyti) veiksniai arba veiksnių deriniai, kurie turi būti naudojami nustatant ryšių tapatybę. Jeigu ryšiai turi būti nustatomi pateikiant telefono numerį, jame, pvz., turi būti nurodomi visi skaičiai. Tačiau tais atvejais, kai ryšio tapatybei identifikuoti turi būti naudojami labai sudėtingi arba nuolat kintantys internetiniai selektoriai, tie selektoriai turėtų būti kuo išsamiau aprašyti“ (301).

297

298

299

300

301

| (192) | Šiomis aplinkybėmis svarbi apsaugos priemonė yra ta, kad valstybės sekretoriaus atliekamą vertinimą siekiant išduoti orderį turi patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras (302), kuris visų pirma patikrins, ar sprendimas išduoti orderį atitinka būtinumo ir proporcingumo principus (303) (dėl teismo komisarų statuso ir vaidmens žr. (251)–(256) below konstatuojamąsias dalis). 2016 m. TĮA taip pat paaiškinta, kad, atlikdamas tokį patikrinimą, teismo komisaras privalo taikyti tuos pačius principus, kuriuos teismas taikytų atlikdamas teisminę peržiūrą (304). Taip užtikrinama, kad kiekvienu atveju ir prieš susipažįstant su duomenimis nepriklausoma įstaiga sistemiškai patikrintų būtinumo ir proporcingumo principų laikymąsi. |
| --- | --- |

(192)

Šiomis aplinkybėmis svarbi apsaugos priemonė yra ta, kad valstybės sekretoriaus atliekamą vertinimą siekiant išduoti orderį turi patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras (302), kuris visų pirma patikrins, ar sprendimas išduoti orderį atitinka būtinumo ir proporcingumo principus (303) (dėl teismo komisarų statuso ir vaidmens žr. (251)–(256) below konstatuojamąsias dalis). 2016 m. TĮA taip pat paaiškinta, kad, atlikdamas tokį patikrinimą, teismo komisaras privalo taikyti tuos pačius principus, kuriuos teismas taikytų atlikdamas teisminę peržiūrą (304). Taip užtikrinama, kad kiekvienu atveju ir prieš susipažįstant su duomenimis nepriklausoma įstaiga sistemiškai patikrintų būtinumo ir proporcingumo principų laikymąsi.

302

303

304

| (193) | 2016 m. TĮA numatytos kelios konkrečios ir siauros išimtys, kai tikslinį informacijos perėmimą galima vykdyti be orderio. Šie išimtiniai atvejai išsamiai aprašyti teisės aktuose (305) ir, išskyrus atvejus, kai gautas siuntėjo (gavėjo) sutikimas, juos atlieka asmenys (privačios arba viešosios įstaigos), kurie nėra nacionalinės saugumo agentūros. Be to, tokio tipo informacijos perėmimas vykdomas kitais, ne žvalgybos, tikslais (306) ir kai kuriais iš jų atveju labai mažai tikėtina, kad duomenys gali būti renkami pagal perdavimo scenarijų (pavyzdžiui, perėmimo psichiatrijos ligoninėje arba kalėjime atveju). Atsižvelgiant į įstaigos, kuri taiko šias konkrečias išimtis (jei ji nėra nacionalinė saugumo agentūra), pobūdį, taikomos visos 2018 m. DAA 2 dalyje ir Jungtinės Karalystės BDAR numatytos apsaugos priemonės, įskaitant Informacijos komisaro vykdomą priežiūrą ir visus esamus teisių gynimo mechanizmus. Be to, tam tikrais atvejais, be 2018 m. DAA numatytų apsaugos priemonių, 2016 m. TĮA taip pat numatyta Tyrimų įgaliojimų komisaro biuro ex post priežiūra (307). |
| --- | --- |

(193)

2016 m. TĮA numatytos kelios konkrečios ir siauros išimtys, kai tikslinį informacijos perėmimą galima vykdyti be orderio. Šie išimtiniai atvejai išsamiai aprašyti teisės aktuose (305) ir, išskyrus atvejus, kai gautas siuntėjo (gavėjo) sutikimas, juos atlieka asmenys (privačios arba viešosios įstaigos), kurie nėra nacionalinės saugumo agentūros. Be to, tokio tipo informacijos perėmimas vykdomas kitais, ne žvalgybos, tikslais (306) ir kai kuriais iš jų atveju labai mažai tikėtina, kad duomenys gali būti renkami pagal perdavimo scenarijų (pavyzdžiui, perėmimo psichiatrijos ligoninėje arba kalėjime atveju). Atsižvelgiant į įstaigos, kuri taiko šias konkrečias išimtis (jei ji nėra nacionalinė saugumo agentūra), pobūdį, taikomos visos 2018 m. DAA 2 dalyje ir Jungtinės Karalystės BDAR numatytos apsaugos priemonės, įskaitant Informacijos komisaro vykdomą priežiūrą ir visus esamus teisių gynimo mechanizmus. Be to, tam tikrais atvejais, be 2018 m. DAA numatytų apsaugos priemonių, 2016 m. TĮA taip pat numatyta Tyrimų įgaliojimų komisaro biuro ex post priežiūra (307).

305

306

ex post

307

| (194) | Kai vykdomas informacijos perėmimas, taikomi papildomi apribojimai ir apsaugos priemonės, atsižvelgiant į konkretų asmens (-ų), kurio (-ių) atžvilgiu vykdomas perėmimas, statusą (308). Teisę perimti daiktus, kuriems taikoma teisinė paslaptis, leidžiama tik esant išimtinėms ir įtikinamoms aplinkybėms: orderį išduodantis asmuo turi atsižvelgti į viešąjį interesą, susijusį su objektų, kuriems taikoma teisinė paslaptis, konfidencialumu ir į tai, kad yra nustatyti konkretūs tokios medžiagos tvarkymo, saugojimo ir atskleidimo reikalavimai (309). |
| --- | --- |

(194)

Kai vykdomas informacijos perėmimas, taikomi papildomi apribojimai ir apsaugos priemonės, atsižvelgiant į konkretų asmens (-ų), kurio (-ių) atžvilgiu vykdomas perėmimas, statusą (308). Teisę perimti daiktus, kuriems taikoma teisinė paslaptis, leidžiama tik esant išimtinėms ir įtikinamoms aplinkybėms: orderį išduodantis asmuo turi atsižvelgti į viešąjį interesą, susijusį su objektų, kuriems taikoma teisinė paslaptis, konfidencialumu ir į tai, kad yra nustatyti konkretūs tokios medžiagos tvarkymo, saugojimo ir atskleidimo reikalavimai (309).

308

309

| (195) | Be to, 2016 m. TĮA numatytos konkrečios apsaugos priemonės, susijusios su saugumu, saugojimu ir informacijos atskleidimu, į kurias valstybės sekretorius turėtų atsižvelgti prieš išduodamas tikslinį orderį (310). Visų pirma 2016 m. TĮA 53 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad kiekviena bet kurios tos medžiagos, surinktos remiantis orderiu, kopija būtų saugoma saugiai ir sunaikinama kuo greičiau, kai nebelieka jos saugojimą pateisinančių pagrindų, o 2016 m. TĮA 53 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad asmenų, kuriems atskleidžiama medžiaga, skaičius ir mastas, kuriuo atskleidžiama bet kokia medžiaga, būtų prieinama arba kopijuojama tik tiek, kiek tai yra būtina teisės aktuose nustatytais tikslais. |
| --- | --- |

(195)

Be to, 2016 m. TĮA numatytos konkrečios apsaugos priemonės, susijusios su saugumu, saugojimu ir informacijos atskleidimu, į kurias valstybės sekretorius turėtų atsižvelgti prieš išduodamas tikslinį orderį (310). Visų pirma 2016 m. TĮA 53 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad kiekviena bet kurios tos medžiagos, surinktos remiantis orderiu, kopija būtų saugoma saugiai ir sunaikinama kuo greičiau, kai nebelieka jos saugojimą pateisinančių pagrindų, o 2016 m. TĮA 53 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad asmenų, kuriems atskleidžiama medžiaga, skaičius ir mastas, kuriuo atskleidžiama bet kokia medžiaga, būtų prieinama arba kopijuojama tik tiek, kiek tai yra būtina teisės aktuose nustatytais tikslais.

310

| (196) | Galiausiai tais atvejais, kai medžiaga, perimta remiantis tikslinio perėmimo orderiu arba savitarpio pagalbos orderiu, turi būti perduota trečiajai valstybei („informacijos atskleidimas užsienyje“), 2016 m. TĮA nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės, siekiant užtikrinti, kad toje trečiojoje šalyje būtų panašios informacijos saugumo, saugojimo ir atskleidimo priemonės (311). Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad asmens duomenis žvalgybos tarnybos gali perduoti už Jungtinės Karalystės teritorijos ribų tik tuomet, kai tai būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (312). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų. |
| --- | --- |

(196)

Galiausiai tais atvejais, kai medžiaga, perimta remiantis tikslinio perėmimo orderiu arba savitarpio pagalbos orderiu, turi būti perduota trečiajai valstybei („informacijos atskleidimas užsienyje“), 2016 m. TĮA nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės, siekiant užtikrinti, kad toje trečiojoje šalyje būtų panašios informacijos saugumo, saugojimo ir atskleidimo priemonės (311). Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad asmens duomenis žvalgybos tarnybos gali perduoti už Jungtinės Karalystės teritorijos ribų tik tuomet, kai tai būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (312). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų.

311

312

3.3.1.1.2.   Tikslinis ryšio duomenų gavimas ir saugojimas

| (197) | Pagal 2016 m. TĮA valstybės sekretoriui leidžiama reikalauti, kad telekomunikacijų operatoriai saugotų ryšio duomenis, kad su jais tikslingai galėtų susipažinti įvairios valdžios institucijos, įskaitant teisėsaugos ir žvalgybos agentūras. 2016 m. TĮA 4 dalyje numatyta ryšio duomenų saugojimo tvarka, o 3 dalyje numatyta galimybė tikslingai perimti ryšio duomenis. 2016 m. TĮA 3 ir 4 dalyse taip pat nustatyti konkretūs šių įgaliojimų naudojimo apribojimai ir numatytos konkrečios apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(197)

Pagal 2016 m. TĮA valstybės sekretoriui leidžiama reikalauti, kad telekomunikacijų operatoriai saugotų ryšio duomenis, kad su jais tikslingai galėtų susipažinti įvairios valdžios institucijos, įskaitant teisėsaugos ir žvalgybos agentūras. 2016 m. TĮA 4 dalyje numatyta ryšio duomenų saugojimo tvarka, o 3 dalyje numatyta galimybė tikslingai perimti ryšio duomenis. 2016 m. TĮA 3 ir 4 dalyse taip pat nustatyti konkretūs šių įgaliojimų naudojimo apribojimai ir numatytos konkrečios apsaugos priemonės.

| (198) | Sąvoka „ryšio duomenys“ reiškia „kas“, „kada“, „kur“ ir „kaip“ siuntė ryšius, o ne turinį, t. y. kas buvo pasakyta arba užrašyta. Kitaip nei perėmimo atveju, gaunant ir saugant ryšio duomenis siekiama ne gauti ryšio turinį, bet informaciją, tokią kaip telefono paslaugų abonentas arba išsami sąskaita. Tai galėtų būti ryšio laikas ir trukmė, siuntėjo ir gavėjo numeris arba e. pašto adresas ir kartais prietaisų, kuriuos naudojant buvo siunčiamas telekomunikacinis ryšys, buvimo vieta (313). |
| --- | --- |

(198)

Sąvoka „ryšio duomenys“ reiškia „kas“, „kada“, „kur“ ir „kaip“ siuntė ryšius, o ne turinį, t. y. kas buvo pasakyta arba užrašyta. Kitaip nei perėmimo atveju, gaunant ir saugant ryšio duomenis siekiama ne gauti ryšio turinį, bet informaciją, tokią kaip telefono paslaugų abonentas arba išsami sąskaita. Tai galėtų būti ryšio laikas ir trukmė, siuntėjo ir gavėjo numeris arba e. pašto adresas ir kartais prietaisų, kuriuos naudojant buvo siunčiamas telekomunikacinis ryšys, buvimo vieta (313).

313

| (199) | Reikėtų pažymėti, kad ryšių duomenų saugojimas ir rinkimas paprastai nėra susijęs su ES duomenų subjektų asmens duomenimis, pagal šį sprendimą perduotais į Jungtinę Karalystę. Pareiga saugoti arba atskleisti ryšio duomenis pagal 2016 m. TĮA 3 ir 4 dalis taikoma duomenims, kuriuos Jungtinės Karalystės telekomunikacijų operatoriai tiesiogiai surinko iš telekomunikacijų paslaugų naudotojų (314). Šios rūšies bendravimas su klientais tvarkant jų duomenis paprastai nėra susijęs su perdavimu, remiantis šiuo sprendimu, t. y. perdavimas iš ES duomenų valdytojo / tvarkytojo, Jungtinės Karalystės duomenų valdytojui / tvarkytojui. |
| --- | --- |

(199)

Reikėtų pažymėti, kad ryšių duomenų saugojimas ir rinkimas paprastai nėra susijęs su ES duomenų subjektų asmens duomenimis, pagal šį sprendimą perduotais į Jungtinę Karalystę. Pareiga saugoti arba atskleisti ryšio duomenis pagal 2016 m. TĮA 3 ir 4 dalis taikoma duomenims, kuriuos Jungtinės Karalystės telekomunikacijų operatoriai tiesiogiai surinko iš telekomunikacijų paslaugų naudotojų (314). Šios rūšies bendravimas su klientais tvarkant jų duomenis paprastai nėra susijęs su perdavimu, remiantis šiuo sprendimu, t. y. perdavimas iš ES duomenų valdytojo / tvarkytojo, Jungtinės Karalystės duomenų valdytojui / tvarkytojui.

314

| (200) | Tačiau siekiant išsamumo, sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis reglamentuojama ši gavimo ir saugojimo tvarka, aptartos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(200)

Tačiau siekiant išsamumo, sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis reglamentuojama ši gavimo ir saugojimo tvarka, aptartos tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

| (201) | Reikia pažymėti, kad ryšių duomenų saugojimą ir tikslinį gavimą gali vykdyti tiek nacionalinės saugumo tarnybos, tiek tam tikros teisėsaugos institucijos (315). Sąlygos, kuriomis pagrindžiamas poreikis saugoti ir (arba) gauti ryšių duomenis, gali skirtis priklausomai nuo prašymo taikyti priemonę pagrindo, t. y. nacionalinio saugumo ar teisėsaugos tikslo. |
| --- | --- |

(201)

Reikia pažymėti, kad ryšių duomenų saugojimą ir tikslinį gavimą gali vykdyti tiek nacionalinės saugumo tarnybos, tiek tam tikros teisėsaugos institucijos (315). Sąlygos, kuriomis pagrindžiamas poreikis saugoti ir (arba) gauti ryšių duomenis, gali skirtis priklausomai nuo prašymo taikyti priemonę pagrindo, t. y. nacionalinio saugumo ar teisėsaugos tikslo.

315

| (202) | Visų pirma, nors pagal naująją tvarką nustatytas bendras reikalavimas gauti nepriklausomos įstaigos ex ante leidimą, kuris bus taikomas visais atvejais, kai ryšių duomenys saugomi ir (arba) gaunami (teisėsaugos arba nacionalinio saugumo tikslais), remiantis Europos Teisingumo Teismo sprendimu Tele2/Watson (316) buvo nustatytos specialios apsaugos priemonės, privalomos prašant taikyti šią priemonę teisėsaugos tikslais. Svarbu pažymėti, kad tais atvejais, kai ryšių duomenų saugojimo arba gavimo prašoma teisėsaugos tikslais, ex ante leidimą visada turi išduoti tyrimo įgaliojimų komisaras. Taip yra ne visada, jei priemonės prašoma nacionalinio saugumo tikslais, nes, kaip aprašyta toliau, tam tikrais atvejais tokios rūšies priemones gali leisti taikyti kitas „leidimą išduodantis asmuo“. Be to, pagal naująją tvarką pakelta riba, nuo kurios gali būti leidžiama saugoti ir gauti ryšių duomenis – tai „sunkūs nusikaltimai“ (317). |
| --- | --- |

(202)

Visų pirma, nors pagal naująją tvarką nustatytas bendras reikalavimas gauti nepriklausomos įstaigos ex ante leidimą, kuris bus taikomas visais atvejais, kai ryšių duomenys saugomi ir (arba) gaunami (teisėsaugos arba nacionalinio saugumo tikslais), remiantis Europos Teisingumo Teismo sprendimu Tele2/Watson (316) buvo nustatytos specialios apsaugos priemonės, privalomos prašant taikyti šią priemonę teisėsaugos tikslais. Svarbu pažymėti, kad tais atvejais, kai ryšių duomenų saugojimo arba gavimo prašoma teisėsaugos tikslais, ex ante leidimą visada turi išduoti tyrimo įgaliojimų komisaras. Taip yra ne visada, jei priemonės prašoma nacionalinio saugumo tikslais, nes, kaip aprašyta toliau, tam tikrais atvejais tokios rūšies priemones gali leisti taikyti kitas „leidimą išduodantis asmuo“. Be to, pagal naująją tvarką pakelta riba, nuo kurios gali būti leidžiama saugoti ir gauti ryšių duomenis – tai „sunkūs nusikaltimai“ (317).

ex ante

Tele2/Watson

316

ex ante

317

i)   Leidimas gauti ryšio duomenis

Leidimas gauti ryšio duomenis

| (203) | Pagal 2016 m. TĮA 3 dalį atitinkamos valdžios institucijos turi įgaliojimus gauti ryšio duomenis iš telekomunikacijų operatoriaus arba bet kurio asmens, galinčio gauti ir atskleisti tokius duomenis. Pagal leidimą gali būti neleidžiama perimti ryšių turinio (318) ir jis nustoja galioti pasibaigus vieno mėnesio terminui (319), įskaitant galimybę pratęsti galiojimo terminą išduodant papildomą leidimą (320). Norint gauti ryšių duomenis, reikalingas Tyrimo įgaliojimų komisaro leidimas (321) (dėl Tyrimo įgaliojimų komisaro (IPC) statuso ir įgaliojimų žr. (250)–(251) konstatuojamąsias dalis). Taip taikoma visais atvejais, kai atitinkama teisėsaugos institucija paprašo gauti ryšių duomenis. Tačiau 2016 m. TĮA 61 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai duomenys gaunami atsižvelgiant į nacionalinio saugumo arba Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus, ir jeigu jie yra svarbūs nacionaliniam saugumui arba kai prašymą pateikia žvalgybos agentūros narys pagal 61 straipsnio 7 dalies b punktą (322), leidimą gauti duomenis taip pat gali išduoti (323) Tyrimo įgaliojimų komisaras arba paskirtasis vyresnysis pareigūnas (324). Paskirtasis pareigūnas turi būti nepriklausomas nuo atitinkamo tyrimo ar operacijos ir turėti praktinių žinių apie žmogaus teisių principus ir teisės aktus, kuriais visų pirma reglamentuojamas būtinumas ir proporcingumas (325). Paskirtojo pareigūno priimto sprendimo atžvilgiu vykdoma Tyrimo įgaliojimų komisaro ex post priežiūra (daugiau informacijos apie Tyrimo įgaliojimų komisaro ex post priežiūros funkcijas pateikta (254) below konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(203)

Pagal 2016 m. TĮA 3 dalį atitinkamos valdžios institucijos turi įgaliojimus gauti ryšio duomenis iš telekomunikacijų operatoriaus arba bet kurio asmens, galinčio gauti ir atskleisti tokius duomenis. Pagal leidimą gali būti neleidžiama perimti ryšių turinio (318) ir jis nustoja galioti pasibaigus vieno mėnesio terminui (319), įskaitant galimybę pratęsti galiojimo terminą išduodant papildomą leidimą (320). Norint gauti ryšių duomenis, reikalingas Tyrimo įgaliojimų komisaro leidimas (321) (dėl Tyrimo įgaliojimų komisaro (IPC) statuso ir įgaliojimų žr. (250)–(251) konstatuojamąsias dalis). Taip taikoma visais atvejais, kai atitinkama teisėsaugos institucija paprašo gauti ryšių duomenis. Tačiau 2016 m. TĮA 61 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai duomenys gaunami atsižvelgiant į nacionalinio saugumo arba Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus, ir jeigu jie yra svarbūs nacionaliniam saugumui arba kai prašymą pateikia žvalgybos agentūros narys pagal 61 straipsnio 7 dalies b punktą (322), leidimą gauti duomenis taip pat gali išduoti (323) Tyrimo įgaliojimų komisaras arba paskirtasis vyresnysis pareigūnas (324). Paskirtasis pareigūnas turi būti nepriklausomas nuo atitinkamo tyrimo ar operacijos ir turėti praktinių žinių apie žmogaus teisių principus ir teisės aktus, kuriais visų pirma reglamentuojamas būtinumas ir proporcingumas (325). Paskirtojo pareigūno priimto sprendimo atžvilgiu vykdoma Tyrimo įgaliojimų komisaro ex post priežiūra (daugiau informacijos apie Tyrimo įgaliojimų komisaro ex post priežiūros funkcijas pateikta (254) below konstatuojamojoje dalyje).

318

319

320

321

322

323

324

325

ex post

ex post

| (204) | Leidimas gauti ryšio duomenis yra grindžiamas priemonės būtinumo ir proporcingumo vertinimu. Konkrečiau kalbant, priemonės būtinumas vertinamas atsižvelgiant į teisės aktuose išvardytus pagrindus (326). Atsižvelgiant į šios priemonės tikslinį pobūdį, ji taip pat turi būti reikalinga konkrečiam tyrimui ar operacijai (327). Kiti reikalavimai dėl priemonių būtinumo vertinimo nustatyti Ryšių duomenų praktikos kodekse (328). Šiame kodekse visų pirma nustatyta, kad prašančiosios institucijos pateiktame prašyme turėtų būti nustatyti trys būtiniausi elementai, kuriais pagrindžiamas tokio prašymo būtinumas: i) tiriamas įvykis, pvz., nusikaltimas arba pažeidžiamo dingusio asmens buvimo vieta; ii) asmuo, kurio duomenis siekiama gauti, pvz., įtariamasis, liudytojas arba dingęs asmuo, ir informacija apie tai, kaip jie yra susiję su įvykiu; ir iii) ryšio duomenys, kuriuos siekiama gauti, pvz., telefono numeris arba IP adresas, ir informacija apie tai, kaip šie duomenys yra susiję su asmeniu ir įvykiu (329). |
| --- | --- |

(204)

Leidimas gauti ryšio duomenis yra grindžiamas priemonės būtinumo ir proporcingumo vertinimu. Konkrečiau kalbant, priemonės būtinumas vertinamas atsižvelgiant į teisės aktuose išvardytus pagrindus (326). Atsižvelgiant į šios priemonės tikslinį pobūdį, ji taip pat turi būti reikalinga konkrečiam tyrimui ar operacijai (327). Kiti reikalavimai dėl priemonių būtinumo vertinimo nustatyti Ryšių duomenų praktikos kodekse (328). Šiame kodekse visų pirma nustatyta, kad prašančiosios institucijos pateiktame prašyme turėtų būti nustatyti trys būtiniausi elementai, kuriais pagrindžiamas tokio prašymo būtinumas: i) tiriamas įvykis, pvz., nusikaltimas arba pažeidžiamo dingusio asmens buvimo vieta; ii) asmuo, kurio duomenis siekiama gauti, pvz., įtariamasis, liudytojas arba dingęs asmuo, ir informacija apie tai, kaip jie yra susiję su įvykiu; ir iii) ryšio duomenys, kuriuos siekiama gauti, pvz., telefono numeris arba IP adresas, ir informacija apie tai, kaip šie duomenys yra susiję su asmeniu ir įvykiu (329).

326

327

328

329

| (205) | Be to, ryšio duomenų gavimas turi būti proporcingas atsižvelgiant į tai, ko juo siekiama (330). Ryšio duomenų praktikos kodekse paaiškinama, kad leidimą išduodantis asmuo, atlikdamas tokį vertinimą, turėtų stengtis suderinti „asmens teisių ir laisvių ribojimą su konkrečia tyrimo arba operacijos, kurią viešojo intereso labui vykdo atitinkama valdžios institucija, nauda“ ir kad, atsižvelgiant į visas konkrečios bylos aplinkybes, „asmens teisių ribojimas vis tiek negali būti pateisinamas dėl per didelio neigiamo poveikio kito asmens arba asmenų grupės teisėms“. Be to, siekiant konkrečiai įvertinti priemonės proporcingumą, kodekse išvardijami įvairūs aspektai, kuriuos savo prašyme turėtų aptarti prašančioji institucija (331). Be to, reikia labai atkreipti dėmesį į gautinų ryšių duomenų rūšį (ar tai duomenys apie subjektą, ar įvykį (332)); pirmenybė turi būti teikiama mažiau intervencinės kategorijos duomenų naudojimui (333). Ryšio duomenų praktikos kodekse taip pat pateikta konkrečių nurodymų dėl leidimų, susijusių su konkrečių profesijų (pvz., gydytojų, advokatų, žurnalistų, parlamento narių arba dvasininkų) (334) asmenų ryšio duomenimis, kuriems taikomos papildomos apsaugos priemonės (335). |
| --- | --- |

(205)

Be to, ryšio duomenų gavimas turi būti proporcingas atsižvelgiant į tai, ko juo siekiama (330). Ryšio duomenų praktikos kodekse paaiškinama, kad leidimą išduodantis asmuo, atlikdamas tokį vertinimą, turėtų stengtis suderinti „asmens teisių ir laisvių ribojimą su konkrečia tyrimo arba operacijos, kurią viešojo intereso labui vykdo atitinkama valdžios institucija, nauda“ ir kad, atsižvelgiant į visas konkrečios bylos aplinkybes, „asmens teisių ribojimas vis tiek negali būti pateisinamas dėl per didelio neigiamo poveikio kito asmens arba asmenų grupės teisėms“. Be to, siekiant konkrečiai įvertinti priemonės proporcingumą, kodekse išvardijami įvairūs aspektai, kuriuos savo prašyme turėtų aptarti prašančioji institucija (331). Be to, reikia labai atkreipti dėmesį į gautinų ryšių duomenų rūšį (ar tai duomenys apie subjektą, ar įvykį (332)); pirmenybė turi būti teikiama mažiau intervencinės kategorijos duomenų naudojimui (333). Ryšio duomenų praktikos kodekse taip pat pateikta konkrečių nurodymų dėl leidimų, susijusių su konkrečių profesijų (pvz., gydytojų, advokatų, žurnalistų, parlamento narių arba dvasininkų) (334) asmenų ryšio duomenimis, kuriems taikomos papildomos apsaugos priemonės (335).

330

331

332

333

334

335

ii)   Pranešimas, kuriame reikalaujama saugoti ryšio duomenis

Pranešimas, kuriame reikalaujama saugoti ryšio duomenis

| (206) | 2016 m. TĮA 4 dalyje nustatytos ryšio duomenų saugojimo taisyklės, visų pirma kriterijai, kuriais remiantis valstybės sekretoriui leidžiama paskelbti pranešimą apie duomenų saugojimą (336). TĮA nustatytos apsaugos priemonės taikomos saugant duomenis tiek teisėsaugos, tiek nacionalinio saugumo tikslais. |
| --- | --- |

(206)

2016 m. TĮA 4 dalyje nustatytos ryšio duomenų saugojimo taisyklės, visų pirma kriterijai, kuriais remiantis valstybės sekretoriui leidžiama paskelbti pranešimą apie duomenų saugojimą (336). TĮA nustatytos apsaugos priemonės taikomos saugant duomenis tiek teisėsaugos, tiek nacionalinio saugumo tikslais.

336

| (207) | Išduodant tokius pranešimus apie duomenų saugojimą siekiama užtikrinti, kad telekomunikacijų operatoriai ne ilgiau nei 12 mėnesių saugotų atitinkamus ryšio duomenis, kurie kitu atveju būtų ištrinti po to, kai tampa nereikalingi veiklos tikslais (337). Su saugomais duomenimis galima susipažinti reikalaujamą laikotarpį, jeigu jie paskui tampa reikalingi valdžios institucijai, remiantis leidimu dėl tikslinio ryšio duomenų gavimo, kaip numatyta 2016 m. TĮA 3 dalyje ir aprašyta (203)–(205) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(207)

Išduodant tokius pranešimus apie duomenų saugojimą siekiama užtikrinti, kad telekomunikacijų operatoriai ne ilgiau nei 12 mėnesių saugotų atitinkamus ryšio duomenis, kurie kitu atveju būtų ištrinti po to, kai tampa nereikalingi veiklos tikslais (337). Su saugomais duomenimis galima susipažinti reikalaujamą laikotarpį, jeigu jie paskui tampa reikalingi valdžios institucijai, remiantis leidimu dėl tikslinio ryšio duomenų gavimo, kaip numatyta 2016 m. TĮA 3 dalyje ir aprašyta (203)–(205) konstatuojamosiose dalyse.

337

| (208) | Įgaliojimams reikalauti saugoti tam tikrus duomenis taikomi įvairūs apribojimai ir apsaugos priemonės. Valstybės sekretorius pranešimą apie duomenų saugojimą vienam ar keliams operatoriams (338) gali išduoti tik tais atvejais, kai mano, kad reikalavimas saugoti duomenis yra būtinas, remiantis vienu iš teisės aktuose nustatytų pagrindų (339), ir jis yra proporcingas siekiamam tikslui (340). Kaip paaiškinta pačiame 2016 m. TĮA (341), prieš įteikdamas pranešimą apie duomenų saugojimą, valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į: tikėtiną pranešimo naudą (342); telekomunikacijų paslaugų aprašymą; saugotinų duomenų ribojimo tinkamumą nurodant vietą arba apibūdinant asmenis, kuriems teikiamos telekomunikacijų paslaugos (343); tikėtiną bet kokių telekomunikacijų paslaugos naudotojų (jei žinomi), su kuriais yra susijęs pranešimas, skaičių (344); technines galimybes laikytis pranešimo; tikėtinas pranešimo laikymosi išlaidas ir bet kurį kitą pranešimo poveikį telekomunikacijų operatoriui (arba operatorių aprašymą), su kuriuo jis yra susijęs (345). Kaip išsamiau aprašyta Ryšio duomenų praktikos kodekso 17 skyriuje, visuose pranešimuose dėl duomenų saugojimo turi būti nurodyta kiekviena duomenų, kuriuos reikia saugoti, rūšis ir tai, kaip ta duomenų rūšis dera su saugojimo būtinumo patikrinimais. |
| --- | --- |

(208)

Įgaliojimams reikalauti saugoti tam tikrus duomenis taikomi įvairūs apribojimai ir apsaugos priemonės. Valstybės sekretorius pranešimą apie duomenų saugojimą vienam ar keliams operatoriams (338) gali išduoti tik tais atvejais, kai mano, kad reikalavimas saugoti duomenis yra būtinas, remiantis vienu iš teisės aktuose nustatytų pagrindų (339), ir jis yra proporcingas siekiamam tikslui (340). Kaip paaiškinta pačiame 2016 m. TĮA (341), prieš įteikdamas pranešimą apie duomenų saugojimą, valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į: tikėtiną pranešimo naudą (342); telekomunikacijų paslaugų aprašymą; saugotinų duomenų ribojimo tinkamumą nurodant vietą arba apibūdinant asmenis, kuriems teikiamos telekomunikacijų paslaugos (343); tikėtiną bet kokių telekomunikacijų paslaugos naudotojų (jei žinomi), su kuriais yra susijęs pranešimas, skaičių (344); technines galimybes laikytis pranešimo; tikėtinas pranešimo laikymosi išlaidas ir bet kurį kitą pranešimo poveikį telekomunikacijų operatoriui (arba operatorių aprašymą), su kuriuo jis yra susijęs (345). Kaip išsamiau aprašyta Ryšio duomenų praktikos kodekso 17 skyriuje, visuose pranešimuose dėl duomenų saugojimo turi būti nurodyta kiekviena duomenų, kuriuos reikia saugoti, rūšis ir tai, kaip ta duomenų rūšis dera su saugojimo būtinumo patikrinimais.

338

339

340

341

342

343

344

345

| (209) | Visais atvejais (tiek nacionalinio saugumo, tiek teisėsaugos tikslais) Valstybės sekretoriaus sprendimą paskelbti pranešimą apie duomenų saugojimą turi patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras pagal vadinamąją dvigubo patvirtinimo procedūrą: jis visų pirma turi patikrinti, ar nurodymas saugoti atitinkamus ryšių duomenis yra būtinas ir proporcingas vienam ar keliems teisės aktuose nustatytiems tikslams (346). |
| --- | --- |

(209)

Visais atvejais (tiek nacionalinio saugumo, tiek teisėsaugos tikslais) Valstybės sekretoriaus sprendimą paskelbti pranešimą apie duomenų saugojimą turi patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras pagal vadinamąją dvigubo patvirtinimo procedūrą: jis visų pirma turi patikrinti, ar nurodymas saugoti atitinkamus ryšių duomenis yra būtinas ir proporcingas vienam ar keliems teisės aktuose nustatytiems tikslams (346).

346

3.3.1.1.3.   Įrangos perėmimas

| (210) | Įrangos perėmimas – tai tam tikri metodai, naudojami siekiant gauti įvairius duomenis iš įrangos (347), įskaitant kompiuterius, planšetinius kompiuterius ir išmaniuosius telefonus, taip pat kabelius, laidus ir kaupiklius (348). Įrangos perėmimas sudaro sąlygas gauti ryšio ir įrangos turinio duomenis (349). |
| --- | --- |

(210)

Įrangos perėmimas – tai tam tikri metodai, naudojami siekiant gauti įvairius duomenis iš įrangos (347), įskaitant kompiuterius, planšetinius kompiuterius ir išmaniuosius telefonus, taip pat kabelius, laidus ir kaupiklius (348). Įrangos perėmimas sudaro sąlygas gauti ryšio ir įrangos turinio duomenis (349).

347

348

349

| (211) | Pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalį tam, kad žvalgybos tarnyba galėtų perimti įrangą, reikalingas pagal „dvigubo patvirtinimo“ procedūrą, nustatytą 2016 m. TĮA, išduotas orderis, ir jeigu yra „ryšys su Didžiosios Britanijos salomis“ (350). Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, tais atvejais, kai duomenys perduodami iš Europos Sąjungos Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, „ryšys su Didžiosios Britanijos salomis“ visada bus, todėl bet koks įrangos perėmimas, susijęs su tokiais duomenimis, turės būti atliekamas laikantis privalomo orderio reikalavimo, nustatyto 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalyje (351). |
| --- | --- |

(211)

Pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalį tam, kad žvalgybos tarnyba galėtų perimti įrangą, reikalingas pagal „dvigubo patvirtinimo“ procedūrą, nustatytą 2016 m. TĮA, išduotas orderis, ir jeigu yra „ryšys su Didžiosios Britanijos salomis“ (350). Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, tais atvejais, kai duomenys perduodami iš Europos Sąjungos Jungtinei Karalystei pagal šį sprendimą, „ryšys su Didžiosios Britanijos salomis“ visada bus, todėl bet koks įrangos perėmimas, susijęs su tokiais duomenimis, turės būti atliekamas laikantis privalomo orderio reikalavimo, nustatyto 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalyje (351).

350

351

| (212) | Taisyklės dėl tikslinio įrangos perėmimo išdėstytos 2016 m. TĮA 5 dalyje. Panašiai, kaip ir tikslinis perėmimas, tikslinis įrangos perėmimas turi būti susijęs su konkrečiu „taikiniu“, kuris turi būti apibūdintas orderyje (352). Išsami informacija apie tai, kaip turi būti nustatomas „taikinys“, priklauso nuo dalyko ir perimamos įrangos rūšies.. TĮA 115 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, kuri turi būti pateikta orderyje (pvz., asmens vardas ir pavardė arba organizacijos pavadinimas, vietos aprašymas), priklausomai, pvz., nuo to, ar perėmimas yra susijęs su įranga, kuri priklauso konkrečiam asmeniui, organizacijai arba grupei asmenų, yra jo naudojama ar disponuojama konkrečioje vietoje ir pan. (353). Tikslas, kuriuo remiantis galima išduoti tikslinio įrangos perėmimo orderius, priklauso nuo jį prašančios išduoti valdžios institucijos (354). |
| --- | --- |

(212)

Taisyklės dėl tikslinio įrangos perėmimo išdėstytos 2016 m. TĮA 5 dalyje. Panašiai, kaip ir tikslinis perėmimas, tikslinis įrangos perėmimas turi būti susijęs su konkrečiu „taikiniu“, kuris turi būti apibūdintas orderyje (352). Išsami informacija apie tai, kaip turi būti nustatomas „taikinys“, priklauso nuo dalyko ir perimamos įrangos rūšies.. TĮA 115 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, kuri turi būti pateikta orderyje (pvz., asmens vardas ir pavardė arba organizacijos pavadinimas, vietos aprašymas), priklausomai, pvz., nuo to, ar perėmimas yra susijęs su įranga, kuri priklauso konkrečiam asmeniui, organizacijai arba grupei asmenų, yra jo naudojama ar disponuojama konkrečioje vietoje ir pan. (353). Tikslas, kuriuo remiantis galima išduoti tikslinio įrangos perėmimo orderius, priklauso nuo jį prašančios išduoti valdžios institucijos (354).

352

353

354

| (213) | Panašiai, kaip ir tikslinio perėmimo atveju, išduodančioji institucija turi išnagrinėti, ar priemonė yra būtina siekiant konkretaus tikslo ir ar ji yra proporcinga siekiamam tikslui (355). Be to, taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, ar esama informacijos saugumą, saugojimą ir atskleidimą užtikrinančių priemonių, įskaitant „atskleidimo užsienyje“ atvejus (356) (žr. (196) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(213)

Panašiai, kaip ir tikslinio perėmimo atveju, išduodančioji institucija turi išnagrinėti, ar priemonė yra būtina siekiant konkretaus tikslo ir ar ji yra proporcinga siekiamam tikslui (355). Be to, taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, ar esama informacijos saugumą, saugojimą ir atskleidimą užtikrinančių priemonių, įskaitant „atskleidimo užsienyje“ atvejus (356) (žr. (196) konstatuojamąją dalį).

355

356

| (214) | Orderį turi patvirtinti teismo komisaras, išskyrus skubius atvejus (357). Pastaruoju atveju teismo komisarą reikia informuoti apie išduotą orderį ir jį privaloma patvirtinti per tris darbo dienas. Jeigu teismo komisaras atsisako jį patvirtinti, orderis nustoja galioti ir negali būti atnaujintas (358). Be to, teismo komisaras turi teisę reikalauti, kad visi pagal orderį gauti duomenys būtų ištrinti (359). Tai, kad orderis buvo išduotas skubos tvarka, nereiškia, kad jam netaikoma ex post priežiūra (žr. (244)–(255)konstatuojamąsias dalis) ar tai, kad jis negali būti asmens apskųstas teisme (žr. (260)–(270)konstatuojamąsias dalis). Asmenys gali pateikti skundą ICO arba dėl bet kokio įtariamo elgesio įprasta tvarka kreiptis į Tyrimo įgaliojimų teismą. Visais atvejais komisaras atlieka būtinumo ir proporcingumo patikrinimą, taikytiną tikslinio perėmimo prašymų atvejais (360) (žr. (192) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(214)

Orderį turi patvirtinti teismo komisaras, išskyrus skubius atvejus (357). Pastaruoju atveju teismo komisarą reikia informuoti apie išduotą orderį ir jį privaloma patvirtinti per tris darbo dienas. Jeigu teismo komisaras atsisako jį patvirtinti, orderis nustoja galioti ir negali būti atnaujintas (358). Be to, teismo komisaras turi teisę reikalauti, kad visi pagal orderį gauti duomenys būtų ištrinti (359). Tai, kad orderis buvo išduotas skubos tvarka, nereiškia, kad jam netaikoma ex post priežiūra (žr. (244)–(255)konstatuojamąsias dalis) ar tai, kad jis negali būti asmens apskųstas teisme (žr. (260)–(270)konstatuojamąsias dalis). Asmenys gali pateikti skundą ICO arba dėl bet kokio įtariamo elgesio įprasta tvarka kreiptis į Tyrimo įgaliojimų teismą. Visais atvejais komisaras atlieka būtinumo ir proporcingumo patikrinimą, taikytiną tikslinio perėmimo prašymų atvejais (360) (žr. (192) konstatuojamąją dalį).

357

358

359

ex post

360

| (215) | Galiausiai konkrečios apsaugos priemonės, taikomos tiksliniam perėmimui, taip pat galioja įrangos perėmimui, atsižvelgiant į orderio galiojimo trukmę, pratęsimus ir pakeitimus, taip pat į parlamento narių pasiklausymą, daiktų, kuriems taikoma teisinė privilegija, ir žurnalistų medžiagos perėmimą (žr. išsamesnę informaciją 193 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(215)

Galiausiai konkrečios apsaugos priemonės, taikomos tiksliniam perėmimui, taip pat galioja įrangos perėmimui, atsižvelgiant į orderio galiojimo trukmę, pratęsimus ir pakeitimus, taip pat į parlamento narių pasiklausymą, daiktų, kuriems taikoma teisinė privilegija, ir žurnalistų medžiagos perėmimą (žr. išsamesnę informaciją 193 konstatuojamojoje dalyje).

3.3.1.1.4.   Naudojimasis masiniais įgaliojimais

| (216) | Masiniai įgaliojimai reglamentuojami 2016 m. TĮA 6 dalyje. Be to, praktikos kodeksuose pateikta išsamesnė informacija apie masinių įgaliojimų naudojimą. Nors Jungtinės Karalystės teisėje sąvoka „masiniai įgaliojimai“ neapibrėžta, 2016 m. TĮA jie apibūdinti kaip didelio kiekio duomenų, kuriuos įvairiomis priemonėmis gavo vyriausybė, rinkimas ir saugojimas (t. y. masinio perėmimo įgaliojimai, masinis gavimas, masinis įrangos perėmimas ir masinių asmens duomenų rinkiniai), su kuriais paskui gali susipažinti institucijos. Šis apibūdinimas patikslinamas paaiškinant, kas nelaikoma „masiniais įgaliojimais“: tai nėra vadinamasis masinis sekimas nenustačius apribojimų ar apsaugos priemonių. Priešingai, kaip paaiškinta toliau, masiniai įgaliojimai apima apribojimus ir apsaugos priemones, skirtas užtikrinti, kad prieiga prie duomenų nebūtų suteikta be atrankos arba nepagrįstai (361). Visų pirma masiniai įgaliojimai gali būti naudojami, jeigu nustatomas techninės priemonės, kurią ketina naudoti nacionalinė žvalgybos agentūra, ir veiklos tikslo, kuriam prašoma taikyti tokią priemonę, ryšys. |
| --- | --- |

(216)

Masiniai įgaliojimai reglamentuojami 2016 m. TĮA 6 dalyje. Be to, praktikos kodeksuose pateikta išsamesnė informacija apie masinių įgaliojimų naudojimą. Nors Jungtinės Karalystės teisėje sąvoka „masiniai įgaliojimai“ neapibrėžta, 2016 m. TĮA jie apibūdinti kaip didelio kiekio duomenų, kuriuos įvairiomis priemonėmis gavo vyriausybė, rinkimas ir saugojimas (t. y. masinio perėmimo įgaliojimai, masinis gavimas, masinis įrangos perėmimas ir masinių asmens duomenų rinkiniai), su kuriais paskui gali susipažinti institucijos. Šis apibūdinimas patikslinamas paaiškinant, kas nelaikoma „masiniais įgaliojimais“: tai nėra vadinamasis masinis sekimas nenustačius apribojimų ar apsaugos priemonių. Priešingai, kaip paaiškinta toliau, masiniai įgaliojimai apima apribojimus ir apsaugos priemones, skirtas užtikrinti, kad prieiga prie duomenų nebūtų suteikta be atrankos arba nepagrįstai (361). Visų pirma masiniai įgaliojimai gali būti naudojami, jeigu nustatomas techninės priemonės, kurią ketina naudoti nacionalinė žvalgybos agentūra, ir veiklos tikslo, kuriam prašoma taikyti tokią priemonę, ryšys.

361

| (217) | Be to, žvalgybos tarnybos masiniais įgaliojimais gali pasinaudoti tik gavusios valstybės sekretoriaus išduotą ir teismo komisaro patvirtintą orderį. Pasirenkant priemones žvalgybos duomenims rinkti, būtina atsižvelgti į tai, ar atitinkamą tikslą galima pasiekti „mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (362). Šis požiūris grindžiamas teisės aktų sistema, kurios pagrindą sudaro proporcingumo principas, todėl pirmenybė teikiama tiksliniam, o ne masiniam duomenų rinkimui. |
| --- | --- |

(217)

Be to, žvalgybos tarnybos masiniais įgaliojimais gali pasinaudoti tik gavusios valstybės sekretoriaus išduotą ir teismo komisaro patvirtintą orderį. Pasirenkant priemones žvalgybos duomenims rinkti, būtina atsižvelgti į tai, ar atitinkamą tikslą galima pasiekti „mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (362). Šis požiūris grindžiamas teisės aktų sistema, kurios pagrindą sudaro proporcingumo principas, todėl pirmenybė teikiama tiksliniam, o ne masiniam duomenų rinkimui.

362

3.3.1.1.4.1.   Masinis perėmimas ir masinis įrangos perėmimas

| (218) | Masinio perėmimo tvarka nustatyta 2016 m. TĮA 1 skyriaus 6 dalyje, o tos pačios dalies 3 skyriuje reglamentuojama masinio įrangos perėmimo tvarka. Abi šios tvarkos rūšys iš esmės yra vienodos, todėl tiems orderiams taikomos sąlygos ir papildomos apsaugos priemonės bus analizuojamos kartu. |
| --- | --- |

(218)

Masinio perėmimo tvarka nustatyta 2016 m. TĮA 1 skyriaus 6 dalyje, o tos pačios dalies 3 skyriuje reglamentuojama masinio įrangos perėmimo tvarka. Abi šios tvarkos rūšys iš esmės yra vienodos, todėl tiems orderiams taikomos sąlygos ir papildomos apsaugos priemonės bus analizuojamos kartu.

i)   Orderio išdavimo sąlygos ir kriterijai

Orderio išdavimo sąlygos ir kriterijai

| (219) | Masinio perėmimo orderis apima tik ryšių perėmimą tuo metu, kai juos perdavimo metu siunčia arba gauna už Didžiosios Britanijos salų esantys asmenys (363), vadinamieji ryšiai užjūrio teritorijoje (364), taip pat kitus susijusius duomenis ir paskesnę perimtos medžiagos atranką ir nagrinėjimą (365). Pagal masinio įrangos perėmimo orderį (366) adresatui leidžiama saugiai perimti bet kokią įrangą, siekiant pasiklausyti užjūrio ryšių (įskaitant bet kokius ryšius, kuriuose kalbama, skamba muzika, garsai, pateikiami vaizdai arba užšifruoti duomenys), įrangos duomenis (duomenis, kurie sudaro sąlygas arba palengvina pašto tarnybos darbą, telekomunikacijos sistemos veikimą, telekomunikacijų paslaugų teikimą) arba bet kurią kitą informaciją (367). |
| --- | --- |

(219)

Masinio perėmimo orderis apima tik ryšių perėmimą tuo metu, kai juos perdavimo metu siunčia arba gauna už Didžiosios Britanijos salų esantys asmenys (363), vadinamieji ryšiai užjūrio teritorijoje (364), taip pat kitus susijusius duomenis ir paskesnę perimtos medžiagos atranką ir nagrinėjimą (365). Pagal masinio įrangos perėmimo orderį (366) adresatui leidžiama saugiai perimti bet kokią įrangą, siekiant pasiklausyti užjūrio ryšių (įskaitant bet kokius ryšius, kuriuose kalbama, skamba muzika, garsai, pateikiami vaizdai arba užšifruoti duomenys), įrangos duomenis (duomenis, kurie sudaro sąlygas arba palengvina pašto tarnybos darbą, telekomunikacijos sistemos veikimą, telekomunikacijų paslaugų teikimą) arba bet kurią kitą informaciją (367).

363

364

365

366

367

| (220) | Valstybės sekretorius gali išduoti masinį orderį tik dėl paraiškos, kurią pateikė žvalgybos tarnybos vadovas (368). Orderis, kuriuo leidžiamas masinis perėmimas arba masinis įrangos perėmimas, gali būti išduodamas tik jeigu tai būtina atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesą ir siekiant užkirsti kelią sunkiam nusikaltimui arba jį nustatyti, arba atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus, kai tai yra susiję su nacionaliniu saugumu (369). Be to, pagal 2016 m. TĮA 142 straipsnio 7 dalį reikalaujama, kad masinio perėmimo orderyje būtų pateikta išsamesnė informacija, užuot pateikus paprasčiausią nuorodą į „nacionalinio saugumo interesus“, „Jungtinės Karalystės ekonominę gerovę“ ir sunkių nusikaltimų prevenciją ir nustatymą“. Vis dėlto, turi būti nustatytas ryšys tarp prašomos priemonės ir vieno arba kelių operatyvinių tikslų, kurie turi būti nurodyti orderyje. |
| --- | --- |

(220)

Valstybės sekretorius gali išduoti masinį orderį tik dėl paraiškos, kurią pateikė žvalgybos tarnybos vadovas (368). Orderis, kuriuo leidžiamas masinis perėmimas arba masinis įrangos perėmimas, gali būti išduodamas tik jeigu tai būtina atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesą ir siekiant užkirsti kelią sunkiam nusikaltimui arba jį nustatyti, arba atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus, kai tai yra susiję su nacionaliniu saugumu (369). Be to, pagal 2016 m. TĮA 142 straipsnio 7 dalį reikalaujama, kad masinio perėmimo orderyje būtų pateikta išsamesnė informacija, užuot pateikus paprasčiausią nuorodą į „nacionalinio saugumo interesus“, „Jungtinės Karalystės ekonominę gerovę“ ir sunkių nusikaltimų prevenciją ir nustatymą“. Vis dėlto, turi būti nustatytas ryšys tarp prašomos priemonės ir vieno arba kelių operatyvinių tikslų, kurie turi būti nurodyti orderyje.

368

369

| (221) | Operatyvinio tikslo pasirinkimas yra daugiasluoksnio proceso rezultatas. 142 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad orderyje nurodyti operatyviniai tikslai turi būti įtraukti į žvalgybos tarnybų vadovų tvarkomą sąrašą, nes tikslai, kuriais jie pagrįsti, yra operatyviniai tikslai, kurių siekiant perimtas turinys arba antriniai duomenys, gauti remiantis masinio perėmimo orderiais, gali būti atrinkti tyrimui atlikti. Operatyvinių tikslų sąrašą turi patvirtinti valstybės sekretorius. Valstybės sekretorius tokį patvirtinimą gali duoti tik jei įsitikina, kad operatyvinis tikslas yra apibūdintas išsamiau, palyginti su bendraisiais orderį pateisinančiais pagrindais (nacionalinis saugumas arba nacionalinis saugumas ir ekonominė gerovė arba sunkių nusikaltimų prevencija) (370). Kiekvieno atitinkamo trijų mėnesių laikotarpio pabaigoje valstybės sekretorius privalo pateikti parlamento žvalgybų tarnybų komitetui operatyvinių tikslų sąrašą. Galiausiai operatyvinių tikslų sąrašą ne rečiau kaip kartą per metus privalo peržiūrėti ministras pirmininkas (371). Kaip pažymėjo Aukštasis teismas „jų nereikėtų sumenkinti iki nereikšmingų apsaugos priemonių, nes jie kartu sudaro sudėtingą atskaitomybės modelį, kuriame aukščiausiu lygmeniu dalyvauja parlamentas ir vyriausybės nariai“ (372). |
| --- | --- |

(221)

Operatyvinio tikslo pasirinkimas yra daugiasluoksnio proceso rezultatas. 142 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad orderyje nurodyti operatyviniai tikslai turi būti įtraukti į žvalgybos tarnybų vadovų tvarkomą sąrašą, nes tikslai, kuriais jie pagrįsti, yra operatyviniai tikslai, kurių siekiant perimtas turinys arba antriniai duomenys, gauti remiantis masinio perėmimo orderiais, gali būti atrinkti tyrimui atlikti. Operatyvinių tikslų sąrašą turi patvirtinti valstybės sekretorius. Valstybės sekretorius tokį patvirtinimą gali duoti tik jei įsitikina, kad operatyvinis tikslas yra apibūdintas išsamiau, palyginti su bendraisiais orderį pateisinančiais pagrindais (nacionalinis saugumas arba nacionalinis saugumas ir ekonominė gerovė arba sunkių nusikaltimų prevencija) (370). Kiekvieno atitinkamo trijų mėnesių laikotarpio pabaigoje valstybės sekretorius privalo pateikti parlamento žvalgybų tarnybų komitetui operatyvinių tikslų sąrašą. Galiausiai operatyvinių tikslų sąrašą ne rečiau kaip kartą per metus privalo peržiūrėti ministras pirmininkas (371). Kaip pažymėjo Aukštasis teismas „jų nereikėtų sumenkinti iki nereikšmingų apsaugos priemonių, nes jie kartu sudaro sudėtingą atskaitomybės modelį, kuriame aukščiausiu lygmeniu dalyvauja parlamentas ir vyriausybės nariai“ (372).

370

371

372

| (222) | Tokiais operatyviniais tikslais taip pat ribojamas nagrinėjimo etape perimamos medžiagos atrankos mastas. Bet kurios remiantis masiniu orderiu surinktos medžiagos atranka tyrimui atlikti turi būti pagrįsta atsižvelgiant į operatyvinį (-ius) tikslą (-us). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, tai reiškia, kad praktines tyrimo taisykles valstybės sekretorius privalo įvertinti jau orderio išdavimo etape, pateikdamas pakankamai informacijos, kad būtų įvykdytos 2016 m. TĮA 152–193 straipsniuose nustatytos pareigos (373). Valstybės sekretoriui pateikiama išsami informacija apie tas taisykles turėtų apimti, pvz., informaciją (jei taikytina) apie tai, kaip filtravimo taisyklės gali keistis orderio galiojimo metu (374). Daugiau informacijos apie procesą ir apsaugos priemones, taikomas filtravimo ir nagrinėjimo etapais, žr. (229) below konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(222)

Tokiais operatyviniais tikslais taip pat ribojamas nagrinėjimo etape perimamos medžiagos atrankos mastas. Bet kurios remiantis masiniu orderiu surinktos medžiagos atranka tyrimui atlikti turi būti pagrįsta atsižvelgiant į operatyvinį (-ius) tikslą (-us). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, tai reiškia, kad praktines tyrimo taisykles valstybės sekretorius privalo įvertinti jau orderio išdavimo etape, pateikdamas pakankamai informacijos, kad būtų įvykdytos 2016 m. TĮA 152–193 straipsniuose nustatytos pareigos (373). Valstybės sekretoriui pateikiama išsami informacija apie tas taisykles turėtų apimti, pvz., informaciją (jei taikytina) apie tai, kaip filtravimo taisyklės gali keistis orderio galiojimo metu (374). Daugiau informacijos apie procesą ir apsaugos priemones, taikomas filtravimo ir nagrinėjimo etapais, žr. (229) below konstatuojamąją dalį.

373

374

| (223) | Masinius įgaliojimus galima leisti naudoti tik jeigu jie yra proporcingi siekiamam tikslui (375). Kaip nurodyta Perėmimo praktikos kodekse, atliekant bet kurį proporcingumo vertinimą, reikia „suderinti privatumo ribojimo mastą (ir kitus 2 straipsnio 2 dalyje išvardytus aspektus) su poreikiu imtis veiklos atsižvelgiant į tyrimą, operacijas ar pajėgumus. Veiksmais, kuriuos leista atlikti, turėtų būti suteiktos realios galimybės gauti tikėtiną naudą ir jie neturėtų būti neproporcingi arba savavališki“ (376). Kaip minėta, tai praktiškai reiškia, kad proporcingumo patikrinimas yra grindžiamas pusiausvyros tarp siekiamo tikslo („operatyvinis (-iai) tikslas (-ai)“) ir turimų techninių galimybių (pvz., tikslinis arba masinis perėmimas, įrangos perėmimas, ryšio duomenų gavimas) nustatymu, pirmenybę teikiant mažiausiai intervencinėmis priemonėms (žr. (181) ir (182) above konstatuojamąsias dalis). Jeigu tikslą atitinka daugiau nei viena priemonė, pirmenybę reikia teikti mažiau intervencinei priemonei. |
| --- | --- |

(223)

Masinius įgaliojimus galima leisti naudoti tik jeigu jie yra proporcingi siekiamam tikslui (375). Kaip nurodyta Perėmimo praktikos kodekse, atliekant bet kurį proporcingumo vertinimą, reikia „suderinti privatumo ribojimo mastą (ir kitus 2 straipsnio 2 dalyje išvardytus aspektus) su poreikiu imtis veiklos atsižvelgiant į tyrimą, operacijas ar pajėgumus. Veiksmais, kuriuos leista atlikti, turėtų būti suteiktos realios galimybės gauti tikėtiną naudą ir jie neturėtų būti neproporcingi arba savavališki“ (376). Kaip minėta, tai praktiškai reiškia, kad proporcingumo patikrinimas yra grindžiamas pusiausvyros tarp siekiamo tikslo („operatyvinis (-iai) tikslas (-ai)“) ir turimų techninių galimybių (pvz., tikslinis arba masinis perėmimas, įrangos perėmimas, ryšio duomenų gavimas) nustatymu, pirmenybę teikiant mažiausiai intervencinėmis priemonėms (žr. (181) ir (182) above konstatuojamąsias dalis). Jeigu tikslą atitinka daugiau nei viena priemonė, pirmenybę reikia teikti mažiau intervencinei priemonei.

375

376

| (224) | Papildoma apsaugos priemonė, susijusi su prašomos priemonės proporcingumo vertinimu, užtikrinama atsižvelgiant į tai, kad valstybės sekretorius privalo gauti atitinkamą informaciją, kuri yra reikalinga tam, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo vertinimą. Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse visų pirma reikalaujama, kad atitinkamos institucijos pateiktame prašyme būtų paminėtos prašymo aplinkybės, aprašyti perimtini ryšiai, o iš telekomunikacijų operatorių būtų reikalaujama teikti pagalbą, aprašyti leistini veiksmai, operatyviniai tikslai ir paaiškinama, kodėl veiksmai yra būtini ir proporcingi (377). |
| --- | --- |

(224)

Papildoma apsaugos priemonė, susijusi su prašomos priemonės proporcingumo vertinimu, užtikrinama atsižvelgiant į tai, kad valstybės sekretorius privalo gauti atitinkamą informaciją, kuri yra reikalinga tam, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo vertinimą. Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse visų pirma reikalaujama, kad atitinkamos institucijos pateiktame prašyme būtų paminėtos prašymo aplinkybės, aprašyti perimtini ryšiai, o iš telekomunikacijų operatorių būtų reikalaujama teikti pagalbą, aprašyti leistini veiksmai, operatyviniai tikslai ir paaiškinama, kodėl veiksmai yra būtini ir proporcingi (377).

377

| (225) | Galiausiai svarbiausia tai, kad valstybės sekretoriaus sprendimą išduoti orderį privalo patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras, kuris pasiūlytos priemonės būtinumą ir proporcingumą įvertina naudodamas tuos pačius principus, kuriuos naudotų teismas nagrinėdamas prašymą dėl teisminės peržiūros (378). Konkrečiau, teismo komisaras gaus valstybės sekretoriaus išvadas, ar orderis yra būtinas ir ar veiksmai yra proporcingi atsižvelgiant į 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalies principus (su privatumu susijusios bendrosios pareigos). Teismo komisaras taip pat peržiūrės valstybės sekretoriaus išvadas dėl to, ar kiekvienas iš orderyje nurodytų operatyvinių tikslų yra tikslas, dėl kurio būtina arba gali prireikti atrinkti medžiagą. Jeigu teismo komisaras atsisako patvirtinti sprendimą išduoti orderį, valstybės sekretorius gali: i) sutikti su sprendimu ir orderio neišduoti arba ii) perduoti klausimą spręsti tyrimo įgaliojimų komisarui, kad šis priimtų sprendimą (išskyrus atvejus, kai tyrimų įgaliojimų komisaras priėmė pradinį sprendimą) (379). |
| --- | --- |

(225)

Galiausiai svarbiausia tai, kad valstybės sekretoriaus sprendimą išduoti orderį privalo patvirtinti nepriklausomas teismo komisaras, kuris pasiūlytos priemonės būtinumą ir proporcingumą įvertina naudodamas tuos pačius principus, kuriuos naudotų teismas nagrinėdamas prašymą dėl teisminės peržiūros (378). Konkrečiau, teismo komisaras gaus valstybės sekretoriaus išvadas, ar orderis yra būtinas ir ar veiksmai yra proporcingi atsižvelgiant į 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalies principus (su privatumu susijusios bendrosios pareigos). Teismo komisaras taip pat peržiūrės valstybės sekretoriaus išvadas dėl to, ar kiekvienas iš orderyje nurodytų operatyvinių tikslų yra tikslas, dėl kurio būtina arba gali prireikti atrinkti medžiagą. Jeigu teismo komisaras atsisako patvirtinti sprendimą išduoti orderį, valstybės sekretorius gali: i) sutikti su sprendimu ir orderio neišduoti arba ii) perduoti klausimą spręsti tyrimo įgaliojimų komisarui, kad šis priimtų sprendimą (išskyrus atvejus, kai tyrimų įgaliojimų komisaras priėmė pradinį sprendimą) (379).

378

379

ii)   Papildomos apsaugos priemonės

Papildomos apsaugos priemonės

| (226) | 2016 m. TĮA nustatyti papildomi apribojimai dėl masinio orderio trukmės, galiojimo pratęsimo ir pakeitimo. Orderio galiojimo trukmė turi būti ne ilgesnė nei šeši mėnesiai ir bet kurį sprendimą pratęsti orderio galiojimą arba jį pakeisti (išskyrus nedidelius pakeitimus) turi patvirtinti teismo komisaras (380). Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse nustatyta, kad orderio operatyvinių tikslų pakeitimas laikomas esminiu orderio pakeitimu (381). |
| --- | --- |

(226)

2016 m. TĮA nustatyti papildomi apribojimai dėl masinio orderio trukmės, galiojimo pratęsimo ir pakeitimo. Orderio galiojimo trukmė turi būti ne ilgesnė nei šeši mėnesiai ir bet kurį sprendimą pratęsti orderio galiojimą arba jį pakeisti (išskyrus nedidelius pakeitimus) turi patvirtinti teismo komisaras (380). Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse nustatyta, kad orderio operatyvinių tikslų pakeitimas laikomas esminiu orderio pakeitimu (381).

380

381

| (227) | Panašiai, kaip ir tikslinio perėmimo atveju, 2016 m. TĮA 6 dalyje nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti taisyklių galiojimą, kad būtų suteiktos remiantis orderiu gautos medžiagos saugojimas ir atskleidimas (382), tą patį galima pasakyti apie medžiagos atskleidimą užsienyje (383). Visų pirma 2016 m. TĮA 150 straipsnio 5 dalyje ir 191 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad kiekviena bet kurios tos medžiagos, surinktos remiantis orderiu, kopija būtų saugoma saugiai ir sunaikinama kuo greičiau, kai nebelieka jos saugojimą pateisinančių pagrindų, o 2016 m. TĮA 150 straipsnio 2 dalyje ir 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad asmenų, kuriems atskleidžiama medžiaga, skaičius ir mastas, kuriuo atskleidžiama bet kokia medžiaga, būtų prieinama arba kopijuojama tik tiek, kiek tai yra būtina teisės aktuose nustatytais tikslais (384). |
| --- | --- |

(227)

Panašiai, kaip ir tikslinio perėmimo atveju, 2016 m. TĮA 6 dalyje nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti taisyklių galiojimą, kad būtų suteiktos remiantis orderiu gautos medžiagos saugojimas ir atskleidimas (382), tą patį galima pasakyti apie medžiagos atskleidimą užsienyje (383). Visų pirma 2016 m. TĮA 150 straipsnio 5 dalyje ir 191 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad kiekviena bet kurios tos medžiagos, surinktos remiantis orderiu, kopija būtų saugoma saugiai ir sunaikinama kuo greičiau, kai nebelieka jos saugojimą pateisinančių pagrindų, o 2016 m. TĮA 150 straipsnio 2 dalyje ir 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad asmenų, kuriems atskleidžiama medžiaga, skaičius ir mastas, kuriuo atskleidžiama bet kokia medžiaga, būtų prieinama arba kopijuojama tik tiek, kiek tai yra būtina teisės aktuose nustatytais tikslais (384).

382

383

384

| (228) | Galiausiai tais atvejais, kai medžiaga, perimta atliekant masinį perėmimą arba masinį įrangos perėmimą, turi būti perduota trečiajai valstybei („informacijos atskleidimas užsienyje“), 2016 m. TĮA nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės, siekiant užtikrinti, kad toje trečiojoje šalyje būtų panašios informacijos saugumo, saugojimo ir atskleidimo priemonės (385). Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnyje nustatyti konkretūs reikalavimai dėl žvalgybos tarnybų vykdomo tarpvalstybinio asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms: duomenų neleidžiama perduoti į valstybę arba teritoriją, esančią už Jungtinės Karalystės ribų, arba tarptautinei organizacijai, išskyrus atvejus, kai duomenis perduoti yra būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (386). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų. |
| --- | --- |

(228)

Galiausiai tais atvejais, kai medžiaga, perimta atliekant masinį perėmimą arba masinį įrangos perėmimą, turi būti perduota trečiajai valstybei („informacijos atskleidimas užsienyje“), 2016 m. TĮA nustatyta, kad valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės, siekiant užtikrinti, kad toje trečiojoje šalyje būtų panašios informacijos saugumo, saugojimo ir atskleidimo priemonės (385). Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnyje nustatyti konkretūs reikalavimai dėl žvalgybos tarnybų vykdomo tarpvalstybinio asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms: duomenų neleidžiama perduoti į valstybę arba teritoriją, esančią už Jungtinės Karalystės ribų, arba tarptautinei organizacijai, išskyrus atvejus, kai duomenis perduoti yra būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (386). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų.

385

386

| (229) | Patvirtinus orderį ir surinkus masinius duomenis, duomenys prieš juos tiriant bus atrenkami. Atrankos ir turimo etape taikomas papildomas proporcingumo patikrinimas – jį atlieka analitikas, kuris, remdamasis orderyje nurodytais operatyviniais tikslais (ir galbūt esamomis filtravimo taisyklėmis), apibrėžia atrankos kriterijus. Kaip nustatyta TĮA 152 ir 193 straipsniuose, išduodamas orderį, valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos taisyklės, kuriomis garantuojama, kad medžiaga būtų atrenkama tik siekiant konkrečių operatyvinių tikslų ir kad medžiaga būtų būtina ir proporcinga visomis aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad perimta masinė medžiaga pirmiausia atrenkama taikant automatinį filtravimą, siekiant atmesti duomenis, kurie vargu ar yra susiję su nacionalinio saugumo interesu. Filtrai ilgainiui keičiasi (kartu su interneto srauto modelių, tipų ir protokolų pokyčiais) ir priklausys nuo technologijos bei operatyvinių aplinkybių. Po šio etapo duomenis galima atrinkti tyrimui atlikti tik jeigu jie yra svarbūs atsižvelgiant į orderyje nustatytus konkrečius operatyvinius tikslus (387). 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės, susijusios su surinktos medžiagos nagrinėjimu, taikomos visų rūšių duomenims (ir perimtiems, ir antriniams) (388). 2016 m. TĮA 152 ir 193 straipsniuose taip pat nustatytas bendras draudimas atrinkti tyrimui atlikti medžiagą, kurioje nurodomi pokalbiai, kuriuos išsiuntė Didžiosios Britanijos salose esantys asmenys arba kurie skirti šiose salose esantiems asmenims. Jeigu institucijos nori nagrinėti tokią medžiagą, jos pagal 2016 m. TĮA 2 ir 4 dalis turėtų pateikti prašymą dėl tikslinio tyrimo orderio, kurį išdavė valstybės sekretorius ir patvirtino teismo komisaras (389). Jeigu asmuo tyrimui atlikti sąmoningai atrenka perimtą turinį pažeisdamas teisės aktuose nustatytus reikalavimus (390), jis padaro nusikalstamą veiką (391). |
| --- | --- |

(229)

Patvirtinus orderį ir surinkus masinius duomenis, duomenys prieš juos tiriant bus atrenkami. Atrankos ir turimo etape taikomas papildomas proporcingumo patikrinimas – jį atlieka analitikas, kuris, remdamasis orderyje nurodytais operatyviniais tikslais (ir galbūt esamomis filtravimo taisyklėmis), apibrėžia atrankos kriterijus. Kaip nustatyta TĮA 152 ir 193 straipsniuose, išduodamas orderį, valstybės sekretorius privalo užtikrinti, kad būtų nustatytos taisyklės, kuriomis garantuojama, kad medžiaga būtų atrenkama tik siekiant konkrečių operatyvinių tikslų ir kad medžiaga būtų būtina ir proporcinga visomis aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad perimta masinė medžiaga pirmiausia atrenkama taikant automatinį filtravimą, siekiant atmesti duomenis, kurie vargu ar yra susiję su nacionalinio saugumo interesu. Filtrai ilgainiui keičiasi (kartu su interneto srauto modelių, tipų ir protokolų pokyčiais) ir priklausys nuo technologijos bei operatyvinių aplinkybių. Po šio etapo duomenis galima atrinkti tyrimui atlikti tik jeigu jie yra svarbūs atsižvelgiant į orderyje nustatytus konkrečius operatyvinius tikslus (387). 2016 m. TĮA numatytos apsaugos priemonės, susijusios su surinktos medžiagos nagrinėjimu, taikomos visų rūšių duomenims (ir perimtiems, ir antriniams) (388). 2016 m. TĮA 152 ir 193 straipsniuose taip pat nustatytas bendras draudimas atrinkti tyrimui atlikti medžiagą, kurioje nurodomi pokalbiai, kuriuos išsiuntė Didžiosios Britanijos salose esantys asmenys arba kurie skirti šiose salose esantiems asmenims. Jeigu institucijos nori nagrinėti tokią medžiagą, jos pagal 2016 m. TĮA 2 ir 4 dalis turėtų pateikti prašymą dėl tikslinio tyrimo orderio, kurį išdavė valstybės sekretorius ir patvirtino teismo komisaras (389). Jeigu asmuo tyrimui atlikti sąmoningai atrenka perimtą turinį pažeisdamas teisės aktuose nustatytus reikalavimus (390), jis padaro nusikalstamą veiką (391).

387

388

389

390

391

| (230) | Analitiko atliktą atrinktos medžiagos ex post vertinimą prižiūri IPC, kuris įvertina vertinimo atitiktį konkrečioms 2016 m. TĮA nustatytoms apsaugos priemonėms, taikomomis per tyrimo etapą (392) (taip pat žr. (229) konstatuojamąją dalį). IPC privalo nuolat peržiūrėti (įskaitant audito, patikrinimų ir tyrimų atlikimą), kaip valdžios institucijos naudojasi 2016 m. TĮA nustatytais tyrimo įgaliojimais (393). Šiuo atžvilgiu Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse paaiškinta, kad agentūra privalo saugoti įrašus atsižvelgdama į paskesnį tyrimą ir auditus, ir šiuose įrašuose būtina išdėstyti, kodėl prieiga prie medžiagos įgaliotiems asmenims yra būtina ir proporcinga, taip pat turi būti nurodyti taikomi operatyviniai tikslai (394). Pavyzdžiui, savo 2018 m. metinėje ataskaitoje tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO) (395) padarė išvadą, kad analitiko nustatyti pagrindimai, susiję su tam tikros masiškai surinktos medžiagos tyrimu, atitiko reikalaujamą proporcingumo standartą, nes juose buvo pakankamai duomenų apie analitikų užklausų motyvus, susijusius su siekiamu tikslu (396). 2019 m. ataskaitoje IPCO, kalbėdamas apie su masiniais duomenimis susijusius įgaliojimus, aiškiai pasakė ketinantis toliau tikrinti masinio duomenų perėmimo atvejus, be kita ko, išsamiai įvertinti taikomus selektorius ir paieškos kriterijus (397). Jis taip pat toliau atidžiai, kiekvienu konkrečiu atveju nagrinėdamas prašymus išduoti orderius pagal dvigubo patikrinimo principą ir atlikdamas vertinimą, atidžiai tikrins stebėjimo (tikslingo ar masinio) priemonių pasirinkimą (398). Į šią papildomą stebėseną bus deramai atsižvelgta Komisijai vykdant stebėseną, kaip nurodyta(281)–(284) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(230)

Analitiko atliktą atrinktos medžiagos ex post vertinimą prižiūri IPC, kuris įvertina vertinimo atitiktį konkrečioms 2016 m. TĮA nustatytoms apsaugos priemonėms, taikomomis per tyrimo etapą (392) (taip pat žr. (229) konstatuojamąją dalį). IPC privalo nuolat peržiūrėti (įskaitant audito, patikrinimų ir tyrimų atlikimą), kaip valdžios institucijos naudojasi 2016 m. TĮA nustatytais tyrimo įgaliojimais (393). Šiuo atžvilgiu Perėmimo praktikos kodekse ir Įrangos perėmimo praktikos kodekse paaiškinta, kad agentūra privalo saugoti įrašus atsižvelgdama į paskesnį tyrimą ir auditus, ir šiuose įrašuose būtina išdėstyti, kodėl prieiga prie medžiagos įgaliotiems asmenims yra būtina ir proporcinga, taip pat turi būti nurodyti taikomi operatyviniai tikslai (394). Pavyzdžiui, savo 2018 m. metinėje ataskaitoje tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO) (395) padarė išvadą, kad analitiko nustatyti pagrindimai, susiję su tam tikros masiškai surinktos medžiagos tyrimu, atitiko reikalaujamą proporcingumo standartą, nes juose buvo pakankamai duomenų apie analitikų užklausų motyvus, susijusius su siekiamu tikslu (396). 2019 m. ataskaitoje IPCO, kalbėdamas apie su masiniais duomenimis susijusius įgaliojimus, aiškiai pasakė ketinantis toliau tikrinti masinio duomenų perėmimo atvejus, be kita ko, išsamiai įvertinti taikomus selektorius ir paieškos kriterijus (397). Jis taip pat toliau atidžiai, kiekvienu konkrečiu atveju nagrinėdamas prašymus išduoti orderius pagal dvigubo patikrinimo principą ir atlikdamas vertinimą, atidžiai tikrins stebėjimo (tikslingo ar masinio) priemonių pasirinkimą (398). Į šią papildomą stebėseną bus deramai atsižvelgta Komisijai vykdant stebėseną, kaip nurodyta(281)–(284) konstatuojamosiose dalyse.

ex post

392

393

394

395

396

397

398

3.3.1.1.4.2.   Masinis ryšio duomenų gavimas

| (231) | 2016 m. TĮA 6 dalies 2 skyriuje reglamentuojami masinio gavimo orderiai, kuriais adresatui leidžiama reikalauti, kad telekomunikacijų operatorius atskleistų bet kuriuos ryšio duomenis, kuriuos turi operatorius, arba gauti tuos duomenis. Šiais orderiais taip pat leidžiama prašančiajai institucijai atrinkti duomenis tolesniam tyrimo etapui. Kaip ir tikslinio ryšio duomenų saugojimo ir gavimo atveju (žr. (199) konstatuojamąją dalį), masinis ryšio duomenų gavimas paprastai nėra susijęs su ES duomenų subjektų asmens duomenimis, kurie pagal šį sprendimą perduodami į Jungtinę Karalystę. Pareiga atskleisti ryšio duomenis pagal 2016 m. TĮA 6 dalies 2 skyrių taikoma duomenims, kuriuos Jungtinės Karalystės telekomunikacijų operatoriai tiesiogiai surinko iš telekomunikacijų paslaugų naudotojų (399). Šios rūšies bendravimas su klientais tvarkant jų duomenis paprastai nėra susijęs su perdavimu, remiantis šiuo sprendimu, t. y. perdavimas iš ES duomenų valdytojo / tvarkytojo, Jungtinės Karalystės duomenų valdytojui / tvarkytojui. |
| --- | --- |

(231)

2016 m. TĮA 6 dalies 2 skyriuje reglamentuojami masinio gavimo orderiai, kuriais adresatui leidžiama reikalauti, kad telekomunikacijų operatorius atskleistų bet kuriuos ryšio duomenis, kuriuos turi operatorius, arba gauti tuos duomenis. Šiais orderiais taip pat leidžiama prašančiajai institucijai atrinkti duomenis tolesniam tyrimo etapui. Kaip ir tikslinio ryšio duomenų saugojimo ir gavimo atveju (žr. (199) konstatuojamąją dalį), masinis ryšio duomenų gavimas paprastai nėra susijęs su ES duomenų subjektų asmens duomenimis, kurie pagal šį sprendimą perduodami į Jungtinę Karalystę. Pareiga atskleisti ryšio duomenis pagal 2016 m. TĮA 6 dalies 2 skyrių taikoma duomenims, kuriuos Jungtinės Karalystės telekomunikacijų operatoriai tiesiogiai surinko iš telekomunikacijų paslaugų naudotojų (399). Šios rūšies bendravimas su klientais tvarkant jų duomenis paprastai nėra susijęs su perdavimu, remiantis šiuo sprendimu, t. y. perdavimas iš ES duomenų valdytojo / tvarkytojo, Jungtinės Karalystės duomenų valdytojui / tvarkytojui.

399

| (232) | Tačiau siekiant išsamumo, sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis reglamentuojama masinio ryšio duomenų gavimo tvarka, aprašyta toliau. |
| --- | --- |

(232)

Tačiau siekiant išsamumo, sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis reglamentuojama masinio ryšio duomenų gavimo tvarka, aprašyta toliau.

| (233) | 2016 m. TĮA pakeičia teisės aktus, susijusius su masinių ryšio duomenų gavimu, kuriam buvo taikomas ESTT sprendimas Privacy International. Toje byloje nagrinėjami teisės aktai buvo panaikinti, o pagal naują tvarką nustatytos konkrečios sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis galima taikyti tokią priemonę. |
| --- | --- |

(233)

2016 m. TĮA pakeičia teisės aktus, susijusius su masinių ryšio duomenų gavimu, kuriam buvo taikomas ESTT sprendimas Privacy International. Toje byloje nagrinėjami teisės aktai buvo panaikinti, o pagal naują tvarką nustatytos konkrečios sąlygos ir apsaugos priemonės, kuriomis galima taikyti tokią priemonę.

Privacy International

| (234) | Visų pirma, kitaip nei pagal ankstesnę tvarką, kai valstybės sekretorius turėjo visišką diskreciją leisti naudoti priemonę (400), 2016 m. TĮA reikalaujama, kad valstybės sekretorius orderį išduotų tik jeigu priemonė yra būtina ir proporcinga. Tai praktiškai reiškia, kad šiuo atveju turėtų būti ryšys tarp prieigos prie duomenų ir siekiamo tikslo (401). Konkrečiau, valstybės sekretorius turės įvertinti, ar esama ryšio tarp prašomos priemonės ir vieno arba daugiau orderyje nurodyto (-ų) „operatyvinio (-ių) tikslo (-ų)“ (žr. (219) konstatuojamąją dalį). Dėl proporcingumo vertinimo atitinkamame praktikos kodekse nurodyta, kad „valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į tai, ar tikslas, kuris turi būti pasiektas orderiu, galėtų pagrįstai būti pasiektas kitomis mažiau intervencinėmis priemonėmis (žr. akto 2 straipsnio 2 dalies a punktą). Pavyzdžiui, ar reikiamą informaciją galima gauti naudojantis mažiau intervencinėmis galiomis, pavyzdžiui, tiksliniu ryšių duomenų gavimu“ (402). |
| --- | --- |

(234)

Visų pirma, kitaip nei pagal ankstesnę tvarką, kai valstybės sekretorius turėjo visišką diskreciją leisti naudoti priemonę (400), 2016 m. TĮA reikalaujama, kad valstybės sekretorius orderį išduotų tik jeigu priemonė yra būtina ir proporcinga. Tai praktiškai reiškia, kad šiuo atveju turėtų būti ryšys tarp prieigos prie duomenų ir siekiamo tikslo (401). Konkrečiau, valstybės sekretorius turės įvertinti, ar esama ryšio tarp prašomos priemonės ir vieno arba daugiau orderyje nurodyto (-ų) „operatyvinio (-ių) tikslo (-ų)“ (žr. (219) konstatuojamąją dalį). Dėl proporcingumo vertinimo atitinkamame praktikos kodekse nurodyta, kad „valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į tai, ar tikslas, kuris turi būti pasiektas orderiu, galėtų pagrįstai būti pasiektas kitomis mažiau intervencinėmis priemonėmis (žr. akto 2 straipsnio 2 dalies a punktą). Pavyzdžiui, ar reikiamą informaciją galima gauti naudojantis mažiau intervencinėmis galiomis, pavyzdžiui, tiksliniu ryšių duomenų gavimu“ (402).

400

401

402

| (235) | Pavyzdžiui, reikalingos informacijos gavimas naudojant mažiau intervencinius įgaliojimus, pvz., tikslinį ryšio duomenų gavimą. Kad atliktų tokį vertinimą, valstybės sekretorius remsis informacija, kurią savo prašyme turi pateikti žvalgybos tarnybų vadovai (403), pvz., dėl kokių priežasčių priemonė laikoma būtina atsižvelgiant į vieną iš teisės aktuose nurodytų pagrindų ir kodėl siekiamo tikslo nebūtų galima pagrįstai pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis (404). Be to, operatyviniais tikslais ribojamas tyrimui atlikti atrenkamų pagal orderį gautų duomenų mastas (405). Kaip nurodyta atitinkamame praktikos kodekse, operatyviniuose tiksluose turi būti aprašytas aiškus reikalavimas ir jame turi būti pakankamai išsamios informacijos, kad valstybės sekretorius įsitikintų, jog atrinkti gautus duomenis tyrimui atlikti galima tik atsižvelgiant į konkrečias priežastis (406). Iš tiesų, valstybės sekretorius prieš leisdamas išduoti orderį turės užtikrinti, kad būtų nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis garantuojama, kad medžiaga, kurią būtina išnagrinėti siekiant operatyvinio ir teisės aktuose nustatyto tikslo, būtų atrinkta tyrimui atlikti ir kad ji visomis aplinkybėmis turėtų būti proporcinga ir būtina. Šis konkretus reikalavimas, kuris atsispindi 2016 m. TĮA 158 ir 172 straipsniuose (407) ir yra susijęs su išankstiniu atrankos tikslais naudojamų kriterijų būtinumu ir proporcingumu, yra kita svarbi 2016 m. TĮA nustatytos tvarkos naujovė, palyginti su anksčiau galiojusia tvarka. |
| --- | --- |

(235)

Pavyzdžiui, reikalingos informacijos gavimas naudojant mažiau intervencinius įgaliojimus, pvz., tikslinį ryšio duomenų gavimą. Kad atliktų tokį vertinimą, valstybės sekretorius remsis informacija, kurią savo prašyme turi pateikti žvalgybos tarnybų vadovai (403), pvz., dėl kokių priežasčių priemonė laikoma būtina atsižvelgiant į vieną iš teisės aktuose nurodytų pagrindų ir kodėl siekiamo tikslo nebūtų galima pagrįstai pasiekti kitomis, mažiau intervencinėmis priemonėmis (404). Be to, operatyviniais tikslais ribojamas tyrimui atlikti atrenkamų pagal orderį gautų duomenų mastas (405). Kaip nurodyta atitinkamame praktikos kodekse, operatyviniuose tiksluose turi būti aprašytas aiškus reikalavimas ir jame turi būti pakankamai išsamios informacijos, kad valstybės sekretorius įsitikintų, jog atrinkti gautus duomenis tyrimui atlikti galima tik atsižvelgiant į konkrečias priežastis (406). Iš tiesų, valstybės sekretorius prieš leisdamas išduoti orderį turės užtikrinti, kad būtų nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis garantuojama, kad medžiaga, kurią būtina išnagrinėti siekiant operatyvinio ir teisės aktuose nustatyto tikslo, būtų atrinkta tyrimui atlikti ir kad ji visomis aplinkybėmis turėtų būti proporcinga ir būtina. Šis konkretus reikalavimas, kuris atsispindi 2016 m. TĮA 158 ir 172 straipsniuose (407) ir yra susijęs su išankstiniu atrankos tikslais naudojamų kriterijų būtinumu ir proporcingumu, yra kita svarbi 2016 m. TĮA nustatytos tvarkos naujovė, palyginti su anksčiau galiojusia tvarka.

403

404

405

406

407

| (236) | 2016 m. TĮA taip pat nustatyta valstybės sekretoriaus pareiga užtikrinti, kad prieš išduodant orderį dėl masinio ryšio duomenų gavimo būtų nustatyti konkretūs apribojimai dėl surinktų asmens duomenų saugumo, saugojimo ir atskleidimo (408). Kalbant apie duomenų atskleidimą užsienyje, šiame kontekste taip pat taikomos (227) konstatuojamojoje dalyje aprašytos apsaugos priemonės, taikomos masiniam perėmimui ir masiniam įrangos perėmimui (409). Papildomi apribojimai teisėje nustatyti dėl masinio orderio galiojimo termino (410), galiojimo pratęsimo (411) ir pakeitimo (412). |
| --- | --- |

(236)

2016 m. TĮA taip pat nustatyta valstybės sekretoriaus pareiga užtikrinti, kad prieš išduodant orderį dėl masinio ryšio duomenų gavimo būtų nustatyti konkretūs apribojimai dėl surinktų asmens duomenų saugumo, saugojimo ir atskleidimo (408). Kalbant apie duomenų atskleidimą užsienyje, šiame kontekste taip pat taikomos (227) konstatuojamojoje dalyje aprašytos apsaugos priemonės, taikomos masiniam perėmimui ir masiniam įrangos perėmimui (409). Papildomi apribojimai teisėje nustatyti dėl masinio orderio galiojimo termino (410), galiojimo pratęsimo (411) ir pakeitimo (412).

408

409

410

411

412

| (237) | Svarbu tai, kad kaip ir kitų su masiniais duomenimis susijusių įgaliojimų atveju, prieš išduodamas orderį Valstybės sekretorius turi gauti teismo komisaro patvirtinimą (413). Tai pagrindinė 2016 m. TĮA nustatytos tvarkos nuostata. |
| --- | --- |

(237)

Svarbu tai, kad kaip ir kitų su masiniais duomenimis susijusių įgaliojimų atveju, prieš išduodamas orderį Valstybės sekretorius turi gauti teismo komisaro patvirtinimą (413). Tai pagrindinė 2016 m. TĮA nustatytos tvarkos nuostata.

413

| (238) | IPC vykdo masiniu būdu surinktų materialinių (ryšių duomenų) nagrinėjimo procedūros ex post priežiūrą (žr. (254) below konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu 2016 m. TĮA nustatytas reikalavimas, kad tyrimą atliekantis žvalgybos ekspertas, prieš atrinkdamas nagrinėtinus duomenis, turi nurodyti priežastį, kodėl siūlomas duomenų nagrinėjimas yra būtinas ir proporcingas atsižvelgiant į konkretų veiklos tikslą (414). IPCO 2019 m. metinėje ataskaitoje dėl GCHQ ir MI5 praktikos buvo nustatyta, kad „ypač svarbus masinių ryšio duomenų vaidmuo, atsižvelgiant į GCHQ vykdomos veiklos įvairovę, buvo tinkamai aptartas mūsų išnagrinėtose bylose. Išnagrinėjome prašomų duomenų pobūdį ir nurodytus žvalgybos reikalavimus ir įsitikinome, kad dokumentuose buvo pateikti įrodymai, iš kurių matyti, kad jų metodas buvo būtinas ir proporcingas (415). MI5 nurodytos pagrindžiančios priežastys atitiko gerus standartus ir būtinumo bei proporcingumo principus (416)“. |
| --- | --- |

(238)

IPC vykdo masiniu būdu surinktų materialinių (ryšių duomenų) nagrinėjimo procedūros ex post priežiūrą (žr. (254) below konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu 2016 m. TĮA nustatytas reikalavimas, kad tyrimą atliekantis žvalgybos ekspertas, prieš atrinkdamas nagrinėtinus duomenis, turi nurodyti priežastį, kodėl siūlomas duomenų nagrinėjimas yra būtinas ir proporcingas atsižvelgiant į konkretų veiklos tikslą (414). IPCO 2019 m. metinėje ataskaitoje dėl GCHQ ir MI5 praktikos buvo nustatyta, kad „ypač svarbus masinių ryšio duomenų vaidmuo, atsižvelgiant į GCHQ vykdomos veiklos įvairovę, buvo tinkamai aptartas mūsų išnagrinėtose bylose. Išnagrinėjome prašomų duomenų pobūdį ir nurodytus žvalgybos reikalavimus ir įsitikinome, kad dokumentuose buvo pateikti įrodymai, iš kurių matyti, kad jų metodas buvo būtinas ir proporcingas (415). MI5 nurodytos pagrindžiančios priežastys atitiko gerus standartus ir būtinumo bei proporcingumo principus (416)“.

ex post

414

415

416

3.3.1.1.4.3.   Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimas ir nagrinėjimas

| (239) | Orderiais dėl masinių asmens duomenų rinkinių (417) žvalgybos tarnyboms leidžiama saugoti ir tirti duomenų, kuriuose yra asmens duomenų, susijusių su įvairiais pavieniais asmenimis, rinkinius. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, tokių duomenų rinkinių analizė gali būti „vienintelis būdas UKIC toliau vykdyti tyrimus ir nustatyti teroristų tapatybę, remiantis labai ribotais pagrindiniais žvalgybos duomenimis, arba kai ryšiai buvo sąmoningai nuslėpti“ (418). Orderiai yra dviejų rūšių: klasės orderiai dėl masinių asmens duomenų rinkinių (419), kurie yra susiję su tam tikros kategorijos duomenų rinkiniais, t. y. duomenų rinkiniai, kurie savo turiniu ir siūlomu naudojimu yra panašūs, ir dėl jų kyla panašių klausimų, pvz., susijusių su ribojimo ir neskelbtinumo laipsniu ir duomenų naudojimo proporcingumu, taip sudarant sąlygas valstybės sekretoriui įvertinti visų atitinkamos klasės duomenų gavimo vienu metu būtinumą ir proporcingumą. Pavyzdžiui, klasės orderis dėl masinių asmens duomenų rinkinių gali būti taikomas duomenų rinkiniams, susijusiems su panašiais maršrutais (420). Konkretūs orderiai dėl masinių asmens duomenų rinkinių (421), priešingai, yra susiję su vienu konkrečiu duomenų rinkiniu, pvz., naujoviškos arba neįprastos informacijos, kuri nepatenka į klasės orderio dėl masinių asmens duomenų rinkinių taikymo sritį, duomenų rinkiniu arba duomenų rinkiniu, susijusiu su konkrečių rūšių asmens duomenimis (422), dėl kurių reikalingos papildomos apsaugos priemonės (423). Pagal 2016 m. TĮA nuostatas, susijusias su masinių asmens duomenų rinkiniais, tokius duomenų rinkinius leidžiama nagrinėti ir saugoti tik jei tai būtina ir proporcinga (424) ir laikantis bendrųjų su privatumu susijusių pareigų (425). |
| --- | --- |

(239)

Orderiais dėl masinių asmens duomenų rinkinių (417) žvalgybos tarnyboms leidžiama saugoti ir tirti duomenų, kuriuose yra asmens duomenų, susijusių su įvairiais pavieniais asmenimis, rinkinius. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, tokių duomenų rinkinių analizė gali būti „vienintelis būdas UKIC toliau vykdyti tyrimus ir nustatyti teroristų tapatybę, remiantis labai ribotais pagrindiniais žvalgybos duomenimis, arba kai ryšiai buvo sąmoningai nuslėpti“ (418). Orderiai yra dviejų rūšių: klasės orderiai dėl masinių asmens duomenų rinkinių (419), kurie yra susiję su tam tikros kategorijos duomenų rinkiniais, t. y. duomenų rinkiniai, kurie savo turiniu ir siūlomu naudojimu yra panašūs, ir dėl jų kyla panašių klausimų, pvz., susijusių su ribojimo ir neskelbtinumo laipsniu ir duomenų naudojimo proporcingumu, taip sudarant sąlygas valstybės sekretoriui įvertinti visų atitinkamos klasės duomenų gavimo vienu metu būtinumą ir proporcingumą. Pavyzdžiui, klasės orderis dėl masinių asmens duomenų rinkinių gali būti taikomas duomenų rinkiniams, susijusiems su panašiais maršrutais (420). Konkretūs orderiai dėl masinių asmens duomenų rinkinių (421), priešingai, yra susiję su vienu konkrečiu duomenų rinkiniu, pvz., naujoviškos arba neįprastos informacijos, kuri nepatenka į klasės orderio dėl masinių asmens duomenų rinkinių taikymo sritį, duomenų rinkiniu arba duomenų rinkiniu, susijusiu su konkrečių rūšių asmens duomenimis (422), dėl kurių reikalingos papildomos apsaugos priemonės (423). Pagal 2016 m. TĮA nuostatas, susijusias su masinių asmens duomenų rinkiniais, tokius duomenų rinkinius leidžiama nagrinėti ir saugoti tik jei tai būtina ir proporcinga (424) ir laikantis bendrųjų su privatumu susijusių pareigų (425).

417

418

419

420

421

422

423

424

425

| (240) | Įgaliojimams išduoti orderį dėl masinių asmens duomenų rinkinių taikoma dvigubo patikrinimo procedūra: priemonės būtinumo ir proporcingumo vertinimą pirmiausia atlieka valstybės sekretorius, o paskui teismo komisaras (426). Reikalaujama, kad valstybės sekretorius išnagrinėtų prašomo išduoti orderio rūšį ir taikymo sritį, atitinkamų duomenų kategoriją ir atskirų masinių asmens duomenų rinkinių, dėl kurių gali būti išduodamas konkrečios rūšies orderis, skaičių (427). Be to, kaip nurodyta Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekse, būtina saugoti išsamius įrašus, o IPC gali atlikti auditą (428). Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimas ir tyrimas nesilaikant 2016 m. TĮA reikalavimų yra nusikalstama veika (429). |
| --- | --- |

(240)

Įgaliojimams išduoti orderį dėl masinių asmens duomenų rinkinių taikoma dvigubo patikrinimo procedūra: priemonės būtinumo ir proporcingumo vertinimą pirmiausia atlieka valstybės sekretorius, o paskui teismo komisaras (426). Reikalaujama, kad valstybės sekretorius išnagrinėtų prašomo išduoti orderio rūšį ir taikymo sritį, atitinkamų duomenų kategoriją ir atskirų masinių asmens duomenų rinkinių, dėl kurių gali būti išduodamas konkrečios rūšies orderis, skaičių (427). Be to, kaip nurodyta Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekse, būtina saugoti išsamius įrašus, o IPC gali atlikti auditą (428). Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimas ir tyrimas nesilaikant 2016 m. TĮA reikalavimų yra nusikalstama veika (429).

426

427

428

429

3.3.2.   Tolesnis surinktos informacijos naudojimas

Tolesnis surinktos informacijos naudojimas

| (241) | Pagal 2018 m. DAA 4 dalį tvarkomi asmens duomenys negali būti tvarkomi su tikslu, kuriuo jie buvo surinkti, nesuderinamu būdu (430). 2018 m. DAA nustatyta, kad duomenų valdytojas duomenis gali tvarkyti kitu tikslu, kuris skiriasi nuo tikslo, kuriuo buvo surinkti duomenys, kai tai yra suderinama su pradiniu tikslu ir jeigu duomenų valdytojui pagal įstatymą leidžiama tvarkyti duomenis ir toks tvarkymas yra būtinas ir proporcingas (431). Be to, pagal 1989 m. Saugumo tarnybų aktą ir 1994 m. Žvalgybos tarnybų aktą konkrečiai reikalaujama, kad žvalgybos agentūrų vadovai užtikrintų, kad jokia informacija nebūtų gaunama ar atskleidžiama, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina agentūros funkcijoms tinkamai įvykdyti arba kitais ribotais ir konkrečiais tikslais, išvardytais atitinkamose nuostatose (432). |
| --- | --- |

(241)

Pagal 2018 m. DAA 4 dalį tvarkomi asmens duomenys negali būti tvarkomi su tikslu, kuriuo jie buvo surinkti, nesuderinamu būdu (430). 2018 m. DAA nustatyta, kad duomenų valdytojas duomenis gali tvarkyti kitu tikslu, kuris skiriasi nuo tikslo, kuriuo buvo surinkti duomenys, kai tai yra suderinama su pradiniu tikslu ir jeigu duomenų valdytojui pagal įstatymą leidžiama tvarkyti duomenis ir toks tvarkymas yra būtinas ir proporcingas (431). Be to, pagal 1989 m. Saugumo tarnybų aktą ir 1994 m. Žvalgybos tarnybų aktą konkrečiai reikalaujama, kad žvalgybos agentūrų vadovai užtikrintų, kad jokia informacija nebūtų gaunama ar atskleidžiama, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina agentūros funkcijoms tinkamai įvykdyti arba kitais ribotais ir konkrečiais tikslais, išvardytais atitinkamose nuostatose (432).

430

431

432

| (242) | Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnyje nustatyti konkretūs reikalavimai dėl žvalgybos tarnybų vykdomo tarpvalstybinio asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms. Remiantis šia nuostata, asmens duomenų neleidžiama perduoti į valstybę arba teritoriją, esančią už Jungtinės Karalystės ribų, arba tarptautinei organizacijai, išskyrus atvejus, kai duomenis perduoti yra būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (433). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų. |
| --- | --- |

(242)

Be to, 2018 m. DAA 109 straipsnyje nustatyti konkretūs reikalavimai dėl žvalgybos tarnybų vykdomo tarpvalstybinio asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes arba tarptautinėms organizacijoms. Remiantis šia nuostata, asmens duomenų neleidžiama perduoti į valstybę arba teritoriją, esančią už Jungtinės Karalystės ribų, arba tarptautinei organizacijai, išskyrus atvejus, kai duomenis perduoti yra būtina arba proporcinga duomenų valdytojui siekiant įvykdyti teisės akte nustatytas funkcijas arba kitais 1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte arba 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais tikslais (433). Svarbu pažymėti, kad šie reikalavimai galioja ir tais atvejais, kai taikoma nacionalinio saugumo išimtis pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį, nes 2018 m. DAI 110 straipsnyje šio akto 109 straipsnis nenurodytas kaip viena iš nuostatų, kurios gali būti netaikomos, jei nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais reikia išimties tvarka netaikyti tam tikrų nuostatų.

433

| (243) | Be to, kaip ICO pabrėžė savo gairėse dėl žvalgybos tarnybų vykdomo duomenų tvarkymo, be 2018 m. DAA 4 dalyje nustatytų apsaugos priemonių, žvalgybos agentūrai, kai ji dalijasi duomenimis su trečiosios šalies žvalgybos įstaiga, taip pat taikomos kitose joms taikomose teisinėse priemonėse numatytos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad asmens duomenys būtų gaunami, jais būtų dalijamasi ir jie būtų tvarkomi teisėtai ir atsakingai (434). Pavyzdžiui, 2016 m. TĮA nustatytos papildomos apsaugos priemonės, susijusios su medžiagos, surinktos vykdant tikslinį ryšių perėmimą (435), tikslinį įrangos perėmimą (436), masinį perėmimą (437), masinį ryšio duomenų gavimą (438) ir masinį įrangos perėmimą (439), perdavimu į trečiąją valstybę (vadinamasis informacijos atskleidimas užsienyje) . Visų pirma orderį išduodanti institucija privalo užtikrinti, kad galiotų taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad duomenis gaunanti trečioji valstybė ribotų medžiagą matančių asmenų skaičių, jos atskleidimo mastą ir bet kokių padarytų medžiagos kopijų skaičių tiek, kiek tai yra būtina siekiant 2016 m. TĮA nustatytų tikslų (440). |
| --- | --- |

(243)

Be to, kaip ICO pabrėžė savo gairėse dėl žvalgybos tarnybų vykdomo duomenų tvarkymo, be 2018 m. DAA 4 dalyje nustatytų apsaugos priemonių, žvalgybos agentūrai, kai ji dalijasi duomenimis su trečiosios šalies žvalgybos įstaiga, taip pat taikomos kitose joms taikomose teisinėse priemonėse numatytos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad asmens duomenys būtų gaunami, jais būtų dalijamasi ir jie būtų tvarkomi teisėtai ir atsakingai (434). Pavyzdžiui, 2016 m. TĮA nustatytos papildomos apsaugos priemonės, susijusios su medžiagos, surinktos vykdant tikslinį ryšių perėmimą (435), tikslinį įrangos perėmimą (436), masinį perėmimą (437), masinį ryšio duomenų gavimą (438) ir masinį įrangos perėmimą (439), perdavimu į trečiąją valstybę (vadinamasis informacijos atskleidimas užsienyje) . Visų pirma orderį išduodanti institucija privalo užtikrinti, kad galiotų taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad duomenis gaunanti trečioji valstybė ribotų medžiagą matančių asmenų skaičių, jos atskleidimo mastą ir bet kokių padarytų medžiagos kopijų skaičių tiek, kiek tai yra būtina siekiant 2016 m. TĮA nustatytų tikslų (440).

434

435

436

437

438

439

440

3.3.3.   Priežiūra

Priežiūra

| (244) | Įvairios skirtingos įstaigos prižiūri, kaip vyriausybė naudojasi prieiga prie duomenų nacionalinio saugumo tikslais. Informacijos komisaras prižiūri, kaip tvarkomi asmens duomenys, atsižvelgdamas į 2018 m. DAA (daugiau informacijos apie komisaro nepriklausomumą, paskyrimą ir įgaliojimus žr. (85)–(98) konstatuojamąsias dalis), o nepriklausomą ir teisminę tyrimo įgaliojimų pagal 2016 m. TĮA priežiūrą vykdo IPC. IPC prižiūri, kaip 2016 m. TĮA tyrimo įgaliojimais naudojasi teisėsaugos ir nacionalinės saugumo institucijos. Politinę priežiūrą garantuoja parlamento Žvalgybos tarnybos komitetas. |
| --- | --- |

(244)

Įvairios skirtingos įstaigos prižiūri, kaip vyriausybė naudojasi prieiga prie duomenų nacionalinio saugumo tikslais. Informacijos komisaras prižiūri, kaip tvarkomi asmens duomenys, atsižvelgdamas į 2018 m. DAA (daugiau informacijos apie komisaro nepriklausomumą, paskyrimą ir įgaliojimus žr. (85)–(98) konstatuojamąsias dalis), o nepriklausomą ir teisminę tyrimo įgaliojimų pagal 2016 m. TĮA priežiūrą vykdo IPC. IPC prižiūri, kaip 2016 m. TĮA tyrimo įgaliojimais naudojasi teisėsaugos ir nacionalinės saugumo institucijos. Politinę priežiūrą garantuoja parlamento Žvalgybos tarnybos komitetas.

3.3.3.1.   Priežiūra pagal DAA 4 dalį

Priežiūra pagal DAA 4 dalį

| (245) | Žvalgybos tarnybų vykdomą asmens duomenų tvarkymą pagal 2018 m. DAA 4 dalį prižiūri informacijos komisaras (441). |
| --- | --- |

(245)

Žvalgybos tarnybų vykdomą asmens duomenų tvarkymą pagal 2018 m. DAA 4 dalį prižiūri informacijos komisaras (441).

441

| (246) | Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su žvalgybos tarnybų asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 4 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Jo užduotys, be kita ko, yra 2018 m. DAA 4 dalies stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informavimo skatinimas, parlamento, vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, duomenų subjektų informavimas apie duomenų subjektų teisių įgyvendinimą, tyrimų atlikimas ir pan. |
| --- | --- |

(246)

Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su žvalgybos tarnybų asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 4 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Jo užduotys, be kita ko, yra 2018 m. DAA 4 dalies stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informavimo skatinimas, parlamento, vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, duomenų subjektų informavimas apie duomenų subjektų teisių įgyvendinimą, tyrimų atlikimas ir pan.

| (247) | Pagal 2018 m. DAA 3 dalį komisaras turi įgaliojimus pranešti duomenų valdytojams apie įtariamą pažeidimą ir įteikti įspėjimus, kad tvarkant duomenis gali būti pažeistos taisyklės, taip pat įteikia papeikimus, kai pažeidimas patvirtinamas. Jeigu kurios nors akto nuostatos pažeidžiamos, jis taip pat gali teikti vykdymo pranešimus ir pranešimus dėl nuobaudų (442). Tačiau, kitaip, nei nustatyta kitose 2018 m. DAA dalyse, komisaras negali nacionalinei saugumo įstaigai įteikti vertinimo pranešimo (443). |
| --- | --- |

(247)

Pagal 2018 m. DAA 3 dalį komisaras turi įgaliojimus pranešti duomenų valdytojams apie įtariamą pažeidimą ir įteikti įspėjimus, kad tvarkant duomenis gali būti pažeistos taisyklės, taip pat įteikia papeikimus, kai pažeidimas patvirtinamas. Jeigu kurios nors akto nuostatos pažeidžiamos, jis taip pat gali teikti vykdymo pranešimus ir pranešimus dėl nuobaudų (442). Tačiau, kitaip, nei nustatyta kitose 2018 m. DAA dalyse, komisaras negali nacionalinei saugumo įstaigai įteikti vertinimo pranešimo (443).

442

443

| (248) | Be to, 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta tam tikrų komisaro įgaliojimų naudojimo išimtis, kai tai yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. Tai yra komisaro įgaliojimai (bet kurios rūšies) įteikti pranešimus pagal DAA (informacijos, vertinimo, vykdymo pranešimai ir pranešimai apie nuobaudą), įgaliojimai atlikti patikrinimus laikantis tarptautinių pareigų, įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą, ir taisyklės dėl nusikalstamų veikų (444). Kaip paaiškinta (126) konstatuojamojoje dalyje, šios išimtys taikomos tik jei tai būtina ir proporcinga ir kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(248)

Be to, 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta tam tikrų komisaro įgaliojimų naudojimo išimtis, kai tai yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. Tai yra komisaro įgaliojimai (bet kurios rūšies) įteikti pranešimus pagal DAA (informacijos, vertinimo, vykdymo pranešimai ir pranešimai apie nuobaudą), įgaliojimai atlikti patikrinimus laikantis tarptautinių pareigų, įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą, ir taisyklės dėl nusikalstamų veikų (444). Kaip paaiškinta (126) konstatuojamojoje dalyje, šios išimtys taikomos tik jei tai būtina ir proporcinga ir kiekvienu konkrečiu atveju.

444

| (249) | Informacijos komisaras ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos pasirašė susitarimo memorandumą (445), kuriuo nustatoma bendradarbiavimo įvairiais klausimais sistema, įskaitant pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų skundų nagrinėjimą. Visų pirma jame nustatyta, kad informacijos komisaras, gavęs skundą, įvertins, ar bet kuri nacionalinio saugumo išimtis buvo taikoma tinkamai. Atsakymus į informacijos komisaro užklausas, pateiktas nagrinėjant pavienius skundus, atitinkama žvalgybos agentūra, naudodama tinkamus saugius kanalus, jei pateikiama slapta informacija, turi pateikti per 20 darbo dienų. Nuo 2018 m. balandžio mėn. iki šiol informacijos komisaras gavo 21 asmens skundą dėl žvalgybos tarnybų. Kiekvienas skundas buvo įvertintas, o duomenų subjektas buvo informuotas apie vertinimo rezultatą (446). |
| --- | --- |

(249)

Informacijos komisaras ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos pasirašė susitarimo memorandumą (445), kuriuo nustatoma bendradarbiavimo įvairiais klausimais sistema, įskaitant pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų skundų nagrinėjimą. Visų pirma jame nustatyta, kad informacijos komisaras, gavęs skundą, įvertins, ar bet kuri nacionalinio saugumo išimtis buvo taikoma tinkamai. Atsakymus į informacijos komisaro užklausas, pateiktas nagrinėjant pavienius skundus, atitinkama žvalgybos agentūra, naudodama tinkamus saugius kanalus, jei pateikiama slapta informacija, turi pateikti per 20 darbo dienų. Nuo 2018 m. balandžio mėn. iki šiol informacijos komisaras gavo 21 asmens skundą dėl žvalgybos tarnybų. Kiekvienas skundas buvo įvertintas, o duomenų subjektas buvo informuotas apie vertinimo rezultatą (446).

445

446

3.3.3.2.   Tyrimo įgaliojimų naudojimo pagal 2016 m. TĮA priežiūra

Tyrimo įgaliojimų naudojimo pagal 2016 m. TĮA priežiūra

| (250) | Pagal 2016 m. TĮA 8 dalį tyrimo įgaliojimų priežiūrą vykdo tyrimo įgaliojimų komisaras (IPC). IPC padeda kiti teismo komisarai, kurie kartu vadinami teismo komisarais (447). 2016 m. TĮA nustatytos teisminių institucijų narių nepriklausomumo apsaugos garantijos. Teismų komisarai privalo eiti aukštas teisėjo pareigas arba būti ėję tokias pareigas (t. y. turi dabar eiti arba būti ėję aukščiausiųjų teismų narių pareigas) (448) ir, kaip bet kuris teismų sistemos narys, jie turi būti nepriklausomi nuo vykdomosios valdžios (449). Pagal 2016 m. TĮA 227 straipsnį IPC ir teismo komisarus, kiek mano jų reikalinga, skiria Ministras Pirmininkas. Visi komisarai, nesvarbu, ar jie yra dabar dirbantys, ar buvę teismų sistemos nariai, gali būti skiriami tik remiantis trijų vyriausiųjų teisėjų – Anglijos ir Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos bei Lordo kanclerio – bendra rekomendacija (450). Valstybės sekretorius privalo aprūpinti IPC darbuotojais, patalpomis, įranga ir kitomis priemonėmis bei paslaugomis (451). Komisarai skiriami trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta (452). Kaip papildoma jų nepriklausomumo garantija, teismo komisarai iš pareigų gali būti pašalinti tik laikantis griežtų sąlygų, kuriomis nustatomos aukštos ribos: tai gali padaryti ministras pirmininkas konkrečiomis aplinkybėmis, kurių išsamus sąrašas pateiktas 2016 m. TĮA 228 straipsnio 5 dalyje (pvz., bankrotas arba laisvės atėmimo bausmė) arba jeigu abeji parlamento rūmai priėmė rezoliuciją, kuria patvirtinamas pašalinimas iš pareigų (453). |
| --- | --- |

(250)

Pagal 2016 m. TĮA 8 dalį tyrimo įgaliojimų priežiūrą vykdo tyrimo įgaliojimų komisaras (IPC). IPC padeda kiti teismo komisarai, kurie kartu vadinami teismo komisarais (447). 2016 m. TĮA nustatytos teisminių institucijų narių nepriklausomumo apsaugos garantijos. Teismų komisarai privalo eiti aukštas teisėjo pareigas arba būti ėję tokias pareigas (t. y. turi dabar eiti arba būti ėję aukščiausiųjų teismų narių pareigas) (448) ir, kaip bet kuris teismų sistemos narys, jie turi būti nepriklausomi nuo vykdomosios valdžios (449). Pagal 2016 m. TĮA 227 straipsnį IPC ir teismo komisarus, kiek mano jų reikalinga, skiria Ministras Pirmininkas. Visi komisarai, nesvarbu, ar jie yra dabar dirbantys, ar buvę teismų sistemos nariai, gali būti skiriami tik remiantis trijų vyriausiųjų teisėjų – Anglijos ir Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos bei Lordo kanclerio – bendra rekomendacija (450). Valstybės sekretorius privalo aprūpinti IPC darbuotojais, patalpomis, įranga ir kitomis priemonėmis bei paslaugomis (451). Komisarai skiriami trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta (452). Kaip papildoma jų nepriklausomumo garantija, teismo komisarai iš pareigų gali būti pašalinti tik laikantis griežtų sąlygų, kuriomis nustatomos aukštos ribos: tai gali padaryti ministras pirmininkas konkrečiomis aplinkybėmis, kurių išsamus sąrašas pateiktas 2016 m. TĮA 228 straipsnio 5 dalyje (pvz., bankrotas arba laisvės atėmimo bausmė) arba jeigu abeji parlamento rūmai priėmė rezoliuciją, kuria patvirtinamas pašalinimas iš pareigų (453).

447

448

449

450

451

452

453

| (251) | IPC ir teismo komisarams pareigas padeda vykdyti Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO). IPCO personalą sudaro inspektorių grupė, biuro teisės ir techninių klausimų specialistai ir Patariamoji kolegija technologijų klausimais, kuri teikia ekspertų konsultacijas. Kaip ir atskirų teismo komisarų atveju, IPCO nepriklausomumas yra apsaugotas. IPCO yra Vidaus reikalų ministerijai pavaldi įstaiga, t. y. ji gauna finansavimą iš Vidaus reikalų ministerijos, tačiau savo funkcijas vykdo nepriklausomai (454). |
| --- | --- |

(251)

IPC ir teismo komisarams pareigas padeda vykdyti Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras (IPCO). IPCO personalą sudaro inspektorių grupė, biuro teisės ir techninių klausimų specialistai ir Patariamoji kolegija technologijų klausimais, kuri teikia ekspertų konsultacijas. Kaip ir atskirų teismo komisarų atveju, IPCO nepriklausomumas yra apsaugotas. IPCO yra Vidaus reikalų ministerijai pavaldi įstaiga, t. y. ji gauna finansavimą iš Vidaus reikalų ministerijos, tačiau savo funkcijas vykdo nepriklausomai (454).

454

| (252) | Pagrindinės teismų komisarų funkcijos išdėstytos 2016 m. TĮA 229 straipsnyje (455). Teismų komisarai visų pirma turi plačius įgaliojimus išankstinio patvirtinimo srityje, kurie yra tam tikra apsaugos priemonė, kuri Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje nustatyta 2016 m. TĮA. Teismo komisarai turi patvirtinti visus orderius, susijusius su tiksliniu duomenų perėmimu, įrangos perėmimu, masinių asmens duomenų rinkiniais, masiniu ryšių duomenų rinkimu ir pranešimais apie ryšių duomenų saugojimą (456). IPC taip pat visada turi išduoti išankstinį leidimą rinkti ryšių duomenis teisėsaugos tikslais (457). Jeigu komisaras atsisako patvirtinti orderį, valstybės sekretorius gali paduoti skundą Tyrimo įgaliojimų komisarui, kurio sprendimas yra galutinis. |
| --- | --- |

(252)

Pagrindinės teismų komisarų funkcijos išdėstytos 2016 m. TĮA 229 straipsnyje (455). Teismų komisarai visų pirma turi plačius įgaliojimus išankstinio patvirtinimo srityje, kurie yra tam tikra apsaugos priemonė, kuri Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje nustatyta 2016 m. TĮA. Teismo komisarai turi patvirtinti visus orderius, susijusius su tiksliniu duomenų perėmimu, įrangos perėmimu, masinių asmens duomenų rinkiniais, masiniu ryšių duomenų rinkimu ir pranešimais apie ryšių duomenų saugojimą (456). IPC taip pat visada turi išduoti išankstinį leidimą rinkti ryšių duomenis teisėsaugos tikslais (457). Jeigu komisaras atsisako patvirtinti orderį, valstybės sekretorius gali paduoti skundą Tyrimo įgaliojimų komisarui, kurio sprendimas yra galutinis.

455

456

457

| (253) | JT specialusis pranešėjas teisės į privatumą klausimais ypač palankiai įvertino tai, kad 2016 m. TĮA sukurta teismo komisarų pareigybė, nes „ministrų kabinetas ir Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras turi patenkinti vis daugiau su neskelbtina informacija arba intervencija susijusių prašymų vykdyti sekimo veiksmus“. Visų pirma jis pabrėžė, kad „šis teisminės peržiūros aspektas [atsižvelgiant į IPC vaidmenį], kurį padeda užtikrinti ištekliais geriau aprūpinta patyrusių inspektorių ir technologijų specialistų grupė, yra viena svarbiausių naujų apsaugos priemonių, nustatytų TĮA“, kuris pakeitė ankstesnę fragmentuotą priežiūros institucijų sistemą ir papildo parlamento Žvalgybos ir saugumo komiteto ir specializuoto Tyrimo įgaliojimų teismo vaidmenį“ (458). |
| --- | --- |

(253)

JT specialusis pranešėjas teisės į privatumą klausimais ypač palankiai įvertino tai, kad 2016 m. TĮA sukurta teismo komisarų pareigybė, nes „ministrų kabinetas ir Tyrimo įgaliojimų komisaro biuras turi patenkinti vis daugiau su neskelbtina informacija arba intervencija susijusių prašymų vykdyti sekimo veiksmus“. Visų pirma jis pabrėžė, kad „šis teisminės peržiūros aspektas [atsižvelgiant į IPC vaidmenį], kurį padeda užtikrinti ištekliais geriau aprūpinta patyrusių inspektorių ir technologijų specialistų grupė, yra viena svarbiausių naujų apsaugos priemonių, nustatytų TĮA“, kuris pakeitė ankstesnę fragmentuotą priežiūros institucijų sistemą ir papildo parlamento Žvalgybos ir saugumo komiteto ir specializuoto Tyrimo įgaliojimų teismo vaidmenį“ (458).

458

| (254) | Be to, IPC turi įgaliojimus vykdyti ex post priežiūrą, be kita ko, atlikdamas auditą, tikrinimą ir tyrimą, naudodamasis tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA (459) ir tam tikrus kitus įgaliojimus ir funkcijas, numatytus atitinkamuose teisės aktuose (460). Tokios ex post priežiūros rezultatai įtraukiami į ataskaitą, kurią IPC turi kasmet parengti ir pateikti Ministrui Pirmininkui (461), taip pat paskelbti ir pateikti Parlamentui (462). Ataskaitoje pateikiami atitinkami statistiniai duomenys ir informacija apie tai, kaip žvalgybos agentūros ir teisėsaugos institucijos naudoja tyrimo įgaliojimus, taip pat apie tai, kaip naudojamos apsaugos priemonės, susijusios su daiktais, kuriems taikoma teisinė privilegija, konfidencialia žurnalistine informacija ir žurnalistų informacijos šaltiniais, informacija apie taikytas priemones ir operatyvinius tikslus, kurių siekiant buvo vykdomi masiniai orderiai. Galiausiai IPCO metinėje ataskaitoje nurodyta, kokiose srityse buvo pateikta rekomendacijų valdžios institucijoms ir kaip į jas atsižvelgta (463). |
| --- | --- |

(254)

Be to, IPC turi įgaliojimus vykdyti ex post priežiūrą, be kita ko, atlikdamas auditą, tikrinimą ir tyrimą, naudodamasis tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA (459) ir tam tikrus kitus įgaliojimus ir funkcijas, numatytus atitinkamuose teisės aktuose (460). Tokios ex post priežiūros rezultatai įtraukiami į ataskaitą, kurią IPC turi kasmet parengti ir pateikti Ministrui Pirmininkui (461), taip pat paskelbti ir pateikti Parlamentui (462). Ataskaitoje pateikiami atitinkami statistiniai duomenys ir informacija apie tai, kaip žvalgybos agentūros ir teisėsaugos institucijos naudoja tyrimo įgaliojimus, taip pat apie tai, kaip naudojamos apsaugos priemonės, susijusios su daiktais, kuriems taikoma teisinė privilegija, konfidencialia žurnalistine informacija ir žurnalistų informacijos šaltiniais, informacija apie taikytas priemones ir operatyvinius tikslus, kurių siekiant buvo vykdomi masiniai orderiai. Galiausiai IPCO metinėje ataskaitoje nurodyta, kokiose srityse buvo pateikta rekomendacijų valdžios institucijoms ir kaip į jas atsižvelgta (463).

ex post

459

460

ex post

461

462

463

| (255) | Pagal 2016 m. TĮA 231 straipsnį, jei IPC sužino apie kokią nors svarbią klaidą, kurią valdžios institucijos padarė naudodamosi savo tyrimo įgaliojimais, jis turi informuoti atitinkamą asmenį, jei mano, kad klaida yra rimta ir kad visuomenės intereso labui tas asmuo turėtų būti informuotas (464). Visų pirma, 2016 m. TĮA 231 straipsnyje nurodyta, kad informuodamas asmenį apie klaidą IPC turi pateikti informaciją apie visas jo teises kreiptis į Tyrimų įgaliojimų teismą ir pateikti informaciją, kuri, komisaro nuomone, yra būtina norint pasinaudoti tomis teisėmis, ir atitinka viešąjį interesą atskleisti informaciją (465). |
| --- | --- |

(255)

Pagal 2016 m. TĮA 231 straipsnį, jei IPC sužino apie kokią nors svarbią klaidą, kurią valdžios institucijos padarė naudodamosi savo tyrimo įgaliojimais, jis turi informuoti atitinkamą asmenį, jei mano, kad klaida yra rimta ir kad visuomenės intereso labui tas asmuo turėtų būti informuotas (464). Visų pirma, 2016 m. TĮA 231 straipsnyje nurodyta, kad informuodamas asmenį apie klaidą IPC turi pateikti informaciją apie visas jo teises kreiptis į Tyrimų įgaliojimų teismą ir pateikti informaciją, kuri, komisaro nuomone, yra būtina norint pasinaudoti tomis teisėmis, ir atitinka viešąjį interesą atskleisti informaciją (465).

464

465

3.3.3.3.   Parlamentinė žvalgybos tarnybų priežiūra

Parlamentinė žvalgybos tarnybų priežiūra

| (256) | Žvalgybos ir saugumo komiteto (ISC) vykdomos parlamentinės priežiūros teisinis pagrindas yra 2013 m. Teisingumo ir saugumo aktas (2013 m. TSA) (466). Jame nurodyta, kad ŽSK yra Jungtinės Karalystės parlamento komitetas. Nuo 2013 m. Žvalgybos ir saugumo komitetui buvo suteikti didesni įgaliojimai, įskaitant saugumo tarnybų operatyvinės veiklos priežiūrą. Pagal 2013 m. TSA 2 straipsnį Žvalgybos ir saugumo komitetui pavesta užduotis prižiūrėti nacionalinių saugumo agentūrų išlaidas, administravimą ir operacijas. 2013 m. TSA nurodyta, kad ŽSK gali vykdyti operatyvinių klausimų tyrimus, kai jie nėra susiję su vykdomomis operacijomis (467). Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandume (468) išsamiai išdėstyta, į ką reikia atsižvelgti svarstant, ar veikla nėra kurios nors vykdomos operacijos dalis (469). Žvalgybos ir saugumo komiteto taip pat gali būti prašoma ištirti ministro pirmininko vykdomas operacijas ir jis gali peržiūrėti agentūrų savanoriškai pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(256)

Žvalgybos ir saugumo komiteto (ISC) vykdomos parlamentinės priežiūros teisinis pagrindas yra 2013 m. Teisingumo ir saugumo aktas (2013 m. TSA) (466). Jame nurodyta, kad ŽSK yra Jungtinės Karalystės parlamento komitetas. Nuo 2013 m. Žvalgybos ir saugumo komitetui buvo suteikti didesni įgaliojimai, įskaitant saugumo tarnybų operatyvinės veiklos priežiūrą. Pagal 2013 m. TSA 2 straipsnį Žvalgybos ir saugumo komitetui pavesta užduotis prižiūrėti nacionalinių saugumo agentūrų išlaidas, administravimą ir operacijas. 2013 m. TSA nurodyta, kad ŽSK gali vykdyti operatyvinių klausimų tyrimus, kai jie nėra susiję su vykdomomis operacijomis (467). Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandume (468) išsamiai išdėstyta, į ką reikia atsižvelgti svarstant, ar veikla nėra kurios nors vykdomos operacijos dalis (469). Žvalgybos ir saugumo komiteto taip pat gali būti prašoma ištirti ministro pirmininko vykdomas operacijas ir jis gali peržiūrėti agentūrų savanoriškai pateiktą informaciją.

466

467

468

469

| (257) | Pagal 2013 m. TSA 1 priedą Žvalgybos ir saugumo komitetas gali bet kurio iš trijų žvalgybos tarnybų vadovų prašyti atskleisti informaciją. Agentūra privalo suteikti tokią informaciją, nebent valstybės sekretorius tai vetuoja (470). Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, Žvalgybos ir saugumo komitetui praktiškai nepateikiama labai mažai informacijos (471). |
| --- | --- |

(257)

Pagal 2013 m. TSA 1 priedą Žvalgybos ir saugumo komitetas gali bet kurio iš trijų žvalgybos tarnybų vadovų prašyti atskleisti informaciją. Agentūra privalo suteikti tokią informaciją, nebent valstybės sekretorius tai vetuoja (470). Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, Žvalgybos ir saugumo komitetui praktiškai nepateikiama labai mažai informacijos (471).

470

471

| (258) | ŽSK sudaro abiejų Parlamento rūmų nariai, kuriuos, pasikonsultavęs su opozicijos lyderiu, skiria ministras pirmininkas (472). ŽSK privalo kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą apie savo funkcijų vykdymą ir teikti kitas, jo nuomone reikalingas, ataskaitas (473). Be to, Žvalgybos ir saugumo komitetas turi teisę kas tris mėnesius gauti operatyvinių tikslų sąrašą, kuris naudojamas tiriant gautą masinę medžiagą (474). Tyrimo įgaliojimų komisaro tyrimų, patikrinimų arba auditų kopijomis ministras pirmininkas dalijasi su Žvalgybos ir saugumo komitetu, kai ataskaitų klausimas yra svarbus teisės aktuose nustatytai komiteto kompetencijai (475). Galiausiai komitetas gali prašyti informacijos komisaro atlikti tyrimą ir komisaras privalo informuoti Žvalgybos ir saugumo komitetą apie sprendimą, ar atlikti tokį tyrimą (476). |
| --- | --- |

(258)

ŽSK sudaro abiejų Parlamento rūmų nariai, kuriuos, pasikonsultavęs su opozicijos lyderiu, skiria ministras pirmininkas (472). ŽSK privalo kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą apie savo funkcijų vykdymą ir teikti kitas, jo nuomone reikalingas, ataskaitas (473). Be to, Žvalgybos ir saugumo komitetas turi teisę kas tris mėnesius gauti operatyvinių tikslų sąrašą, kuris naudojamas tiriant gautą masinę medžiagą (474). Tyrimo įgaliojimų komisaro tyrimų, patikrinimų arba auditų kopijomis ministras pirmininkas dalijasi su Žvalgybos ir saugumo komitetu, kai ataskaitų klausimas yra svarbus teisės aktuose nustatytai komiteto kompetencijai (475). Galiausiai komitetas gali prašyti informacijos komisaro atlikti tyrimą ir komisaras privalo informuoti Žvalgybos ir saugumo komitetą apie sprendimą, ar atlikti tokį tyrimą (476).

472

473

474

475

476

| (259) | Žvalgybos ir saugumo komitetas prisidėjo rengiant 2016 m. TĮA, kuriuo remiantis padaryta įvairių pakeitimų, dabar įtrauktų į 2016 m. TĮA (477). Žvalgybos ir saugumo komitetas visų pirma rekomendavo sustiprinti privatumo apsaugos priemones nustatant įvairias privatumo apsaugos priemones, kurios taikomos patiems įvairiausiems tyrimo įgaliojimams (478). Jis taip pat pasiūlė atlikti siūlomų pajėgumų, susijusių su įrangos perėmimu, masinių asmens duomenų rinkiniais ir ryšio duomenimis, pakeitimų ir paprašė atlikti kitus konkrečius pakeitimus, siekiant sustiprinti tyrimo įgaliojimų naudojimui taikomus apribojimus ir apsaugos priemones (479). |
| --- | --- |

(259)

Žvalgybos ir saugumo komitetas prisidėjo rengiant 2016 m. TĮA, kuriuo remiantis padaryta įvairių pakeitimų, dabar įtrauktų į 2016 m. TĮA (477). Žvalgybos ir saugumo komitetas visų pirma rekomendavo sustiprinti privatumo apsaugos priemones nustatant įvairias privatumo apsaugos priemones, kurios taikomos patiems įvairiausiems tyrimo įgaliojimams (478). Jis taip pat pasiūlė atlikti siūlomų pajėgumų, susijusių su įrangos perėmimu, masinių asmens duomenų rinkiniais ir ryšio duomenimis, pakeitimų ir paprašė atlikti kitus konkrečius pakeitimus, siekiant sustiprinti tyrimo įgaliojimų naudojimui taikomus apribojimus ir apsaugos priemones (479).

477

478

479

3.3.4.   Teisių gynimas

Teisių gynimas

| (260) | Vyriausybės prieigos nacionalinio saugumo tikslais srityje duomenų subjektai privalo turėti galimybę pareikšti ieškinį nepriklausomame ir nešališkame teisme, kad galėtų susipažinti su asmens duomenimis arba kad jiems būtų suteikta teisė ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis (480). Tokia teisminė įstaiga visų pirma turi turėti įgaliojimus priimti privalomus sprendimus dėl žvalgybos tarnybos (481). Jungtinėje Karalystėje, kaip paaiškinta (261)–(271) konstatuojamosiose dalyse, duomenų subjektai gali pasinaudoti įvairiomis teisminėmis procedūromis, kad galėtų pritaikyti ir realizuoti tokias teisines teisių gynimo priemones. |
| --- | --- |

(260)

Vyriausybės prieigos nacionalinio saugumo tikslais srityje duomenų subjektai privalo turėti galimybę pareikšti ieškinį nepriklausomame ir nešališkame teisme, kad galėtų susipažinti su asmens duomenimis arba kad jiems būtų suteikta teisė ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis (480). Tokia teisminė įstaiga visų pirma turi turėti įgaliojimus priimti privalomus sprendimus dėl žvalgybos tarnybos (481). Jungtinėje Karalystėje, kaip paaiškinta (261)–(271) konstatuojamosiose dalyse, duomenų subjektai gali pasinaudoti įvairiomis teisminėmis procedūromis, kad galėtų pritaikyti ir realizuoti tokias teisines teisių gynimo priemones.

480

481

3.3.4.1.   Pagal DAA 4 dalį galimi teisių gynimo mechanizmai

Pagal DAA 4 dalį galimi teisių gynimo mechanizmai

| (261) | Pagal 2018 m. DAA 165 straipsnį duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas 2018 m. DAA 4 dalies pažeidimas. Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų. Taip pat pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 4 dalį asmenys turi teisę kreiptis į Aukštąjį teismą (Škotijoje – Sesijų teismą) su prašymu nurodyti duomenų valdytojui leisti pasinaudoti teise susipažinti su duomenimis (482), paprieštarauti duomenų tvarkymui (483) ir ištaisyti arba ištrinti duomenis (484). |
| --- | --- |

(261)

Pagal 2018 m. DAA 165 straipsnį duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad, atsižvelgiant į jo asmens duomenis, buvo padarytas 2018 m. DAA 4 dalies pažeidimas. Informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, reikalauti, kad jie imtųsi būtinų veiksmų. Taip pat pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 4 dalį asmenys turi teisę kreiptis į Aukštąjį teismą (Škotijoje – Sesijų teismą) su prašymu nurodyti duomenų valdytojui leisti pasinaudoti teise susipažinti su duomenimis (482), paprieštarauti duomenų tvarkymui (483) ir ištaisyti arba ištrinti duomenis (484).

482

483

484

| (262) | Asmenys taip pat turi teisę reikalauti iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atlyginti žalą, patirtą dėl to, kad nebuvo laikomasi 2018 m. DAA 4 dalies reikalavimo (485). Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas (486). |
| --- | --- |

(262)

Asmenys taip pat turi teisę reikalauti iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atlyginti žalą, patirtą dėl to, kad nebuvo laikomasi 2018 m. DAA 4 dalies reikalavimo (485). Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas (486).

485

486

3.3.4.2.   Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo mechanizmai

Pagal 2016 m. TĮA galimi teisių gynimo mechanizmai

| (263) | Asmenys nuo 2016 m. TĮA pažeidimų savo teises gali ginti specializuotame tyrimo įgaliojimų teisme. |
| --- | --- |

(263)

Asmenys nuo 2016 m. TĮA pažeidimų savo teises gali ginti specializuotame tyrimo įgaliojimų teisme.

| (264) | Specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas įsteigtas 2000 m. RIPA ir jis yra nepriklausomas nuo vykdomosios valdžios (487). Pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį to specializuoto teismo narius penkerių metų kadencijai skiria Jos Didenybė. To specializuoto teismo narį iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi prašymu (488) iš abiejų parlamento rūmų (489). |
| --- | --- |

(264)

Specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas įsteigtas 2000 m. RIPA ir jis yra nepriklausomas nuo vykdomosios valdžios (487). Pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį to specializuoto teismo narius penkerių metų kadencijai skiria Jos Didenybė. To specializuoto teismo narį iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi prašymu (488) iš abiejų parlamento rūmų (489).

487

488

489

| (265) | Pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį specializuotas teismas yra tinkama teisminė įstaiga, galinti nagrinėti bet kokį asmens, nukentėjusio nuo veiksmų, nurodytų 2016 m. TĮA, 2000 m. RIPA, arba bet kurių kitų žvalgybos tarnybos veiksmų, skundą (490). |
| --- | --- |

(265)

Pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį specializuotas teismas yra tinkama teisminė įstaiga, galinti nagrinėti bet kokį asmens, nukentėjusio nuo veiksmų, nurodytų 2016 m. TĮA, 2000 m. RIPA, arba bet kurių kitų žvalgybos tarnybos veiksmų, skundą (490).

490

| (266) | Kad pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį pareikštų ieškinį specializuotame Tyrimo įgaliojimų teisme („procesinis veiksnumas“), asmuo turi būti įsitikinęs (491), kad žvalgybos tarnybos ėmėsi veiksmų dėl jo asmens, jo turto, bet kokių jo išsiųstų, jam atsiųstų arba adresuotų ryšių, arba jo naudojimosi pašto paslaugomis, telekomunikacijų paslauga arba telekomunikacijų sistema (492). Be to, reikalaujama, kad skundo pateikėjas manytų, kad veiksmai buvo atlikti „ginčytinomis aplinkybėmis“ (493) arba „juos atliko žvalgybos tarnybos arba tai buvo padaryta jų vardu“ (494). Šis „įsitikinimo“ standartas aiškinamas gana plačiai (495), todėl byla specializuotame teisme iškeliama laikantis žemų veiksnumo standartų. |
| --- | --- |

(266)

Kad pagal 2000 m. RIPA 65 straipsnį pareikštų ieškinį specializuotame Tyrimo įgaliojimų teisme („procesinis veiksnumas“), asmuo turi būti įsitikinęs (491), kad žvalgybos tarnybos ėmėsi veiksmų dėl jo asmens, jo turto, bet kokių jo išsiųstų, jam atsiųstų arba adresuotų ryšių, arba jo naudojimosi pašto paslaugomis, telekomunikacijų paslauga arba telekomunikacijų sistema (492). Be to, reikalaujama, kad skundo pateikėjas manytų, kad veiksmai buvo atlikti „ginčytinomis aplinkybėmis“ (493) arba „juos atliko žvalgybos tarnybos arba tai buvo padaryta jų vardu“ (494). Šis „įsitikinimo“ standartas aiškinamas gana plačiai (495), todėl byla specializuotame teisme iškeliama laikantis žemų veiksnumo standartų.

491

492

493

494

495

| (267) | Jeigu specializuotas Tyrimų įgaliojimų teismas nagrinėja jam pateiktą skundą, jis turi pareigą ištirti, ar asmenys, kuriems skunde pateikiami kaltinimai, yra susiję su skundo dalyku, taip pat išsiaiškinti, kuri institucija įtariamai padarė pažeidimus ir ar buvo atlikti nurodyti veiksmai (496). Jeigu tas teismas nagrinėja kokią nors bylą, joje sprendimą jis privalo priimti remdamasis tais pačiais principais, kuriuos, atlikdamas teisminę peržiūrą, taikytų teismas (497). Be to, pagal 2016 m. TĮA išduotų orderių ir pranešimų adresatai ir bet kuris kitas Karalienei pavaldus pareigūnas, dirbantis policijos pajėgose, arba policijos tyrimų ir peržiūros komisaras turi pareigą atskleisti arba pateikti specializuotam teismui visus dokumentus ir informaciją, kurios jis gali prašyti siekdamas įgyvendinti savo jurisdikciją (498). |
| --- | --- |

(267)

Jeigu specializuotas Tyrimų įgaliojimų teismas nagrinėja jam pateiktą skundą, jis turi pareigą ištirti, ar asmenys, kuriems skunde pateikiami kaltinimai, yra susiję su skundo dalyku, taip pat išsiaiškinti, kuri institucija įtariamai padarė pažeidimus ir ar buvo atlikti nurodyti veiksmai (496). Jeigu tas teismas nagrinėja kokią nors bylą, joje sprendimą jis privalo priimti remdamasis tais pačiais principais, kuriuos, atlikdamas teisminę peržiūrą, taikytų teismas (497). Be to, pagal 2016 m. TĮA išduotų orderių ir pranešimų adresatai ir bet kuris kitas Karalienei pavaldus pareigūnas, dirbantis policijos pajėgose, arba policijos tyrimų ir peržiūros komisaras turi pareigą atskleisti arba pateikti specializuotam teismui visus dokumentus ir informaciją, kurios jis gali prašyti siekdamas įgyvendinti savo jurisdikciją (498).

496

497

498

| (268) | Specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas privalo informuoti skundo pateikėją, ar buvo priimtas jam palankus sprendimas (499). Pagal 2000 m. RIPA 67 straipsnio 6 ir 7 dalis specializuotas teismas turi įgaliojimus priimti laikinąsias nutartis ir priteisti bet kurią tokią kompensaciją arba priimti kitą nutartį, kuri, jo manymu, yra tinkama. Tai gali būti nutartis, kuria panaikinamas arba anuliuojamas bet kuris orderis arba leidimas, ir nutartis, kuria reikalaujama sunaikinti bet kokius informacijos įrašus, gautus vykdant bet kokius orderiu, leidimu arba pranešimu suteiktus įgaliojimus, arba kuriuos dėl bet kurio asmens turi kuri nors kita valdžios institucija (500). Pagal 2000 m. RIPA 67A straipsnį specializuoto teismo sprendimą galima apskųsti, jeigu tai padaryti leidžia specializuotas teismas arba atitinkamas apeliacinis teismas. |
| --- | --- |

(268)

Specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas privalo informuoti skundo pateikėją, ar buvo priimtas jam palankus sprendimas (499). Pagal 2000 m. RIPA 67 straipsnio 6 ir 7 dalis specializuotas teismas turi įgaliojimus priimti laikinąsias nutartis ir priteisti bet kurią tokią kompensaciją arba priimti kitą nutartį, kuri, jo manymu, yra tinkama. Tai gali būti nutartis, kuria panaikinamas arba anuliuojamas bet kuris orderis arba leidimas, ir nutartis, kuria reikalaujama sunaikinti bet kokius informacijos įrašus, gautus vykdant bet kokius orderiu, leidimu arba pranešimu suteiktus įgaliojimus, arba kuriuos dėl bet kurio asmens turi kuri nors kita valdžios institucija (500). Pagal 2000 m. RIPA 67A straipsnį specializuoto teismo sprendimą galima apskųsti, jeigu tai padaryti leidžia specializuotas teismas arba atitinkamas apeliacinis teismas.

499

500

| (269) | Galiausiai, reikia pažymėti, kad Tyrimo įgaliojimų teismo vaidmuo buvo aptartas nagrinėjant kelias bylas Europos žmogaus teisių teisme, pirmiausia byloje Kennedy prieš Jungtinę Karalystę (501) ir, neseniai, byloje Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (502)
  , kurioje teismas nusprendė, kad “Tyrimo įgaliojimų teismas užtikrino patikimas teisių gynimo priemones bet kuriam asmeniui, įtariančiam ,kad jo ryšių duomenys buvo perimti žvalgybos tarnybų“ (503). |
| --- | --- |

(269)

Galiausiai, reikia pažymėti, kad Tyrimo įgaliojimų teismo vaidmuo buvo aptartas nagrinėjant kelias bylas Europos žmogaus teisių teisme, pirmiausia byloje Kennedy prieš Jungtinę Karalystę (501) ir, neseniai, byloje Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (502)
  , kurioje teismas nusprendė, kad “Tyrimo įgaliojimų teismas užtikrino patikimas teisių gynimo priemones bet kuriam asmeniui, įtariančiam ,kad jo ryšių duomenys buvo perimti žvalgybos tarnybų“ (503).

Kennedy prieš Jungtinę Karalystę

501

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

502

,

503

3.3.4.3.   Kiti galimi teisių gynimo mechanizmai

Kiti galimi teisių gynimo mechanizmai

| (270) | Kaip paaiškinta (109)–(111) konstatuojamosiose dalyse, teisių gynimo priemonės pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą ir Europos Žmogaus Teisių Teisme (504) taip pat yra galimos tiek, kiek jos susijusios su nacionaliniu saugumu. 2000 m. RIPA 65 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad išimtinę jurisdikciją dėl visų pagal Žmogaus teisių aktą pareikštų reikalavimų, susijusių su žvalgybos tarnybomis, turi specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas (505). Kaip pažymėjo Aukštasis teismas, tai reiškia, kad „klausimą, ar, atsižvelgiant į konkrečios bylos faktus, buvo pažeistas HRA, iš esmės gali išnagrinėti ir nuspręsti nepriklausomas specializuotas teismas, kuris gali susipažinti su visa atitinkama medžiaga, įskaitant slaptą informaciją. <...> Šiomis aplinkybėmis taip pat atsižvelgiame į tai, kad specializuoto teismo sprendimus galima apskųsti atitinkamam apeliaciniam teismui (Anglijoje ir Velse, t. y. apeliaciniam teismui) ir kad Aukščiausiasis Teismas neseniai nusprendė, kad specializuoto teismo sprendimus iš esmės galima peržiūrėti: žr. R (Privacy International) prieš Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (506). |
| --- | --- |

(270)

Kaip paaiškinta (109)–(111) konstatuojamosiose dalyse, teisių gynimo priemonės pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą ir Europos Žmogaus Teisių Teisme (504) taip pat yra galimos tiek, kiek jos susijusios su nacionaliniu saugumu. 2000 m. RIPA 65 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad išimtinę jurisdikciją dėl visų pagal Žmogaus teisių aktą pareikštų reikalavimų, susijusių su žvalgybos tarnybomis, turi specializuotas tyrimo įgaliojimų teismas (505). Kaip pažymėjo Aukštasis teismas, tai reiškia, kad „klausimą, ar, atsižvelgiant į konkrečios bylos faktus, buvo pažeistas HRA, iš esmės gali išnagrinėti ir nuspręsti nepriklausomas specializuotas teismas, kuris gali susipažinti su visa atitinkama medžiaga, įskaitant slaptą informaciją. <...> Šiomis aplinkybėmis taip pat atsižvelgiame į tai, kad specializuoto teismo sprendimus galima apskųsti atitinkamam apeliaciniam teismui (Anglijoje ir Velse, t. y. apeliaciniam teismui) ir kad Aukščiausiasis Teismas neseniai nusprendė, kad specializuoto teismo sprendimus iš esmės galima peržiūrėti: žr. R (Privacy International) prieš Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (506).

504

505

R (Privacy International) prieš Investigatory Powers Tribunal

506

| (271) | Iš to, kas išdėstyta, darytina išvada, kad tais atvejais, kai Jungtinės Karalystės teisėsaugos arba nacionalinio saugumo institucijos susipažįsta su asmens duomenimis, kuriems taikomas šis sprendimas, tokia prieiga reglamentuojama pagal įstatymus, kuriuose nustatytos sąlygos, kuriomis prieiga gali būti suteikta, ir kuriais užtikrinama, kad prieiga prie duomenų ir tolesnis jų naudojimas atitiktų tai, kas yra būtina ir proporcinga atsižvelgiant į siekiamą teisėsaugos arba nacionalinio saugumo tikslą. Be to, dėl tokios prieigos teisminė įstaiga, patvirtindama orderį arba įrodymų pateikimo orderį, dažniausiai išduoda išankstinį leidimą ir bet kuriuo atveju prieigai taikoma nepriklausoma priežiūra. Valdžios institucijoms susipažinus su duomenimis, jų tvarkymui, įskaitant tolesnį dalijimąsi ir perdavimą, taikomos 2018 m. DAA 3 dalyje nustatytos konkrečios duomenų apsaugos priemonės, atitinkančios Direktyvoje (ES) 2016/680 nustatytas priemones, jei duomenis tvarko teisėsaugos institucijos, ir 2018 m. DAA 4 dalis, jei duomenis tvarko žvalgybos agentūros. Galiausiai duomenų subjektai šioje srityje naudojasi veiksmingomis administracinėmis ir teisminėmis teisių gynimo teisėmis, įskaitant galimybę susipažinti su savo duomenimis arba ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis. |
| --- | --- |

(271)

Iš to, kas išdėstyta, darytina išvada, kad tais atvejais, kai Jungtinės Karalystės teisėsaugos arba nacionalinio saugumo institucijos susipažįsta su asmens duomenimis, kuriems taikomas šis sprendimas, tokia prieiga reglamentuojama pagal įstatymus, kuriuose nustatytos sąlygos, kuriomis prieiga gali būti suteikta, ir kuriais užtikrinama, kad prieiga prie duomenų ir tolesnis jų naudojimas atitiktų tai, kas yra būtina ir proporcinga atsižvelgiant į siekiamą teisėsaugos arba nacionalinio saugumo tikslą. Be to, dėl tokios prieigos teisminė įstaiga, patvirtindama orderį arba įrodymų pateikimo orderį, dažniausiai išduoda išankstinį leidimą ir bet kuriuo atveju prieigai taikoma nepriklausoma priežiūra. Valdžios institucijoms susipažinus su duomenimis, jų tvarkymui, įskaitant tolesnį dalijimąsi ir perdavimą, taikomos 2018 m. DAA 3 dalyje nustatytos konkrečios duomenų apsaugos priemonės, atitinkančios Direktyvoje (ES) 2016/680 nustatytas priemones, jei duomenis tvarko teisėsaugos institucijos, ir 2018 m. DAA 4 dalis, jei duomenis tvarko žvalgybos agentūros. Galiausiai duomenų subjektai šioje srityje naudojasi veiksmingomis administracinėmis ir teisminėmis teisių gynimo teisėmis, įskaitant galimybę susipažinti su savo duomenimis arba ištaisyti arba ištrinti tokius duomenis.

| (272) | Atsižvelgdama į tokių sąlygų, apribojimų ir apsaugos priemonių svarbą šio sprendimo siekiamiems tikslams, Komisija atidžiai stebės, kaip taikomos ir aiškinamos Jungtinės Karalystės taisyklės, kuriomis nustatoma valdžios institucijų prieiga prie duomenų. Ji stebės atitinkamus teisėkūros, reguliavimo ir teismų praktikos pokyčius, taip pat ICO ir kitų priežiūros institucijų veiklą šioje srityje. Labai atidžiai bus stebima ir tai, kaip Jungtinė Karalystė vykdo atitinkamus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, įskaitant priemones, nurodytas veiksmų planuose ir veiksmų ataskaitose, pateiktose Ministrų komitetui vykdant Teismo sprendimų laikymosi priežiūrą. |
| --- | --- |

(272)

Atsižvelgdama į tokių sąlygų, apribojimų ir apsaugos priemonių svarbą šio sprendimo siekiamiems tikslams, Komisija atidžiai stebės, kaip taikomos ir aiškinamos Jungtinės Karalystės taisyklės, kuriomis nustatoma valdžios institucijų prieiga prie duomenų. Ji stebės atitinkamus teisėkūros, reguliavimo ir teismų praktikos pokyčius, taip pat ICO ir kitų priežiūros institucijų veiklą šioje srityje. Labai atidžiai bus stebima ir tai, kaip Jungtinė Karalystė vykdo atitinkamus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, įskaitant priemones, nurodytas veiksmų planuose ir veiksmų ataskaitose, pateiktose Ministrų komitetui vykdant Teismo sprendimų laikymosi priežiūrą.

4.   IŠVADA

IŠVADA

| (273) | Komisija mano, kad Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA užtikrinamas iš Europos Sąjungos perduodamų asmens duomenų apsaugos lygis, kuris iš esmės yra lygiavertis pagal Reglamentą (ES) 2016/679 garantuojamam duomenų apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(273)

Komisija mano, kad Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA užtikrinamas iš Europos Sąjungos perduodamų asmens duomenų apsaugos lygis, kuris iš esmės yra lygiavertis pagal Reglamentą (ES) 2016/679 garantuojamam duomenų apsaugos lygiui.

| (274) | Be to, Komisija mano, kad pagal Jungtinės Karalystės teisę numatytais priežiūros mechanizmais ir teisių gynimo galimybėmis, vertinant juos kaip visumą, sudaromos sąlygos praktiškai nustatyti pažeidimus ir už juos bausti ir duomenų subjektui suteikiama teisių gynimo priemonių, kad jis galėtų susipažinti su savo asmens duomenimis ir vėliau pasiekti, kad šie duomenys būtų ištaisyti arba ištrinti. |
| --- | --- |

(274)

Be to, Komisija mano, kad pagal Jungtinės Karalystės teisę numatytais priežiūros mechanizmais ir teisių gynimo galimybėmis, vertinant juos kaip visumą, sudaromos sąlygos praktiškai nustatyti pažeidimus ir už juos bausti ir duomenų subjektui suteikiama teisių gynimo priemonių, kad jis galėtų susipažinti su savo asmens duomenimis ir vėliau pasiekti, kad šie duomenys būtų ištaisyti arba ištrinti.

| (275) | Galiausiai, remdamasi turima informacija apie Jungtinės Karalystės teisinę tvarką, Komisija mano, kad bet koks asmenų, kurių asmens duomenis Jungtinės Karalystės valdžios institucijos perduoda iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę viešojo intereso tikslais, visų pirma įstatymų vykdymo ir nacionalinio saugumo tikslais, pagrindinių teisių ribojimai turi būti susiję tik su tuo, kas yra griežtai būtina siekiant atitinkamo teisėto tikslo, ir kad nuo tokių apribojimų galima gintis veiksmingomis teisinės apsaugos priemonėmis. |
| --- | --- |

(275)

Galiausiai, remdamasi turima informacija apie Jungtinės Karalystės teisinę tvarką, Komisija mano, kad bet koks asmenų, kurių asmens duomenis Jungtinės Karalystės valdžios institucijos perduoda iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę viešojo intereso tikslais, visų pirma įstatymų vykdymo ir nacionalinio saugumo tikslais, pagrindinių teisių ribojimai turi būti susiję tik su tuo, kas yra griežtai būtina siekiant atitinkamo teisėto tikslo, ir kad nuo tokių apribojimų galima gintis veiksmingomis teisinės apsaugos priemonėmis.

| (276) | Todėl, atsižvelgiant į šio sprendimo išvadas, reikėtų nuspręsti, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą apsaugos lygį, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnyje ir išaiškinta atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. |
| --- | --- |

(276)

Todėl, atsižvelgiant į šio sprendimo išvadas, reikėtų nuspręsti, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą apsaugos lygį, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnyje ir išaiškinta atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.

| (277) | Šios išvados yra pagrįstos atitinkama Jungtinės Karalystės vidaus tvarka ir jos tarptautiniais įsipareigojimais, visų pirma Europos žmogaus teisių konvencijos laikymusi ir priklausymu Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Todėl tokių tarptautinių įsipareigojimų paisymas yra ypač svarbus šio sprendimo vertinimo pagrindą sudarantis aspektas. |
| --- | --- |

(277)

Šios išvados yra pagrįstos atitinkama Jungtinės Karalystės vidaus tvarka ir jos tarptautiniais įsipareigojimais, visų pirma Europos žmogaus teisių konvencijos laikymusi ir priklausymu Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Todėl tokių tarptautinių įsipareigojimų paisymas yra ypač svarbus šio sprendimo vertinimo pagrindą sudarantis aspektas.

5.   SPRENDIMO POVEIKIS IR DUOMENŲ APSAUGOS INSTITUCIJŲ VEIKSMAI

SPRENDIMO POVEIKIS IR DUOMENŲ APSAUGOS INSTITUCIJŲ VEIKSMAI

| (278) | Valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes preziumuojama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba neteisėtumu grindžiamą prieštaravimą. |
| --- | --- |

(278)

Valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes preziumuojama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba neteisėtumu grindžiamą prieštaravimą.

| (279) | Todėl Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, kurį ji priėmė pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 3 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių, kurioms jis skirtas, institucijoms, įskaitant šių valstybių narių nepriklausomas priežiūros institucijas. Visų pirma taikant šį sprendimą, perdavimai iš Europos Sąjungos duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo Jungtinėje Karalystėje esantiems duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams gali vykti be jokio papildomo leidimo. |
| --- | --- |

(279)

Todėl Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, kurį ji priėmė pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 3 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių, kurioms jis skirtas, institucijoms, įskaitant šių valstybių narių nepriklausomas priežiūros institucijas. Visų pirma taikant šį sprendimą, perdavimai iš Europos Sąjungos duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo Jungtinėje Karalystėje esantiems duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams gali vykti be jokio papildomo leidimo.

| (280) | Reikėtų priminti, kad pagal Reglamento (ES) 2016/679 58 straipsnio 5 dalį ir kaip išaiškinta Teisingumo Teismo sprendime Schrems (507), jeigu nacionalinė duomenų apsaugos institucija abejoja, įskaitant tuos atvejus, kai pateikiamas skundas, dėl Komisijos sprendimo dėl tinkamumo derėjimo su asmens pagrindinėmis teisėmis į privatumą ir duomenų apsaugą, nacionalinėje teisėje Komisijai turi būti numatyta teisinė teisių gynimo priemonė, kad ji šiuos prieštaravimus galėtų pareikšti nacionaliniame teisme, kuriam gali prireikti pateikti Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą (508). |
| --- | --- |

(280)

Reikėtų priminti, kad pagal Reglamento (ES) 2016/679 58 straipsnio 5 dalį ir kaip išaiškinta Teisingumo Teismo sprendime Schrems (507), jeigu nacionalinė duomenų apsaugos institucija abejoja, įskaitant tuos atvejus, kai pateikiamas skundas, dėl Komisijos sprendimo dėl tinkamumo derėjimo su asmens pagrindinėmis teisėmis į privatumą ir duomenų apsaugą, nacionalinėje teisėje Komisijai turi būti numatyta teisinė teisių gynimo priemonė, kad ji šiuos prieštaravimus galėtų pareikšti nacionaliniame teisme, kuriam gali prireikti pateikti Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą (508).

Schrems

507

508

6.   ŠIO SPRENDIMO STEBĖSENA, GALIOJIMO SUSTABDYMAS, PANAIKINIMAS ARBA PAKEITIMAS

ŠIO SPRENDIMO STEBĖSENA, GALIOJIMO SUSTABDYMAS, PANAIKINIMAS ARBA PAKEITIMAS

| (281) | Pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 4 dalį Komisija privalo nuolat stebėti atitinkamus pokyčius Jungtinėje Karalystėje po to, kai bus priimtas šis sprendimas, siekdama įvertinti, ar ji vis dar užtikrina iš esmės lygiavertį apsaugos lygį. Tokia stebėsena yra ypač svarbi šiuo atveju, nes Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, kuriam nebetaikoma Europos Sąjungos teisė ir kuris gali būti keičiamas. Šiuo atžvilgiu ypač bus stebima, kaip Jungtinė Karalystė praktiškai laikysis taisyklių dėl asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims, ir tai, kokį poveikį tai gali turėti pagal šį sprendimą perduodamų duomenų apsaugos lygiui; užtikrinant veiksmingą asmens teisių įgyvendinimą, įskaitant visus atitinkamus teisės aktų ir praktikos pokyčius, susijusius su išimtimis dėl tokių teisių taikymo išimtimis ar apribojimais (visų pirma su išimtimi dėl veiksmingos imigracijos kontrolės); Ir kaip laikomasi apribojimų ir apsaugos priemonių, taikomų valdžios institucijų prieigai. Be kita ko, Komisija stebės teismų praktikos raidą ir informacijos komisaro bei kitų nepriklausomų įstaigų vykdomą priežiūrą. |
| --- | --- |

(281)

Pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 4 dalį Komisija privalo nuolat stebėti atitinkamus pokyčius Jungtinėje Karalystėje po to, kai bus priimtas šis sprendimas, siekdama įvertinti, ar ji vis dar užtikrina iš esmės lygiavertį apsaugos lygį. Tokia stebėsena yra ypač svarbi šiuo atveju, nes Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, kuriam nebetaikoma Europos Sąjungos teisė ir kuris gali būti keičiamas. Šiuo atžvilgiu ypač bus stebima, kaip Jungtinė Karalystė praktiškai laikysis taisyklių dėl asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims, ir tai, kokį poveikį tai gali turėti pagal šį sprendimą perduodamų duomenų apsaugos lygiui; užtikrinant veiksmingą asmens teisių įgyvendinimą, įskaitant visus atitinkamus teisės aktų ir praktikos pokyčius, susijusius su išimtimis dėl tokių teisių taikymo išimtimis ar apribojimais (visų pirma su išimtimi dėl veiksmingos imigracijos kontrolės); Ir kaip laikomasi apribojimų ir apsaugos priemonių, taikomų valdžios institucijų prieigai. Be kita ko, Komisija stebės teismų praktikos raidą ir informacijos komisaro bei kitų nepriklausomų įstaigų vykdomą priežiūrą.

| (282) | Siekiant palengvinti šią stebėseną Jungtinės Karalystės institucijos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją apie bet kokius materialinius Jungtinės Karalystės teisinės tvarkos pokyčius, kurie daro poveikį pagal šį sprendimą reglamentuojamai teisinei sistemai, taip pat apie bet kokius praktikos, susijusios su šiame sprendime vertinamų asmens duomenų tvarkymu, pokyčius, tiek kiek tai susiję su duomenų valdytojų ir tvarkytojų pagal Jungtinės Karalystės BDAR vykdomu asmens duomenų tvarkymu, tiek taikant apribojimus ir apsaugos priemones, galiojančias valdžios institucijoms prieinant prie asmens duomenų. Be kita ko, turėtų būti pranešama ir apie pokyčius, susijusius su (281)konstatuojamojoje dalyje nurodytais elementais.. |
| --- | --- |

(282)

Siekiant palengvinti šią stebėseną Jungtinės Karalystės institucijos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją apie bet kokius materialinius Jungtinės Karalystės teisinės tvarkos pokyčius, kurie daro poveikį pagal šį sprendimą reglamentuojamai teisinei sistemai, taip pat apie bet kokius praktikos, susijusios su šiame sprendime vertinamų asmens duomenų tvarkymu, pokyčius, tiek kiek tai susiję su duomenų valdytojų ir tvarkytojų pagal Jungtinės Karalystės BDAR vykdomu asmens duomenų tvarkymu, tiek taikant apribojimus ir apsaugos priemones, galiojančias valdžios institucijoms prieinant prie asmens duomenų. Be kita ko, turėtų būti pranešama ir apie pokyčius, susijusius su (281)konstatuojamojoje dalyje nurodytais elementais..

| (283) | Taip pat pažymėtina, jog tam, kad Komisija galėtų veiksmingai vykdyti stebėsenos funkciją, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie visus atitinkamus veiksmus, kurių ėmėsi nacionalinės duomenų apsaugos institucijos, visų pirma dėl ES duomenų subjektų užklausų ar skundų, susijusių su asmens duomenų perdavimu iš Sąjungos duomenų valdytojams ar tvarkytojams Jungtinėje Karalystėje. Komisijai taip pat reikėtų pranešti apie bet kokius požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų, atsakingų už nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar persekiojimą už jas, arba atsakingų už nacionalinį saugumą, įskaitant bet kokias priežiūros įstaigas, veiksmais nėra užtikrinama reikiamo lygio apsauga. |
| --- | --- |

(283)

Taip pat pažymėtina, jog tam, kad Komisija galėtų veiksmingai vykdyti stebėsenos funkciją, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie visus atitinkamus veiksmus, kurių ėmėsi nacionalinės duomenų apsaugos institucijos, visų pirma dėl ES duomenų subjektų užklausų ar skundų, susijusių su asmens duomenų perdavimu iš Sąjungos duomenų valdytojams ar tvarkytojams Jungtinėje Karalystėje. Komisijai taip pat reikėtų pranešti apie bet kokius požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų, atsakingų už nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar persekiojimą už jas, arba atsakingų už nacionalinį saugumą, įskaitant bet kokias priežiūros įstaigas, veiksmais nėra užtikrinama reikiamo lygio apsauga.

| (284) | Jeigu iš turimos informacijos, ypač iš informacijos, surinktos vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, arba iš informacijos, kurią pateikia Jungtinės Karalystės arba valstybių narių institucijos, paaiškėja, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas duomenų apsaugos lygis nebėra pakankamas, Komisija turėtų apie tai informuoti kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir paprašyti per nustatytą terminą (jis negali būti ilgesnis nei trys mėnesiai) imtis tinkamų priemonių. Prireikus, atsižvelgiant į svarstomo klausimo pobūdį ir (arba) priemones, kurių reikia imtis, šis terminas gali būti pratęstas nustatytam laikui. Pavyzdžiui, tokia procedūra būtų taikoma tais atvejais, kai tolesnis duomenų perdavimas, be kita ko, remiantis Valstybės sekretoriaus priimtomis naujomis tinkamumo taisyklėmis arba Jungtinės Karalystės sudarytais tarptautiniais susitarimais, nebebūtų vykdomas taikant apsaugos priemones, kuriomis užtikrinamas apsaugos tęstinumas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 44 straipsnyje. |
| --- | --- |

(284)

Jeigu iš turimos informacijos, ypač iš informacijos, surinktos vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, arba iš informacijos, kurią pateikia Jungtinės Karalystės arba valstybių narių institucijos, paaiškėja, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas duomenų apsaugos lygis nebėra pakankamas, Komisija turėtų apie tai informuoti kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir paprašyti per nustatytą terminą (jis negali būti ilgesnis nei trys mėnesiai) imtis tinkamų priemonių. Prireikus, atsižvelgiant į svarstomo klausimo pobūdį ir (arba) priemones, kurių reikia imtis, šis terminas gali būti pratęstas nustatytam laikui. Pavyzdžiui, tokia procedūra būtų taikoma tais atvejais, kai tolesnis duomenų perdavimas, be kita ko, remiantis Valstybės sekretoriaus priimtomis naujomis tinkamumo taisyklėmis arba Jungtinės Karalystės sudarytais tarptautiniais susitarimais, nebebūtų vykdomas taikant apsaugos priemones, kuriomis užtikrinamas apsaugos tęstinumas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 44 straipsnyje.

| (285) | Jeigu, pasibaigus tam konkrečiam terminui, Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos nesiima tos priemonės arba kitaip įtikinamai neįrodo, kad šis sprendimas toliau grindžiamas tinkamu apsaugos lygiu, Komisija inicijuos Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, siekdama iš dalies arba visiškai sustabdyti šio sprendimo galiojimą arba jį panaikinti. |
| --- | --- |

(285)

Jeigu, pasibaigus tam konkrečiam terminui, Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos nesiima tos priemonės arba kitaip įtikinamai neįrodo, kad šis sprendimas toliau grindžiamas tinkamu apsaugos lygiu, Komisija inicijuos Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, siekdama iš dalies arba visiškai sustabdyti šio sprendimo galiojimą arba jį panaikinti.

| (286) | Kitu atveju Komisija pradės šią procedūrą, siekdama iš dalies pakeisti šį sprendimą, visų pirma nustatydama, kad duomenų perdavimui taikomos papildomos sąlygos, arba apribodama išvados dėl tinkamumo aprėptį taip, kad į ją patektų tik toks duomenų perdavimas, kurį vykdant toliau užtikrinamas apsaugos tęstinumas. |
| --- | --- |

(286)

Kitu atveju Komisija pradės šią procedūrą, siekdama iš dalies pakeisti šį sprendimą, visų pirma nustatydama, kad duomenų perdavimui taikomos papildomos sąlygos, arba apribodama išvados dėl tinkamumo aprėptį taip, kad į ją patektų tik toks duomenų perdavimas, kurį vykdant toliau užtikrinamas apsaugos tęstinumas.

| (287) | Remdamasi tinkamai pagrįstais imperatyviais skubos pagrindais, Komisija pasinaudos galimybe pagal Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 3 dalyje nustatytą procedūrą priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kuriais sprendimo galiojimas sustabdomas, sprendimas panaikinamas arba iš dalies pakeičiamas. |
| --- | --- |

(287)

Remdamasi tinkamai pagrįstais imperatyviais skubos pagrindais, Komisija pasinaudos galimybe pagal Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 3 dalyje nustatytą procedūrą priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kuriais sprendimo galiojimas sustabdomas, sprendimas panaikinamas arba iš dalies pakeičiamas.

7.   ŠIO SPRENDIMO GALIOJIMO TRUKMĖ IR ATNAUJINIMAS

ŠIO SPRENDIMO GALIOJIMO TRUKMĖ IR ATNAUJINIMAS

| (288) | Komisija privalo atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus Susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui, ir iš karto, kai nebebus taikomas ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo straipsnis 782, Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, palyginti su tuo, kuris galiojo tuo metu, kai Jungtinė Karalystė buvo saistoma ES teisės. Tai visų pirma gali būti susiję su šiame sprendime vertinamos duomenų apsaugos sistemos pakeitimais arba pokyčiais, taip pat su kitomis atitinkamomis tendencijomis. |
| --- | --- |

(288)

Komisija privalo atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus Susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui, ir iš karto, kai nebebus taikomas ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo straipsnis 782, Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, palyginti su tuo, kuris galiojo tuo metu, kai Jungtinė Karalystė buvo saistoma ES teisės. Tai visų pirma gali būti susiję su šiame sprendime vertinamos duomenų apsaugos sistemos pakeitimais arba pokyčiais, taip pat su kitomis atitinkamomis tendencijomis.

| (289) | Todėl šiame sprendime tikslinga numatyti, kad sprendimas bus taikomas ketverius metus nuo įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(289)

Todėl šiame sprendime tikslinga numatyti, kad sprendimas bus taikomas ketverius metus nuo įsigaliojimo.

| (290) | Visų pirma, jeigu iš informacijos, kuri bus surinkta vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, paaiškės, kad nustatyti faktai dėl Jungtinėje Karalystėje užtikrinamo duomenų apsaugos lygio tinkamumo faktiniu ir teisiniu požiūriais tebegalioja, Komisija turėtų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki šio sprendimo galiojimo pabaigos pradėti šio sprendimo keitimo procedūrą ir, visų pirma, laikino taikymo laikotarpį pratęsti dar ketveriems metams. Bet koks įgyvendinimo aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šis sprendimas, turi būti priimtas laikantis Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

(290)

Visų pirma, jeigu iš informacijos, kuri bus surinkta vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, paaiškės, kad nustatyti faktai dėl Jungtinėje Karalystėje užtikrinamo duomenų apsaugos lygio tinkamumo faktiniu ir teisiniu požiūriais tebegalioja, Komisija turėtų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki šio sprendimo galiojimo pabaigos pradėti šio sprendimo keitimo procedūrą ir, visų pirma, laikino taikymo laikotarpį pratęsti dar ketveriems metams. Bet koks įgyvendinimo aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šis sprendimas, turi būti priimtas laikantis Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

8.   BAIGIAMOSIOS PASTABOS

BAIGIAMOSIOS PASTABOS

| (291) | Europos duomenų apsaugos valdyba paskelbė savo nuomonę (509), į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą. |
| --- | --- |

(291)

Europos duomenų apsaugos valdyba paskelbė savo nuomonę (509), į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą.

509

| (292) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(292)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnį Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, pagal Reglamentą (ES) 2016/679 perduodamų iš Europos Sąjungos į Jungtinę Karalystę, apsaugos lygį.

2.   Šis sprendimas netaikomas asmens duomenims, perduodamais Jungtinės Karalystės imigracijos kontrolės tikslais arba kitaip patenkančiais į tam tikrų duomenų subjektų teisių išimties taikymo sritį siekiant išlaikyti veiksmingą imigracijos kontrolę pagal 2018 m. Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos akto 2 priedo 4 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Jei kompetentingos valstybių narių priežiūros institucijos, siekdamos apsaugoti asmenis tvarkant jų asmens duomenis, įgyvendina savo įgaliojimus pagal Reglamento (ES) 2016/679 58 straipsnį dėl duomenų perdavimo, kuris patenka į 1 straipsnyje nustatytą taikymo sritį, atitinkama valstybė narė turi nedelsdama apie tai informuoti Komisiją.

3 straipsnis

1.   Komisija nuolat stebi teisinės sistemos, kuria grindžiamas šis sprendimas, taikymą, įskaitant sąlygas, kuriomis vykdomas tolesnis duomenų perdavimas, įgyvendinamos asmens teisės ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms suteikiama prieiga prie duomenų, kurie buvo perduoti pagal šį sprendimą, siekdama įvertinti, ar Jungtinė Karalystė ir toliau užtikrina tinkamą 1 straipsnyje nurodytą apsaugos lygį.

2.   Valstybės narės ir Komisija viena kitą turi informuoti apie atvejus, kai informacijos komisaras arba bet kokia kita kompetentinga Jungtinės Karalystės institucija neužtikrina, kad būtų laikomasi Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo.

3.   Valstybės narės ir Komisija viena kitą turi informuoti apie bet kokius požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų kišimasis į asmenų teisę į savo asmens duomenų apsaugą viršija tai, kas yra būtina, arba apie tai, kad nuo tokio kišimosi nėra jokios veiksmingos teisinės apsaugos.

4.   Jeigu Komisija turi žinių, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, ji informuoja kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir gali sustabdyti šio sprendimo galiojimą, jį panaikinti arba iš dalies pakeisti.

5.   Komisija taip pat gali sustabdyti šio sprendimo galiojimą, jį panaikinti arba iš dalies pakeisti, jei dėl nepakankamo Jungtinės Karalystės Vyriausybės bendradarbiavimo Komisija negali nustatyti, ar nepaneigiama 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta išvada.

4 straipsnis

Šis sprendimas baigia galioti 2025 m. birželio 27 d., nebent jo galiojimas būtų pratęstas pagal Reglamento (ES) 2016/679 93 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Didier REYNDERS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

1

(2)  Žr. Reglamento (ES) 2016/679101 konstatuojamąją dalį.

2

(3)  Žr. naujausią Sprendimą Facebook Ireland ir Schrems, C-311/18 (toliau – Schrems II) ECLI:EU:C:2020:559.

3

Facebook Ireland ir Schrems

Schrems II

(4)  Europos duomenų apsaugos valdyba, Tinkamumo pavyzdžiai, WP 254, 1-oji peržiūrėta versija, galima rasti šiuo adresu: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108.

4

(5)  Sprendimas Schrems (Schrems I), C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650, 73 punktas.

5

Schrems

Schrems I

(6)  
  Schrems II, 74 punktas.

6

Schrems II

(7)  Žr. 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Keitimasis duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“, COM(2017) 7, 3.1 skirsnį, p. 6–7, skelbiamas adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=EN.

7

(8)  Apeliacinis teismas (Civilinių bylų skyrius), Open Rights Group v Secretary of State for the Home Department and Secretary of State for Digital, Culture, Media and Sport, [2021] EWCA Civ 800, 53–56 punktai. Apeliacinis teismas panaikino Aukštojo teisingumo teismo sprendimą, kuriuo išimtis prieš tai buvo įvertinta pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (visų pirma jo 23 straipsnį) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją – juo išimtis buvo pripažinta teisėta (Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor [2019] EWHC 2562).

8

Open Rights Group v Secretary of State for the Home Department and Secretary of State for Digital, Culture, Media and Sport,

Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor

(9)  Jei taikytinos sąlygos tenkinamos, Jungtinėje Karalystėje imigracijos kontrolės tikslais duomenys gali būti perduodami taikant Reglamento (ES) 2016/679 46–49 straipsniuose numatytus perdavimo mechanizmus.

9

(10)  108-osios konvencijos principai Jungtinės Karalystės teisėje iš pradžių buvo įgyvendinti priėmus 1984 m. Duomenų apsaugos aktą, kurį pakeitė 1998 m. DAA, o paskui – 2018 m. DAA (skaitomas kartu su Jungtinės Karalystės BDAR). Jungtinė Karalystė 2018 m. taip pat pasirašė Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (dar vadinama 108+ konvencija), ir dabar atlieka darbą, reikalingą jai ratifikuoti.

10

(11)  EŽTK 6 ir 8 straipsniai (taip pat žr. 1998 m. Žmogaus teisių akto 1 priedą).

11

(12)  1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnis.

12

(13)  1998 m. Žmogaus teisių akto 3 straipsnis.

13

(14)  Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT, (OL C 384I, 2019 11 12, p. 1), galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=LT.

14

(15)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89), galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016L0680&from=LT.

15

(16)  2018 m. Duomenų apsaugos aktas, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

16

(17)  2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktas, skelbiamas šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

17

(18)  2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos aktu siekiama užtikrinti, kad visi tiesioginiai Sąjungos teisės aktai, kurie buvo perkelti į Jungtinės Karalystės teisę baigiantis pereinamajam laikotarpiui, būtų įtraukti į Jungtinės Karalystės teisę, nes jie ES galiojo prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą, žr. 2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos akto 3 straipsnį.

18

(19)  2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos akto aiškinamosiose pastabose nurodyta, kad: „Jeigu pagal šį straipsnį teisės aktas pakeičiamas, vidaus teisės akto sudedamąja dalimi bus paties teisės akto tekstas. Tai reiškia visą bet kurio ES teisės akto (įskaitant jo konstatuojamąsias dalis) tekstą.“ (2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos akto aiškinamųjų pastabų 83 dalis, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/pdfs/ukpgaen_20180016_en.pdf). Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, kadangi konstatuojamosios dalys neturi privalomų teisės taisyklių statuso, jų nebuvo būtina pakeisti taip pat, kaip iš dalies DAPER taisyklėmis buvo pakeisti Reglamento (ES) 2016/679 straipsniai.

19

(20)  2018 m. (išstojimo iš) Europos Sąjungos akto 6 straipsnis.

20

(21)  2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisyklės, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made, iš dalies pakeistos 2020 m. DAPER taisyklėmis, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522.

21

(22)  Šie Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA pakeitimai iš esmės yra techninio pobūdžio, pvz., išbraukiamos nuorodos į sąvoką „valstybės narės“ arba patikslinama terminija, pvz., nuorodos į Reglamentą (ES) 2016/679 pakeičiamos nuorodomis į Jungtinės Karalystės BDAR. Kai kuriomis aplinkybėmis pakeitimus buvo būtina atlikti, kad Jungtinės Karalystės BDAR atitiktų išimtinai vidaus pobūdžio nuostatas, pvz., susijusias su tuo, „kas“ priima „tinkamumo taisykles“, taikomas Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų sistemoje (žr. 2018 m. DAA 17A straipsnį), t. y. valstybės sekretorius vietoje Europos Komisijos.

22

(23)  Bendrojo duomenų apsaugos reglamento Keelingo priedas, skelbiamas šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946117/20201102_-_GDPR_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

23

(24)  2018 m. Duomenų apsaugos akto Keelingo priedas, skelbiamas šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946100/20201102_-_DPA_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

24

(25)  Tokie įgaliojimai numatyti, pvz., 2018 m. DAA 16 straipsnyje (įgaliojimai konkrečiomis, siaurai apibūdintomis aplinkybėmis nustatyti papildomas konkrečių Jungtinės Karalystės BDAR nuostatų išimtis), 17A straipsnyje (įgaliojimai priimti tinkamumo taisykles), 212 ir 213 straipsniuose (įgaliojimai pradėti rengti teisės aktą ir numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatą) ir 211 straipsnyje (įgaliojimai atlikti nežymius vėlesnius pakeitimus).

25

(26)  Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 1 ir 5 dalys.

26

(27)  Jungtinės Karalystės BDAR 4 straipsnio 1 ir 2 dalys.

27

(28)  Rankinis nestruktūrizuotas asmens duomenų tvarkymas 2 straipsnio 5 dalies b punkte apibrėžiamas kaip asmens duomenų tvarkymas, kuris nėra automatizuotas arba struktūrizuotas asmens duomenų tvarkymas.

28

(29)  Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 1A dalyje numatyta, kad Reglamentas taip pat taikomas rankiniam nestruktūrizuotam asmens duomenų tvarkymui, kai tokius duomenis turi ILA valdžios institucija. Nuoroda į ILA valdžios institucijas reiškia nuorodą į bet kurias 2000 m. Informacijos laisvės akte apibrėžtas institucijas arba bet kurias Škotijos valdžios institucijas, kaip apibrėžta 2002 m. Škotijos informacijos laisvės akte (asp 13). 2018 m. DAA 21 straipsnio 5 dalis.

29

(30)  Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 2 dalies a punktas.

30

(31)  Nacionalinio saugumo veiklai Jungtinės Karalystės BDAR taikomas tik tiek, kiek jos teisėsaugos tikslais nevykdo kompetentinga institucija (tokiu atveju taikoma 2018 m. DAA 3 dalis) arba jos nevykdo žvalgybos tarnyba arba tai nėra daroma jos vardu, nes tokiu atveju žvalgybos tarnybai taikomas ne Jungtinės Karalystės BDAR, bet 2018 m. DAA 4 dalis, kaip numatyta Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 2 dalies c punkte. Pavyzdžiui, policijos pajėgos gali atlikti darbuotojo saugumo patikrinimus, siekdamos užtikrinti jo patikimumą tais atvejais, kai toks darbuotojas susipažįsta su nacionalinio saugumo medžiaga. Nepaisant to, kad policija yra kompetentinga institucija teisėsaugos tikslais, atitinkamas duomenų tvarkymas vykdomas ne teisėsaugos tikslais ir tokiu atveju bus taikomas Jungtinės Karalystės BDAR. Žr. Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnį „Nacionalinio saugumo duomenų apsaugos ir tyrimo įgaliojimų sistema“, p. 8, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf.

31

(32)  Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktai.

32

(33)  Jungtinės Karalystės BDAR 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktai.

33

(34)  Ta pati teritorinio taikymo taisyklė galioja tvarkant asmens duomenis pagal 2018 m. DAA 2 dalį, kuri papildo Jungtinės Karalystės BDAR (207 straipsnio 1A dalį).

34

(35)  Tai visų pirma reiškia, kad 2018 m. DAA, taigi ir šis sprendimas, netaikomi Jungtinės Karalystės Karūnos priklausiniams (Džersiui, Gernsiui ir Meno salai) ir Jungtinės Karalystės užjūrio teritorijoms, pavyzdžiui, Folklendo saloms ir Gibraltaro teritorijai.

35

(36)  Jungtinės Karalystės BDAR 4 straipsnio 1, 2, 5, 7 ir 8 dalys.

36

(37)  Biometriniai duomenys – po specialaus techninio apdorojimo gauti asmens duomenys, susiję su fizinio asmens fizinėmis, fiziologinėmis arba elgesio savybėmis, pagal kurias galima konkrečiai nustatyti arba patvirtinti to fizinio asmens tapatybę, pvz., veido atvaizdai arba daktiloskopiniai duomenys.

37

(38)  Sveikatos duomenys – asmens duomenys, susiję su fizine ar psichine fizinio asmens sveikata, įskaitant duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, atskleidžiantys informaciją apie to fizinio asmens sveikatos būklę.

38

(39)  Genetiniai duomenys – asmens duomenys, susiję su paveldėtomis ar įgytomis fizinio asmens genetinėmis savybėmis, suteikiančiomis unikalios informacijos apie to fizinio asmens fiziologiją ar sveikatą, ir kurie gauti visų pirma analizuojant biologinį atitinkamo fizinio asmens mėginį.

39

(40)  Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 6 straipsnio 1 dalį duomenys yra tvarkomi teisėtai tik jeigu: a) duomenų subjektas davė sutikimą, kad jo asmens duomenys būtų tvarkomi vienu ar keliais konkrečiais tikslais; b) tvarkyti duomenis būtina siekiant įvykdyti sutartį, kurios šalis yra duomenų subjektas, arba siekiant imtis veiksmų duomenų subjekto prašymu prieš sudarant sutartį; c) tvarkyti duomenis būtina, kad būtų įvykdyta duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė; d) tvarkyti duomenis būtina siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito fizinio asmens interesus; e) tvarkyti duomenis būtina siekiant atlikti užduotį, vykdomą viešojo intereso labui arba vykdant duomenų valdytojui pavestas viešosios valdžios funkcijas, arba f) tvarkyti duomenis būtina siekiant teisėtų duomenų valdytojo arba trečiosios valstybės interesų, išskyrus atvejus, kai tokie duomenų subjekto interesai arba pagrindinės teisės ir laisvės, dėl kurių būtina užtikrinti asmens duomenų apsaugą, yra už juos viršesni, ypač kai duomenų subjektas yra vaikas.

40

(41)  2018 m. DAA 1 priedo 38–40 dalys.

41

(42)  13 straipsnio 1 dalies f punkte ir 14 straipsnio 1 dalies f punkte nuorodos į Komisijos sprendimus dėl tinkamumo pakeistos nuorodomis į lygiavertę Jungtinės Karalystės priemonę, t. y. tinkamumo taisykles pagal 2018 m. DAA. Be to, 14 straipsnio 5 dalies c–d punktuose nuorodos į ES arba valstybės narės teisę pakeistos nuoroda į vidaus teisę (kaip tokios vidaus teisės, kuriai gali būti taikomas 14 straipsnio 5 dalies c punktas, pavyzdžius Jungtinė Karalystė nurodė 2013 m. Prekiautojų metalo laužu akto 7 straipsnį, kuriame pateikiamos taisyklės dėl metalo laužo licencijų registravimo, arba 2006 m. Įmonių akto 35 dalį, kurioje nustatytos įmonių registravimo taisyklės. Be to, vidaus teisės, kuriai gali būti taikomas 14 straipsnio 5 dalies d punktas, pavyzdys galėtų būti teisės aktas, kuriame nustatytos taisyklės dėl profesinės paslapties arba pareigos, kurios atsispindi darbo sutartyse, arba pagal bendrąją teisę suformuota konfidencialumo pareiga (pvz., sveikatos priežiūros specialistų, žmogiškųjų išteklių darbuotojų, socialinių darbuotojų ir pan. tvarkomi asmens duomenys).

42

(43)  17 straipsnio 1 dalies e punkte ir 17 straipsnio 3 dalies b punkte nuorodos į ES arba valstybės narės teisę buvo pakeistos nuoroda į vidaus teisę (kaip tokios vidaus teisės pagal 17 straipsnio 1 dalies e punktą pavyzdžius Jungtinė Karalystė nurodė 2006 m. Anglijos švietimo (mokinių informavimo) taisykles, pagal kurias reikalaujama ištrinti mokinių vardus ir pavardes iš mokyklos žurnalų po to, kai jie baigia mokyklą, arba 1983 m. Medicinos įstatymo 34F straipsnį, kuriame išdėstytos taisyklės dėl vardų ir pavardžių pašalinimo iš bendrosios praktikos gydytojų registro ir gydytojų specialistų registro.

43

(44)  Praktikos kodekso projektą galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/consultations/2616882/direct-marketing-code-draft-guidance.pdf.

44

(45)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento E skirsnis „Apribojimai“, p. 1, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872232/E_-_Narrative_on_Restrictions.pdf.

45

(46)  Sprendimas Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor [2019] EWHC 2562 (Admin), 40 ir 41 punktai.

46

Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor

(47)  Sprendimas Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), 43 punktas. Šiuo klausimu taip pat žr. sprendimą Lin prieš Commissioner of Police for the Metropolis [2015] EWHC 2484 (QB), 80 punktas.

47

Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd

Lin prieš Commissioner of Police for the Metropolis

(48)  2018 m. DAA 2 priedo 2 dalis.

48

(49)  2018 m. DAA 2 priedo 19 dalis.

49

(50)  2018 m. DAA 2 priedo 20 dalis.

50

(51)  2018 m. DAA 2 priedo 21 dalis.

51

(52)  Pavyzdžiui, teisės į pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus apribojimai leidžiami tik jeigu tai susiję su nusikaltimu ir apmokestinimu (2018 m. DAA 2 priedo 2 dalis), parlamentine privilegija (2018 m. DAA 2 priedo 13 dalis) ir duomenų tvarkymu žurnalistikos, akademiniais, meniniais ir literatūriniais tikslais (2018 m. DAA 2 priedo 26 dalis).

52

(53)  2018 m. DAA 2 priedo 2 dalis.

53

(54)  Sprendimas R (Lord) prieš Secretary of State for the Home Department [2003] EWHC 2073 (Admin), 100 punktas, ir Sprendimas Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), 43 punktas.

54

R (Lord) prieš Secretary of State for the Home Department

Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd

(55)  Sprendimas Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor, 31 punktas.

55

Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of) prieš Secretary of State for the Home Department & Anor,

(56)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, tais atvejais, kai duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo tikslais, duomenų valdytojai paprastai taikys griežtesnes su tvarkymu susijusias apsaugos ir saugumo priemones, kurios dera su slaptu tvarkymo pobūdžiu. Klausimas dėl tinkamų apsaugos priemonių bus sprendžiamas atsižvelgiant į riziką, kurią kelia duomenų tvarkymas. Šios priemonės galėtų būti susijusios su teisės susipažinti su duomenimis apribojimais, kuriuos taikant duomenys būtų prieinami tik įgaliotiems asmenims, dėl kurių atliktas atitinkamas patikimumo patikrinimas, griežtais dalijimosi duomenimis apribojimais ir aukštu saugumo standartu, taikomu saugojimo ir tvarkymo procedūroms.

56

(57)  Taip pat žr. Sprendimo Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), 45 punktą; Sprendimo Lin prieš Commissioner of Police for the Metropolis [2015] EWHC 2484 (QB), 80 punktą.

57

Guriev prieš Community Safety Development (United Kingdom) Ltd

Lin prieš Commissioner of Police for the Metropolis

(58)  Žr. Informacijos komisaro gaires dėl nacionalinio saugumo ir gynybos išimties, kurias galima rasti adresu https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/national-security-and-defence/.

58

(59)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktu pavyzdžiu, jeigu įtariamas teroristas, dėl kurio saugumo tarnyba MI5 atlieka tyrimą, Vidaus reikalų ministerijai pateikė prašymą leisti susipažinti su duomenimis (pvz., dėl to, kad jis dalyvauja ginče su Vidaus reikalų ministerija dėl imigracijos klausimų), gali prireikti užtikrinti, kad duomenų subjektui nebūtų atskleisti jokie duomenys, kuriais MI5 galėjo dalytis su Vidaus reikalų ministerija dėl vykdomų tyrimų, nes tai gali pakenkti slaptiems informacijos šaltiniams, metodams arba būdams ir (arba) padidinti asmens keliamą grėsmę. Tokiomis aplinkybėmis tikėtina, kad 26 straipsnio išimties taikymo riba nebūtų pažeista ir išimtį dėl informacijos neatskleidimo būtų reikalinga taikyti, siekiant apsaugoti nacionalinį saugumą. Tačiau jeigu Vidaus reikalų ministerija taip pat turėjo atitinkamo asmens duomenų, nesusijusių su MI5 tyrimu, ir tą informaciją buvo galima pateikti nesukeliant rizikos pakenkti nacionaliniam saugumui, tuomet nacionalinio saugumo išimtis, nagrinėjant informacijos atskleidimo asmeniui klausimą, nebūtų taikoma. Informacijos komisaras dabar rengia gaires, kaip duomenų valdytojai turėtų naudoti 26 straipsnyje nustatytą išimtį. Gaires tikimasi paskelbti iki 2021 m. kovo mėn. pabaigos.

59

(60)  Specializuotas informacijos bylų teismas buvo įsteigtas tam, kad pagal 1984 m. Duomenų apsaugos aktą nagrinėtų skundus dėl duomenų apsaugos. 2010 m. vykdant Jungtinės Karalystės specializuotų teismų reformą Specializuotas informacijos teismas tapo Pirmosios instancijos specializuoto teismo bendruosius reguliavimo klausimus sprendžiančia kolegija.

60

(61)  Žr. Sprendimą Baker prieš Secretary of State for the Home Department [2001] UKIT NSA2 („
  Baker prieš Secretary of State“).

61

Baker prieš Secretary of State for the Home Department

Baker prieš Secretary of State“).

(62)  Žr. Jungtinės Karalystės BDAR 85 straipsnį ir 2018 m. DAA 2 priedo 5 dalies 26 straipsnio 9 dalį.

62

(63)  Pagal 2018 m. DAA 2 priedo 5 dalies 26 straipsnio 2 dalį išimtis taikoma tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi konkrečiais tikslais (žurnalistikos tikslais arba akademinės, meninės ar literatūrinės saviraiškos tikslais), jeigu asmuo duomenis tvarko tam, kad paskelbtų žurnalistinę, akademinę, meninę arba literatūrinę medžiagą, ir duomenų valdytojas pagrįstai mano, kad tos medžiagos paskelbimas atitiks viešąjį interesą. Nustatydamas, ar paskelbimas atitiks viešąjį interesą, duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į ypatingą viešojo intereso svarbą užtikrinant saviraiškos ir informacijos laisvę. Be to, duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į su atitinkamos informacijos paskelbimu susijusius praktikos kodeksus arba gaires (BBC redakcinės gairės, „Ofcom“ transliavimo kodeksas ir redaktorių praktikos kodeksas). Be to, tam, kad išimtį būtų galima taikyti, duomenų valdytojas privalo pagrįstai manyti, kad atitiktis susijusiai nuostatai būtų nesuderinama su konkrečiais tikslais (2018 m. DAA 2 priedo 26 straipsnio 3 dalis).

63

(64)  Sprendimo NT1 prieš Google [2018] EWHC 799 (QB) 102 punkte aptariama, ar duomenų valdytojas buvo pagrįstai įsitikinęs, kad informacijos atskleidimas atitiko viešąjį interesą ir kad atitinkamų nuostatų laikymasis buvo nesuderinamas su specialiais tikslais. Teismas nurodė, kad 1998 m. Duomenų apsaugos akto 32 straipsnio 1 dalies b ir c punktai turi subjektyvų ir objektyvų aspektą: duomenų valdytojas privalo nustatyti, kad jis buvo įsitikinęs, jog paskelbimas turėtų atitikti viešąjį interesą ir kad šis įsitikinimas buvo objektyviai pagrįstas; duomenų valdytojas privalo nustatyti subjektyvų įsitikinimą, kad nuostatos, kuriai jis nori taikyti išimtį, laikymasis būtų nesuderinamas su atitinkamu specialiu tikslu.

64

NT1 prieš Google

(65)  
  „Pagrįsto įsitikinimo“ patikrinimo taikymo pavyzdys pateiktas Informacijos komisaro sprendime skirti baudą True Visions Productions, priimtame pagal 1998 m. Duomenų apsaugos aktą. Informacijos komisaras sutiko, kad žiniasklaidos duomenų valdytojas buvo subjektyviai įsitikinęs, kad pirmojo duomenų apsaugos principo (sąžiningumas ir teisėtumas) laikymasis buvo nesuderinamas su žurnalistikos tikslais. Tačiau informacijos komisaras nesutiko su tuo, kad šis įsitikinimas buvo objektyviai pagrįstas. Informacijos komisaro sprendimą galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/mpns/2614746/true-visions-productions-20190408.pdf.

65

True Visions Productions

(66)  Remiantis gairėmis, organizacijos privalo paaiškinti, kodėl 1998 m. Duomenų apsaugos akto atitinkamos nuostatos yra nesuderinamos su žurnalistikos tikslais. Visų pirma duomenų valdytojai privalo suderinti žalingą nuostatos laikymosi poveikį, kuris būtų daromas žurnalistikai, su žalingu nuostatos nesilaikymo poveikiu, kuris būtų daromas duomenų subjekto teisėms. Jeigu žurnalistas gali pagrįstai pasiekti savo redakcinius tikslus su DAA nuostatomis suderinamu būdu, jis tai privalo padaryti. Organizacijos privalo turėti galimybę pagrįsti apribojimo taikymą kiekvienai nuostatai, kurios jie nesilaikė. „Duomenų apsauga ir žurnalistika: žiniasklaidos vadovas“, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1552/data-protection-and-journalism-media-guidance.pdf.

66

(67)  Viešojo intereso pavyzdžiai galėtų būti nusikaltimo atskleidimas arba nustatymas, visuomenės sveikatos apsauga arba saugumo užtikrinimas, asmenų arba organizacijų padarytų klaidinančių teiginių atskleidimas arba nekompetentingumo atvejų, darančių poveikį visuomenei, atskleidimas. Žr. OFCOM gaires, kurias galima rasti šiuo adresu: https://www.ofcom.org.uk/__data/assets/pdf_file/0017/132083/Broadcast-Code-Section-8.pdf ir BBC redakcines gaires, kurias galima rasti šiuo adresu: https://www.bbc.com/editorialguidelines/guidelines/privacy.

67

(68)  Žr. Jungtinės Karalystės BDAR 89 straipsnį ir 2018 m. DAA 2 priedo 6 dalies 27 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio 2 dalį.

68

(69)  Šiuo atveju taikomas reikalavimas dėl asmens duomenų tvarkymo pagal Jungtinės Karalystės BDAR 89 straipsnio 1 dalį, papildytą 2018 m. DAA 19 straipsniu.

69

(70)  Žr. (281) – (287)konstatuojamąsias dalis.

70

(71)  Išskyrus Reglamento (ES) 2016/679 48 straipsnį, kurio Jungtinė Karalystė nusprendė neįtraukti į Jungtinės Karalystės BDAR. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikėtų priminti, kad tinkamo apsaugos lygio standartu laikytinas esminio lygiavertiškumo, o ne tapatumo standartas, kaip išaiškino ESTT (Sprendimo Schrems I 73–74 punktai) ir pripažino Europos duomenų apsaugos valdyba („Orientaciniai tinkamumo kriterijai“, p. 3). Todėl, kaip Europos duomenų apsaugos valdyba paaiškino savo dokumente „Orientaciniai tinkamumo kriterijai“, „tikslas – ne atitikti kiekvieną Europos Sąjungos teisės akto punktą, o nustatyti pagrindinius, esmę perteikiančius nagrinėjamo teisės akto reikalavimus“. Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad nors Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje formaliai nėra 48 straipsniui tapačios nuostatos, tą patį poveikį garantuoja kitos teisinės nuostatos ir principai, t. y. kad trečiosios šalies teismo ar administracinės institucijos prašymu asmens duomenys gali būti perduoti į tą trečiąją šalį tik tuo atveju, jei sudarytas tarptautinis susitarimas, kuriuo remiantis atitinkamas trečiosios šalies teismo sprendimas arba administracinis sprendimas pripažįstamas arba vykdomas Jungtinėje Karalystėje arba jei jis vykdomas pagal vieną iš Jungtinės Karalystės BDAR V skyriuje nustatytų mechanizmų. Konkrečiau kalbant, tam, kad galėtų vykdyti užsienio teismo sprendimą, Jungtinės Karalystės teismai privalo turėti galimybę pateikti nuorodą į bendrąją teisę arba statutą, pagal kurį sprendimą leidžiama vykdyti. Tačiau nei bendrojoje teisėje (žr. 1990 m. liepos 11 d. Sprendimą Adams ir kt. prieš Cape Industries Plc., [1990] 2 W.L.R.657), nei kituose įstatymuose nenumatytas užsienio teismo sprendimų, pagal kuriuos reikalaujama perduoti duomenis be tarptautinio susitarimo, vykdymas. Todėl pagal Jungtinės Karalystės teisę, nesant tokio tarptautinio susitarimo, prašymai pateikti duomenis yra nevykdytini. Be to, bet kokiam asmens duomenų perdavimui trečiosioms šalims, be kita ko, užsienio teismo ar administracinės institucijos prašymu, toliau taikomi Jungtinės Karalystės BDAR V skyriuje nustatyti apribojimai, kurie yra identiški atitinkamoms Reglamento (ES) 2016/679 nuostatoms, todėl privaloma remtis vienu iš perdavimo pagrindų, numatytų V skyriuje, laikantis konkrečių jam taikomų sąlygų, kaip nustatyta tame skyriuje.

71

Schrems I

Adams ir kt. prieš Cape Industries Plc.

(72)  Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad valstybės arba tarptautinės organizacijos aprašymas reiškia situaciją, kai būtų reikalinga priimti konkretų arba dalinį sprendimą dėl tinkamumo, kuriame būtų nustatyti konkretūs apribojimai (pvz., tinkamumo taisyklės, susijusios tik su tam tikrų rūšių duomenų perdavimu).

72

(73)  Žr. valstybės sekretoriaus, veikiančio Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamento vardu, ir Informacijos komisaro biuro susitarimo memorandumą dėl Informacijos komisaro vaidmens pagal naują tvarką vertinant Jungtinėje Karalystėje užtikrinamos duomenų apsaugos tinkamumą, kurį galima rasti adresu https://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

73

(74)  Jeigu tokio balsavimo metu būtų gautas pritarimas, taisyklės galiausiai nebeturėtų jokios tolesnės teisinės galios.

74

(75)  Jungtinės Karalystės BDAR paliktos galioti Reglamento (ES) 2016/679 47 straipsnyje nustatytos taisyklės ne tik keičiamos, kad atitiktų vidaus aplinkybes, pvz., nuorodas į kompetentingą priežiūros instituciją pakeičiant nuoroda į informacijos komisarą, 1 dalyje išbraukiant nuorodą į nuoseklumo užtikrinimo mechanizmą ir išbraukiant visą 3 dalį.

75

(76)  Pagal Jungtinės Karalystės BDAR 49 straipsnį duomenis perduoti įmanoma, jeigu įvykdoma viena iš toliau išvardytų sąlygų: a) duomenų subjektas aiškiai sutiko su siūlomu duomenų perdavimu po to, kai buvo informuotas apie galimus tokių perdavimų pavojus duomenų subjektui dėl to, kad nepriimtas sprendimas dėl tinkamumo ir nenustatytos tinkamos apsaugos priemonės; b) duomenų perdavimas yra būtinas duomenų subjekto ir duomenų valdytojo sutarčiai vykdyti arba ikisutartinėms priemonėms, kurių imtasi duomenų subjekto prašymu, įgyvendinti; c) duomenų perdavimas yra būtinas, kad būtų sudaryta arba įvykdyta duomenų subjekto interesais sudaroma duomenų valdytojo ir kito fizinio ar juridinio asmens sutartis; d) duomenų perdavimas yra būtinas dėl svarbių viešojo intereso priežasčių; e) duomenų perdavimas yra būtinas siekiant pareikšti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus; f) duomenų perdavimas yra būtinas, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kitų asmenų interesai, jeigu duomenų subjektas dėl fizinių ar teisinių priežasčių negali duoti sutikimo; g) duomenys perduodami iš registro, kuris pagal vidaus teisę yra skirtas teikti visuomenei informaciją ir kuriuo gali naudotis plačioji visuomenė arba bet kuris asmuo, galintis įrodyti savo teisėtą interesą, tačiau tik tiek, kiek kiekvienu konkrečiu atveju yra įvykdytos vidaus teisėje nustatytos sąlygos dėl susipažinimo su informacija. Be to, jeigu netaikoma nė viena iš pirmiau išvardytų sąlygų, duomenys gali būti perduodami tik jeigu tai nedaroma pakartotinai, perduodami tik kelių duomenų subjektų duomenys, duomenis perduoti būtina siekiant patenkinti įtikinamus teisėtus interesus, kurių siekia duomenų valdytojas ir už kuriuos nėra viršesni duomenų subjekto interesai arba teisės ir laisvės, ir duomenų valdytojas įvertino visas su duomenų perdavimu susijusias aplinkybes ir, remdamasis tuo vertinimu, nustatė tinkamas apsaugos priemones, susijusias su asmens duomenų apsauga.

76

(77)  Jungtinės Karalystės BDAR 111 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad duomenų perdavimas pagal sutartį ar teisinį reikalavimą gali būti atliekamas tik jei tai daroma retkarčiais.

77

(78)  Informacijos komisaro gairės dėl tarptautinių perdavimų, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/international-transfers/#ib7.

78

(79)  Per ilgiausią šešių mėnesių terminą, bet ne vėliau kaip iki 2021 m. birželio 30 d. ši nauja sistema turi būti taikoma atsižvelgiant į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo 782 straipsnį (L 444/14, 2020 m. gruodžio 31 d.) (toliau – ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas), galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=LT.

79

(80)  Prireikus šios nuorodos pakeičiamos nuorodomis į Jungtinės Karalystės institucijas. Pavyzdžiui, pagal 2018 m. DAA 17 straipsnį informacijos komisaras arba Jungtinės Karalystės nacionalinė akreditacijos įstaiga gali suteikti akreditaciją asmeniui stebėti, kaip laikomasi sertifikavimo procedūros, jeigu jis atitinka Jungtinės Karalystės BDAR 43 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

80

(81)  Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinę ataskaitą ir finansines ataskaitas galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

81

(82)  Susitarime dėl valdymo reglamentuojami abiejų subjektų santykiai. Visų pirma pagrindinės DCMS, kaip pagalbinio departamento, pareigos yra: užtikrinti, kad informacijos komisaras gautų tinkamą finansavimą ir pakankamai išteklių; atstovauti informacijos komisaro interesams parlamente ir kituose vyriausybės departamentuose; užtikrinti patikimos nacionalinės duomenų apsaugos sistemos galiojimą ir teikti gaires bei paramą Informacijos komisaro biurui organizaciniais klausimais, pvz., susijusiais su nekilnojamuoju turtu, išperkamąja nuoma ir viešaisiais pirkimais (2018–2021 m. Susitarimas dėl valdymo, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

82

(83)  Valstybės pareigūnų skyrimo valdymo kodeksas, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/578498/governance_code_on_public_appointments_16_12_2016.pdf.

83

(84)  2015–2016 m. Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamento sesijos Bendruomenių Rūmuose antroji ataskaita, galima rasti šiuo adresu: https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

84

(85)  Kreipimasis – tai parlamentui pateiktas prašymas, kuriuo siekiama informuoti monarchą apie parlamento nuomones konkrečiu klausimu.

85

(86)  2018 m. DAA 12 priedo 3 dalies 3 punktas.

86

(87)  2018 m. DAA 137 straipsnis, žr. (17) konstatuojamąją dalį.

87

(88)  2018 m. DAA 137 ir 138 straipsniuose numatytos įvairios apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad nustatyti mokesčiai būtų tinkamo dydžio. Visų pirma 137 straipsnio 4 dalyje išvardijami klausimai, į kuriuos valstybės sekretorius privalo atsižvelgti priimdamas taisykles, kuriose nurodoma suma, kurią privalo sumokėti įvairios organizacijos. Antra, 2018 m. DAA 138 straipsnio 1 dalyje ir 182 straipsnyje valstybės sekretoriui taip pat nustatytas teisinis reikalavimas konsultuotis su informacijos komisaru ir kitais asmenų, kuriems taisyklės gali daryti poveikį, atstovais ir taisykles priimti atsižvelgus į jų nuomones. Be to, pagal 2018 m. DAA 138 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad informacijos komisaras taikomas mokesčių taisykles nuolat peržiūrėtų, be to, jis gali pateikti valstybės sekretoriui pasiūlymus pakeisti taisykles. Galiausiai, išskyrus atvejus, kai taisyklės priimamos siekiant atsižvelgti į padidėjusį mažmeninių kainų indeksą (tokiu atveju, joms bus taikoma neigiama rezoliucijos procedūra), taisyklėms taikoma patvirtinamoji rezoliucijos procedūra ir jos negali būti priimtos tol, kol jų savo rezoliucija nepatvirtino kiekvieni parlamento rūmai.

88

(89)  Susitarime dėl valdymo paaiškinta, kad „valstybės sekretorius gali atlikti mokėjimus informacijos komisarui naudodamas parlamento numatytus pinigus pagal 2018 m. DAA 12 priedo 9 dalį. Pasikonsultavęs su informacijos komisaru, DCMS sumokės Informacijos komisaro biurui atitinkamas sumas (dotaciją pagalbos forma) už informacijos komisaro administracines išlaidas ir funkcijų, susijusių su įvairiomis konkrečiomis užduotimis, vykdymą, įskaitant informacijos laisvę“ (2018–2021 m. susitarimo dėl valdymo 1.12 dalis, žr. 82 išnašą).

89

(90)  Žr. 2018 m. DAA 134 straipsnį.

90

(91)  2018 m. DAA 142 straipsnis (taikomi 2018 m. DAA 143 straipsnyje nustatyti apribojimai).

91

(92)  2018 m. DAA 146 straipsnis (taikomi 2018 m. DAA 147 straipsnyje nustatyti apribojimai).

92

(93)  2018 m. DAA 149–151 straipsniai (taikomi 2018 m. DAA 152 straipsnyje nustatyti apribojimai).

93

(94)  2018 m. DAA 155 straipsnis ir JK BDAR 83 straipsnis.

94

(95)  Tai matyti iš 2018 m. DAA 155 straipsnio 1 dalies, siejamos su 2018 m. DAA 149 straipsnio 2 ir 5 dalimis, ir iš 2018 m. DAA 156 straipsnio 4 dalies, pagal kurią pranešimų apie nuobaudas išdavimas taikant 2018 m. DAA 209 straipsnio 4 dalį ribojamas tik Karūnos turto valdybos ir Karališkųjų rūmų valdytojų atžvilgiu.

95

(96)  Reguliavimo veiksmų politika, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

96

(97)  Įskaitant pažeidimo pobūdį ir rimtumą (atsižvelgiant į atitinkamų duomenų tvarkymo pobūdį, mastą arba tikslą, taip pat į nukentėjusių duomenų subjektų skaičių ir jų patirtos žalos dydį), tyčinį arba netyčinį pažeidimo pobūdį, bet kokius veiksmus, kurių duomenų valdytojas ėmėsi, siekdamas sumažinti duomenų subjektų patirtą žalą, duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atsakomybės laipsnį (atsižvelgiant į duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo įgyvendintas technines ir organizacines priemones), bet kokį atitinkamą ankstesnį duomenų valdytojo ar duomenų tvarkytojo pažeidimą; bendradarbiavimo su komisaru laipsnį, asmens duomenų kategorijas, susijusias su pažeidimu, bet kurias kitas atsakomybę sunkinančias arba švelninančias bylos aplinkybes, pvz., dėl pažeidimo gauta tiesioginė arba netiesioginė finansinė nauda arba išvengtų nuostolių dydis.

97

(98)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinėje ataskaitoje aptariamu laikotarpiu 25 proc. bylų nenustatytas joks pažeidimas, apytiksliai 29 proc. bylų duomenų subjekto buvo prašoma spręsti klausimą iš pradžių kreipiantis į duomenų valdytoją, sulaukti duomenų valdytojo atsakymo arba tęsti dialogą su duomenų valdytoju, apytiksliai 17 proc. bylų pažeidimas apskritai nenustatytas, tačiau duomenų valdytojui buvo duotas patarimas, apie 25 proc. bylų informacijos komisaras nustatė pažeidimą ir pateikė duomenų valdytojui rekomendaciją arba duomenų valdytojo paprašyta imtis tam tikrų veiksmų, apie 3 proc. bylų buvo nustatyta, kad skundas nepatenka į Reglamento (ES) 2016/679 taikymo sritį, o apytiksliai 1 proc. bylų buvo perduotos kitai duomenų apsaugos institucijai, priklausančiai Europos duomenų apsaugos valdybos sistemai.

98

(99)  Informacijos komisaras tuos tyrimus gali inicijuoti remdamasis iš įvairių šaltinių, įskaitant pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus, kitų Jungtinės Karalystės valdžios institucijų arba užsienio duomenų apsaugos institucijų perduotus dokumentus ir fizinių asmenų arba pilietinės visuomenės organizacijų skundus, gauta informacija.

99

(100)  Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinė ataskaita ir finansinės ataskaitos (žr. 81išnašą).

100

(101)  Remiantis ankstesne 2018–2019 m. laikotarpio metine ataskaita, informacijos komisaras ataskaitiniu laikotarpiu pagal 1998 m. DAA priėmė 22 pranešimus apie nuobaudą, kuriais iš viso skirta 3 010 610 GBP baudų, įskaitant dvi baudas po 500 000 GBP (t. y. didžiausia leistina baudos suma pagal 1998 m. DAA). 2018 m. informacijos komisaras po „Cambridge Analytica“ atskleistos informacijos visų pirma visų pirma atliko duomenų analitikos naudojimo politiniais tikslais tyrimą. Atlikus tyrimą, buvo parengta politikos ataskaita, rekomendacijų rinkinys, „Facebook“ skirta 500 000 GBP bauda, o Kanados duomenų tarpininkui įteiktas vykdymo pranešimas, kuriame įmonei liepiama ištrinti turimus duomenis apie Jungtinės Karalystės piliečius ir gyventojus (žr. Informacijos komisaro 2018–2019 m. metinę ataskaitą ir finansines ataskaitas, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf).

101

(102)  Vykdymo veiksmų, kurių buvo imtasi, santrauka pateikiama informacijos komisaro svetainėje, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/action-weve-taken/enforcement/.

102

(103)  2018 m. DAA 170 straipsnis.

103

(104)  2018 m. DAA 171 straipsnis.

104

(105)  2018 m. DAA 119 straipsnis.

105

(106)  2018 m. DAA 144 ir 148 straipsniai.

106

(107)  2018 m. DAA 117 straipsnis.

107

(108)  Kolegija privalo teikti rekomendacijas teisėjams ir juos mokyti. Ji taip pat nagrinėja duomenų subjektų skundus, susijusius su bendrosios kompetencijos teismų, specializuotų teismų ir fizinių asmenų, vykdančių teismines funkcijas, tvarkomais asmens duomenimis. Kolegija siekia suteikti priemones, kuriomis būtų galima išspręsti bet kurį skundą. Jeigu skundo pateikėjas nebuvo patenkintas kolegijos sprendimu ir pateikė papildomus įrodymus, kolegija gali pakartotinai nagrinėti jo skundą. Pati kolegija finansinių sankcijų neskiria, tačiau jeigu ji mano, kad buvo padarytas pakankamai šiurkštus 2018 m. DAA pažeidimas, ji bylą gali perduoti Teisėjų elgesio tyrimo biurui (angl. JCIO), kuris išnagrinės skundą. Jeigu skundas tenkinamas, sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis pareigūno atžvilgiu, priima lordas kancleris arba vyriausiasis teisėjas (jo vardu deleguotas arba vyresnysis teisėjas). Tai galėtų būti (pagal griežtumą): oficialus patarimas, oficialius įspėjimas ir papeikimas, ir galiausiai pašalinimas iš pareigų. Jeigu fizinis asmuo nepatenkintas tuo, kaip JCIO išnagrinėjo skundą, jis gali toliau skųstis Teisėjų skyrimo ir elgesio ombudsmenui (žr. https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Ombudsmenas turi įgaliojimus prašyti JCIO iš naujo ištirti skundą ir gali pasiūlyti skundo pateikėjui sumokėti kompensaciją, jeigu mano, kad dėl netinkamo administravimo jis patyrė žalą.

108

(109)  Lordo vyriausiojo teisėjo ir vyriausiojo specializuotų teismų pirmininko pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice

109

(110)  Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://judiciaryni.uk/data-privacy.

110

(111)  Škotijos bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice

111

(112)  Už duomenų priežiūrą atsakingas teisėjas teikia teisėjams rekomendacijas ir tiria pažeidimus ir (arba) skundus, susijusius su teismų arba fizinių asmenų, kurie veikia turėdami teisminius įgaliojimus, tvarkomais asmens duomenimis.

112

(113)  Jeigu manoma, kad skundas arba pažeidimas yra rimtas, jis pagal Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą skundų nagrinėjimo praktikos kodeksą perduodamas toliau tirti teisminių skundų pareigūnui. Išnagrinėjus tokį skundą: tolesnių veiksmų apskritai gali būti nesiimama, gali būti duodamas patarimas arba skiriamas mentorius, įteikiamas neoficialus įspėjimas, oficialus įspėjimas, galutinis įspėjimas, nustatomi praktikos apribojimai arba byla perduodama specializuotam statutinių pareigūnų teismui. Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą skundų nagrinėjimo praktikos kodeksą galima rasti šiuo adresu: https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028%20Feb%2013%20%28Final%29%20updated%20with%20new%20comp..__1.pdf

113

(114)  Bet kurį pagrįstą skundą tiria duomenų priežiūros teisėjas ir jis perduodamas lordui pirmininkui, kuris turi įgaliojimus pateikti patarimą, oficialų įspėjimą arba papeikimą, jei, jo manymu, tai yra būtina (lygiavertės taisyklės taikomos specializuoto teismo nariams ir jas galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

114

(115)  Jungtinės Karalystės BDAR 77 straipsnis.

115

(116)  2018 m. DAA 166 straipsnyje konkrečiai nurodyti šie atvejai: a) komisaras nesiima tinkamų veiksmų, kad reaguotų į skundą, b) komisaras nepateikia skundo pateikėjui informacijos apie skundo nagrinėjimo eigą arba rezultatą prieš pasibaigiant 3 mėnesių terminui, kuris pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kurią komisaras gavo skundą, arba c) jeigu komisaras, per tą terminą nebaigęs nagrinėti skundo, nepateikia skundo pateikėjui tokios informacijos per paskesnį 3 mėnesių terminą.

116

(117)  Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 2 dalis ir 2018 m. DAA 166 straipsnis.

117

(118)  Jungtinės Karalystės BDAR 78 straipsnio 1 dalis ir 2018 m. DAA 162 straipsnis.

118

(119)  1998 m. Žmogaus teisių akto 7 straipsnio 1 dalis. Pagal 7 straipsnio 7 dalį laikoma, kad asmuo yra neteisėto veiksmo auka, jeigu jis tapo auka pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 34 straipsnį ir dėl to veiksmo buvo pradėta byla Europos Žmogaus Teisių Teisme.

119

(120)  1998 m. Žmogaus teisių akto 8 straipsnio 1 dalis.

120

(121)  Žr. Sprendimo Schrems II, 174–175 punktus ir juose minimą jurisprudenciją. Dėl valstybių narių valdžios institucijų galimybės susipažinti taip pat žr. Sprendimo Privacy International, C-623/17, ECLI:EU:C:2020:790, 65 punktą ir Sprendimo La Quadrature du Net ir kt., C-511/18, C-512/18 ir C-520/18 ,ECLI:EU:C:2020:791, 175 punktą.

121

Schrems II

Privacy International,

La Quadrature du Net ir kt.,

(122)  Žr. Sprendimo Schrems II 176 ir 181 punktus ir juose minimą jurisprudenciją. Dėl valstybių narių valdžios institucijų galimybės susipažinti taip pat žr. Sprendimo Privacy International 68 punktą ir Sprendimo La Quadrature du Net ir kt. 132 punktą.

122

Schrems II

Privacy International

La Quadrature du Net ir kt.

(123)  Žr. Sprendimo Schrems II 176 punktą. Dėl valstybių narių valdžios institucijų galimybės susipažinti taip pat žr. Sprendimo Privacy International 68 punktą ir Sprendimo La Quadrature du Net ir kt. 132 punktą.

123

Schrems II

Privacy International

La Quadrature du Net ir kt.

(124)  Žr. Sprendimo Schrems II 179 punktą.

124

Schrems II

(125)  Žr. Sprendimo Schrems II 181–182 punktus.

125

Schrems II

(126)  Žr. Sprendimo Schrems I 95 punktą ir Sprendimo Schrems II 194 punktą. Šiuo atžvilgiu ESTT visų pirma pažymėjo, kad Pagrindinių teisių chartijos straipsnio 47 straipsnio, kuriame garantuojama teisė į veiksmingą teisinę gynybą nepriklausomame ir nešališkame teisme, laikymasis yra „svarbus užtikrinant Sąjungos teisėje reikalaujamą apsaugos lygį [ir jo] laikymąsi Komisija turi konstatuoti prieš priimdama sprendimą dėl tinkamumo pagal [Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnio 1 dalį“ (Sprendimo Schrems II 186 punktas).

126

Schrems I

Schrems II

Schrems II

(127)  1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnis.

127

(128)  Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Klass ir kt. prieš Vokietiją, paraiškos Nr. 5029/71, 17–51 punktai.

128

Klass ir kt. prieš Vokietiją

(129)  Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Kennedy prieš Jungtinę Karalystę, paraiškos Nr. 26839/05 (toliau – Kennedy), 167 ir 190 punktai.

129

Kennedy prieš Jungtinę Karalystę

Kennedy

(130)  Daugiau informacijos apie Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos perkėlimą į Jungtinės Karalystės teisę priimant 1998 m. Žmogaus teisių aktą, taip pat apie 108-ąją konvenciją žr. (9)konstatuojamąją dalį.

130

(131)  Panašiai, pagal 108+ konvencijos 11 straipsnį tam tikrų konkrečių Konvencijoje nustatytų teisių ir pareigų apribojimai, susiję su nacionaliniu saugumu arba prevencija, nusikalstamų veikų tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu už jas bei baudžiamųjų sankcijų vykdymu, yra leistini tik jeigu toks apribojimas nustatytas įstatyme, juo paisoma esminių pagrindinių teisių ir laisvių, ir jis yra būtina ir proporcinga priemonė demokratinėje visuomenėje. Duomenų tvarkymo nacionalinio saugumo ir gynybos tikslais veiklai taip pat turi būti taikoma nepriklausoma ir veiksminga peržiūra ir priežiūra pagal atitinkamos Konvencijos susitariančiosios šalies vidaus teisės aktus.

131

(132)  2018 m. DAA 31 straipsnis.

132

(133)  Prie 7 priede išvardytų kompetentingų institucijų priskiriamos ne tik policijos pajėgos, bet ir visi Jungtinės Karalystės vyriausybės ministerijų departamentai ir kitos tyrimų funkcijas vykdančios institucijos (pvz., Jos Didenybės mokesčių ir muitų komisaras, Velso mokesčių institucija, Konkurencijos ir rinkų institucija, Jos Didenybės žemės registras ir Nacionalinė nusikaltimų agentūra), prokuratūros tarnybos, kitos baudžiamojo teisingumo tarnybos ir kitos teisėsaugos veiklą vykdančios įstaigos ar organizacijos.

133

(134)  2018 m. DAA 30 straipsnio 2 dalis.

134

(135)  2018 m. DAA 35 straipsnis.

135

(136)  2018 m. DAA 36 straipsnis.

136

(137)  2018 m. DAA 37 straipsnis.

137

(138)  2018 m. DAA 38 straipsnis.

138

(139)  2018 m. DAA 39 straipsnis.

139

(140)  2018 m. DAA 40 straipsnis.

140

(141)  2018 m. DAA 44 straipsnis.

141

(142)  2018 m. DAA 45 straipsnis.

142

(143)  2018 m. DAA 46 ir 47 straipsniai.

143

(144)  2018 m. DAA 49 ir 50 straipsniai.

144

(145)  2018 m. DAA 56–65 straipsniai.

145

(146)  2018 m. DAA 66 straipsnis.

146

(147)  2018 m. DAA 67–68 straipsniai.

147

(148)  2018 m. DAA 69-71 straipsniai.

148

(149)  2018 m. DAA 67–68 straipsniai.

149

(150)  2018 m. DAA 3 dalies 5 skyrius.

150

(151)  Pagal 2018 m. DAA 86 straipsnio 6 dalį, siekiant nustatyti, ar duomenys tvarkomi sąžiningai ir skaidriai, būtina atsižvelgti į jų gavimo metodą. Šia prasme sąžiningumo ir skaidrumo reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu duomenys gaunami iš asmens, kuris yra teisėtai įgaliotas juos teikti arba jis teisėtai tai privalo daryti.

151

(152)  Pagal 2018 m. DAA 87 straipsnį duomenų tvarkymo tikslai turi būti konkretūs, aiškūs ir teisėti. Duomenų negalima tvarkyti su tikslais, kuriais jie buvo surinkti, nesuderinamu būdu. Pagal 2018 m. DAA 87 straipsnio 3 dalį toliau suderintai asmens duomenis galima leisti tvarkyti tik jeigu duomenų valdytojui pagal įstatymą leidžiama tuo tikslu tvarkyti duomenis ir duomenis tvarkyti yra būtina ir proporcinga atsižvelgiant į tą kitą tikslą. Duomenų tvarkymas turėtų būti laikomas suderinamu, jeigu duomenys tvarkomi archyvavimo tikslais atsižvelgiant į viešąjį interesą, mokslinių arba istorinių tyrimų arba statistiniais tikslais ir jei tokiam tvarkymui taikomos tinkamos apsaugos priemonės (2018 m. DAA 87 straipsnio 4 dalis).

152

(153)  Asmens duomenys turėtų būti tinkami, aktualūs ir nepertekliniai (2018 m. DAA 88 straipsnis).

153

(154)  Asmens duomenys turėtų būti tikslūs ir nauji (2018 m. DAA 89 straipsnis).

154

(155)  Asmens duomenys neturėtų būti saugomi ilgiau, nei to reikia (2018 m. DAA 90 straipsnis).

155

(156)  Pagal šeštąjį duomenų apsaugos principą duomenų tvarkymo metodai turi apimti tinkamas apsaugos nuo rizikos, kylančios dėl asmens duomenų tvarkymo, priemones. Rizika (be kita ko) apima atsitiktinę arba neteisėtą prieigą prie asmens duomenų, jų sunaikinimą, praradimą, naudojimą, keitimą arba atskleidimą (2018 m. DAA 91 straipsnis). Pagal 107 straipsnį taip pat reikalaujama, kad 1) kiekvienas duomenų valdytojas būtinai įgyvendintų tinkamas saugumo priemones, proporcingas rizikai, kylančiai dėl asmens duomenų tvarkymo, ir 2) automatizuoto duomenų tvarkymo atveju kiekvienas duomenų valdytojas ir kiekvienas duomenų tvarkytojas įgyvendintų rizikos vertinimu pagrįstas prevencines arba rizikos mažinimo priemones.

156

(157)  2018 m. DAA 86 straipsnio 2 dalies b punktas ir 10 priedas.

157

(158)  2018 m. DAA 4 dalies 3 skyrius, visų pirma: teisę susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti ir ištrinti, teisę nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi, įsikišti į automatizuotą sprendimų priėmimą ir teisę būti informuotam apie sprendimų priėmimą. Be to, duomenų valdytojas privalo suteikti duomenų subjektui informacijos apie jo asmens duomenų tvarkymą. Kaip paaiškinta Informacijos komisaro gairėse dėl žvalgybos tarnybų atliekamo duomenų tvarkymo, asmenys gali naudotis visomis savo teisėmis (įskaitant prašymą ištaisyti duomenis) pateikdami skundą Informacijos komisarui arba kreipdamiesi į teismą (žr. Informacijos komisaro gairėse dėl žvalgybos tarnybų atliekamo duomenų tvarkymo, kurias galima rasti adresu https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-intelligence-services-processing/).

158

(159)  2018 m. DAA 103 straipsnis.

159

(160)  2018 m. DAA 109 straipsnis. Asmens duomenų perdavimai tarptautinėms organizacijoms arba į valstybes už Jungtinės Karalystės ribų yra įmanomi, jeigu duomenų perdavimas yra būtina ir proporcinga priemonė duomenų valdytojui vykdant teisės aktuose nustatytas funkcijas arba kitais konkrečiuose 1989 m. Saugumo žvalgybos akto ir 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto straipsniuose nustatytais tikslais.

160

(161)  Informacijos komisaro gairės, žr. 158 išnašą.

161

2018 m. DAA 30 straipsnis ir 7 priedas.

(162)  2018 m. DAA 110 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kurioms nuostatoms leidžiama taikyti išimtį. Šios nuostatos yra duomenų apsaugos principai (išskyrus teisėtumo principą), duomenų subjekto teisės, pareiga informuoti informacijos komisarą apie duomenų saugumo pažeidimą, informacijos komisaro įgaliojimai atlikti patikrinimus laikantis tarptautinių įpareigojimų, tam tikri informacijos komisaro vykdymo užtikrinimo įgaliojimai, nuostatos, kuriomis už tam tikrus duomenų apsaugos pažeidimus taikoma baudžiamoji atsakomybė, ir nuostatos, susijusios su specialiais duomenų tvarkymo tikslais, pvz., žurnalistikos, akademiniais arba meniniais tikslais.

162

(163)  Žr. Baker prieš Secretary of State, žr. 61išnašą.

163

Baker prieš Secretary of State

(164)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinio saugumo duomenų apsaugos ir tyrimo įgaliojimų sistema“, , p. 15–16 (žr. 31išnašą). Taip pat žr. Sprendimą Baker prieš Secretary of State (žr. 61 išnašą), kuriame teismas panaikino vidaus reikalų sekretoriaus išduotą nacionalinį saugumo sertifikatą ir pritarė nacionalinio saugumo išimties taikymui, motyvuodamas tuo, kad nebuvo jokios priežasties numatyti bendrą pareigos atsakyti į prašymus leisti susipažinti su duomenimis išimtį ir kad leidimas taikyti tokią išimtį visomis aplinkybėmis, neatlikus kiekvieno atvejo analizės, viršija tai, kas būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

164

Baker prieš Secretary of State

(165)  Žr. Informacijos komisaro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos bendruomenės susitarimo memorandumą, pagal kurį „Informacijos komisaras, gavęs duomenų subjekto skundą, įsitikina, kad klausimas buvo išnagrinėtas teisingai ir, kai taikytina, kad bet kokia išimtis buvo taikoma tinkamai“. Informacijos komisaro biuro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos bendruomenės susitarimo memorandumo 16 punktas, galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf.

165

(166)  2018 m. DAA panaikinta galimybė sertifikatus išduoti pagal 1998 m. Duomenų apsaugos akto 28 straipsnio 2 dalį. Tačiau galimybė išduoti sertifikatus pagal „seną tvarką“ vis dar egzistuoja, nes taikant 1998 m. aktą iškilo istorinis iššūkis (žr. 2018 m. DAA 20 priedo 5 dalies 17 punktą). Vis dėlto tokia galimybė, panašu, taikoma itin retai, tik tam tikrais atvejais: pavyzdžiui, jei duomenų subjektas užginčija nacionalinio saugumo išimties taikymą, kai duomenis tvarko valdžios institucija, tą daranti pagal 1998 m. aktą. Pažymėtina, kad tokiais atvejais bus taikomas visas 1998 m. DAA 28 straipsnis, įskaitant galimybę duomenų subjektui užginčyti sertifikato galiojimą teisme.

166

(167)  Jungtinės Karalystės gairės dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. duomenų apsaugos aktą, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktu išaiškinimu, nors sertifikatas yra svarus įrodymas, kad dėl jame aprašytų duomenų arba duomenų tvarkymo taikoma išimtis, juo nepanaikinamas reikalavimas duomenų valdytojui išnagrinėti, ar esama poreikio kiekvienu konkrečiu atveju remtis išimtimi.

167

(168)  Pagal 2018 m. DAA 130 skyrių informacijos komisaras gali nuspręsti neskelbti sertifikato teksto ar jo dalies, jei tai prieštarautų nacionalinio saugumo interesams, viešajam interesui arba galėtų kelti pavojų kurio nors asmens saugumui. Tačiau tokiais atvejais informacijos komisaras paskelbia, kad sertifikatas buvo išduotas.

168

(169)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 15 dalis, žr. 167išnašą.

169

(170)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 5 dalis, žr. 167išnašą.

170

(171)  Žr. 164 išnašą.

171

(172)  2018 m. DAA 102 straipsnyje nustatyta, kad duomenų valdytojas turi gebėti įrodyti, kad laikėsi 2018 m. DAA. Tai reiškia, kad žvalgybos tarnyba turėtų įrodyti informacijos komisarui, kad, remdamasi išimtimi, ji išnagrinėjo konkrečias bylos aplinkybes. Informacijos komisaras taip pat skelbia nacionalinio saugumo sertifikatų registrą, skelbiamas šiuo adresu: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

172

(173)  Aukštesnysis specializuotas teismas turi kompetenciją nagrinėti skundus dėl žemesnės instancijos administracinių specializuotų teismų priimtų sprendimų ir specialią kompetenciją nagrinėti tiesioginius skundus dėl tam tikrų vyriausybės įstaigų sprendimų.

173

(174)  2018 m. DAA 111 straipsnio 3 dalis.

174

(175)  2018 m. DAA 111 straipsnio 5 dalis.

175

(176)  Sprendime Baker prieš Secretary of State (žr. 61 išnašą) specializuotas informacinis teismas panaikino vidaus reikalų sekretoriaus išduotą nacionalinį saugumo sertifikatą, motyvuodamas tuo, kad nebuvo jokios priežasties numatyti bendrą pareigos atsakyti į prašymus leisti susipažinti su duomenimis išimtį ir kad leidimas taikyti tokią išimtį visomis aplinkybėmis, neatlikus kiekvieno atvejo analizės, viršija tai, kas būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

176

Baker prieš Secretary of State

(177)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 25 dalis, žr. 167išnašą.

177

(178)  Tai yra: i) 4 dalies duomenų apsaugos principai, išskyrus duomenų tvarkymo teisėtumo reikalavimą pagal pirmąjį principą ir tai, kad duomenų tvarkymas turi atitikti vieną iš 9 ir 10 prieduose nustatytų sąlygų; ii) duomenų subjektų teisės ir iii) pareigos, susijusios su informacijos komisaro informavimu apie saugumo pažeidimus.

178

(179)  2018 m. DAA 4 dalyje nustatyta teisinė sistema, taikoma visų rūšių žvalgybos agentūrų vykdomam asmens duomenų tvarkymui (ne tik nacionalinio saugumo užduočių vykdymui). Todėl 4 dalis taip pat taikoma tais atvejais, kai žvalgybos agentūros duomenis tvarko, pavyzdžiui, žmogiškųjų išteklių valdymo tikslais, bylinėdamosi arba vykdydamos viešuosius pirkimus. 11 priede išvardyti apribojimai iš esmės taikytini tokiomis kitomis aplinkybėmis. Pavyzdžiui, bylinėjantis su darbuotoju gali būti taikomas apribojimas „teismo proceso“ tikslais, o viešųjų pirkimų atveju gali būti taikomas apribojimas „derybų“ tikslais ir pan. Į tai atsižvelgta ir Informacijos komisaro gairėse dėl žvalgybos tarnybų vykdomo duomenų tvarkymo, kuriose pateikiamas pavyzdys, kad 11 priede nustatytus apribojimus galima taikyti žvalgybos agentūros ir buvusio darbuotojo, pateikusio su darbu susijusius reikalavimus, derybose dėl susitarimo (žr. 161 išnašą). Taip pat reikėtų pažymėti, kad tais pačiais apribojimais pagal 2018 m. DAI 2 dalies 2 priedą gali naudotis ir kitos valdžios institucijos.

179

(180)  Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės aiškinamajame dokumente, pagal informacijos kategorijas taikomos šios išimtys: i) informacija apie Karališkųjų apdovanojimų ir titulų suteikimą; ii) profesinės paslapties apsauga; iii) konfidencialaus darbo, mokymo ar švietimo sąlygos ir iv) egzaminų darbai ir įvertinimai. „Žalos prielaida“ pagrįstos išimtys yra susijusios su šiais klausimais: i) nusikaltimų prevencija arba išaiškinimu; nusikaltėlių sulaikymu ir baudžiamuoju persekiojimu; ii) parlamento narių imunitetu; iii) teismo procesu; iv) Karališkųjų ginkluotųjų pajėgų kovos veiksmingumu; v) Jungtinės Karalystės ekonomine gerove; vi) derybomis su duomenų subjektu; vii) moksliniais arba istoriniais tyrimais arba statistiniais tikslais; viii) archyvavimu viešojo intereso labui. Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 13, žr. 31 išnašą.

180

(181)  Atrodo, kad tinkamumo scenarijaus atveju sutikimo naudojimas nėra reikšmingas, nes perdavimo atveju Jungtinės Karalystės institucija tiesiogiai nerenka ES duomenų subjekto duomenų, remdamasi sutikimu.

181

(182)  Dėl atitinkamo teisinio pagrindo žr. 1984 m. pagal Policijos aktą priimto etikos kodekso (Anglija ir Velsas) 8 ir tolesnius straipsnius, 1989 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų orderio (Šiaurės Airija) 10 ir tolesnius straipsnius, o Škotijoje jis išduodamas pagal bendrąją teisę (žr. 2016 m. Baudžiamojo teisingumo akto (Škotija) 46 straipsnį) ir Baudžiamosios teisės aktų (konsoliduoto įstatymo) 23B straipsnį (Škotija). Po arešto išduodamo kratos orderio teisinis pagrindas yra 1984 m. pagal Policijos aktą priimto etikos kodekso (Anglija ir Velsas) 18 straipsnis, 1989 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų orderio 20 ir tolesni straipsniai (Šiaurės Airija), o Škotijoje jis išduodamas pagal bendrąją teisę (žr. 2016 m. Baudžiamojo teisingumo akto (Škotija) 46 straipsnį). Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad kratos orderius išduoda teismas tyrimą atliekančio pareigūno prašymu. Pagal šiuos orderius pareigūnui leidžiama patekti į patalpas ieškant tyrimui svarbių įrodymų arba asmenų; vykdant orderį dažnai prireiks policijos konsteblio pagalbos.

182

(183)  Jeigu tyrimas yra susijęs su pinigų plovimu (įskaitant konfiskavimo ir civilinio išieškojimo procedūras), atitinkamas teisinis pagrindas prašymui dėl įrodymų pateikimo orderio yra 2002 m. Nusikalstamu būdu įgytų pajamų akto 345 ir kt. straipsniai Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos atveju ir 380 ir kt. straipsniai Škotijos atveju. Jeigu tyrimas yra susijęs su kitais klausimais nei pinigų plovimas, prašymą išduoti įrodymų pateikimo orderį galima pateikti pagal 1984 m. PACE 1 priedo 9 straipsnį Anglijos ir Velso atveju ir 1989 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų orderio (Šiaurės Airija) 10 ir kt. straipsnius Šiaurės Airijos atveju. Škotijoje jis gaunamas pagal bendrąją teisę (žr. 2016 m. Baudžiamosios teisėsaugos (Škotija) akto 46 straipsnį ir Baudžiamojo įstatymo (Škotija) (suvestinė redakcija) 23B straipsnį. Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad pagal įrodymų pateikimo orderį reikalaujama, kad jame nurodytas asmuo pateiktų savo turimus arba disponuojamus įrodymus arba leistų su jais susipažinti (žr. 1984 m. PACE 1 priedo 4 dalį).

183

(184)  Pavyzdžiui, 1984 m. PACE 8 ir 18 straipsniuose nustatyti įgaliojimai konfiskuoti ir laikyti bet kurį daiktą, dėl kurio buvo išduotas kratos orderis.

184

(185)  Pavyzdžiui, PACE 8 ir 18 straipsniuose atitinkamai reglamentuojami taikos teisėjo įgaliojimai išduoti orderį ir policijos pareigūno įgaliojimai atlikti kratą namuose. Pirmuoju atveju (8 straipsnis) prieš išduodamas orderį, taikos teisėjas pirmiausia privalo įsitikinti, kad esama pagrįstų priežasčių manyti, kad: i) buvo padarytas įtariamas nusikaltimas; ii) patalpose yra įrodymų, kurie gali būti labai vertingi (patys savaime arba kartu su kitais įrodymais) tiriant nusikalstamą veiką; iii) tikėtina, kad tai bus svarbūs įrodymai; iv) jų nesudaro arba juose nėra daiktų, kuriems taikoma teisinė privilegija, nerinktinų įrodymų išimtis arba tai yra specialūs procesiniai įrodymai, ir v) be orderio patekti į patalpas nebūtų įmanoma. Antruoju atveju pagal 18 straipsnį policijos pareigūnui leidžiama atlikti kratą asmens, kuris buvo areštuotas dėl įtariamo nusikaltimo, patalpose ieškant kitų įrodymų nei tie, kuriems taikoma teisinė privilegija, jeigu policijos pareigūnai pagrįstai įtaria, kad patalpose esama įrodymų, susijusių su nusikaltimu arba kitu panašiu ar susijusiu įtariamu nusikaltimu. Atliekant tokią kratą turi būti ieškoma tik tokių įrodymų, be to, ją raštu privalo sankcionuoti ne žemesnio nei inspektoriaus rango policijos pareigūnas, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina tiriant nusikaltimą. Tokiu atveju pareigūną, kurio rangas ne žemesnis nei inspektorius, būtina kuo greičiau ir, kai tik tai įmanoma, informuoti apie atliktą kratą. Kratos pagrindai ir ieškomų įrodymų pobūdis turi būti protokoluojami. Be to 1984 m. PACE 15 ir 16 straipsniuose nustatytos įstatymuose įtvirtintos apsaugos priemonės, kurias reikia naudoti kreipiantis dėl kratos orderio. 15 straipsnyje konkrečiai nurodyta, kad kratos orderiui taikomi reikalavimai (įskaitant konsteblio teikiamo prašymo turinį ir tai, kad orderyje, be kita ko, būtina nurodyti teisės aktą, kuriuo remiantis jis išduodamas, ir, kiek tai įmanoma, nurodomi ieškomi daiktai bei asmenys ir patalpos, kuriose turi būti atlikta krata). 16 straipsnyje reglamentuojama kratos atlikimo tvarka (pvz., 16 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad kratą atliekantis pareigūnas įteikia gyventojui orderio kopiją; pagal 16 straipsnio 11 dalį reikalaujama, kad įvykdytas orderis būt saugomas 12 mėnesių; 16 straipsnio 12 dalyje nustatyta gyventojo teisė per tą laikotarpį patikrinti orderį, jei jis to nori). Šie straipsniai padeda užtikrinti atitiktį EŽTK 8 straipsniui (žr., pvz., Sprendimo Kent Pharmaceuticals prieš Director of the Serious Fraud Office [2002] EWHC 3023 (QB) [30] punktą, Lord Woolf CJ). Jeigu šių apsaugos priemonių nepaisoma, krata gali būti paskelbta neteisėta (pvz., Sprendimas R (Brook) prieš Preston Crown Court [2018] EWHC 2024 (Admin), [2018] ACD 95; Sprendimas R (Superior Import / Export Ltd) prieš Revenue and Customs Commissioners [2017] EWHC 3172 (Admin), [2018] Lloyd’s Rep FC 115, ir Sprendimas R (F) prieš Blackfriars Crown Court [2014] EWHC 1541 (Admin)). 1984 m. PACE 15 ir 16 straipsnius papildo PACE B kodeksas, t. y. praktikos kodeksas, kuriuo reglamentuojami policijos įgaliojimai atlikti kratą patalpose.

185

Kent Pharmaceuticals prieš Director of the Serious Fraud Office

R (Brook) prieš Preston Crown Court

R (Superior Import / Export Ltd) prieš Revenue and Customs Commissioners

R (F) prieš Blackfriars Crown Court

(186)  Pavyzdžiui, pagal 2002 m. Nusikalstamu būdu įgytų pajamų aktą išduodant įrodymų pateikimo orderį reikia nurodyti ne tik pagrįstas priežastis, kad būtų įvykdytos Nusikalstamu būdu įgytų pajamų akto 346 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos, bet ir pagrįstas priežastis, kad asmuo disponuoja konkrečiais nurodytais įrodymais arba juos kontroliuoja, ir kad tikėtina, jog tie įrodymai turės esminę vertę. Be to, kitas reikalavimas, taikomas išduodant įrodymų pateikimo orderį, yra susijęs su pagrįstomis priežastimis manyti, kad įrodymų pateikimas arba leidimas su jais susipažinti atitinka viešąjį interesą, atsižvelgiant į a) naudą tyrimui, jeigu įrodymai būtų gauti, ir b) aplinkybes, iš kurių, kaip nurodyta prašyme, matyti, kad asmuo disponuoja įrodymais, kuriuose yra jų informacija, arba juos kontroliuoja. Panašiai, teismas, kuris pagal 1984 m. PACE 1 priedą nagrinėja prašymą išduoti įrodymų pateikimo orderį, privalo įsitikinti, kad įvykdytos konkrečios sąlygos. Visų pirma PACE 1 priede nustatyti du atskiri alternatyvūs sąlygų rinkiniai ir vieno iš šių rinkinių sąlygos turi būti įvykdytos prieš teisėjui išduodant įrodymų pateikimo orderį. Pagal pirmąjį rinkinį reikalaujama, kad teismas turėtų pagrįstų priežasčių manyti, kad i) buvo padarytas įtariamas nusikaltimas; ii) įrodymų, išskyrus nerinktinus įrodymus, patalpoje ieškoma taikant specialią procedūrą; iii) tikėtina, kad jie turės esminę vertę tyrimui, nesvarbu, patys savaime ar kartu su kitais įrodymais; iv) ir tikėtina, kad tai bus svarbūs įrodymai; v) kiti įrodymų gavimo būdai buvo išbandyti arba jų nebuvo bandyta taikyti, nes jie nebūtų sėkmingi, ir, vi) įvertinus tyrimo ir aplinkybių, kuriomis asmuo disponuoja įrodymais, naudą, įrodymų pateikimas arba leidimas su jais susipažinti atitinka viešąjį interesą. Pagal antrąjį sąlygų rinkinį reikalaujama: i) kad įrodymai būtų patalpose ir kad jiems būtų taikoma speciali procedūra arba kad tai būtų nerinktini įrodymai; ii) jeigu dėl įrodymų nenustatytas draudimas atlikti kratas, remiantis teisės aktais, priimtais iki PACE, taikomais specialiai procedūrai, nerinktiniems įrodymams arba įrodymams, kuriems taikoma teisinė privilegija, dėl įrodymų būtų galima išduoti kratos orderį ir iii) taip elgtis būtų buvę tinkama.

186

(187)  Teisminė peržiūra – tai teisminė procedūra, kurią taikant valdžios sprendimus galima ginčyti Aukštajame Teisme. Teismai peržiūri ginčijamą sprendimą ir nusprendžia, ar galima pagrįstai teigti, kad sprendimas turi teisinių trūkumų, atsižvelgiant į viešosios teisės koncepcijas / principus. Pagrindiniai teisminės peržiūros pagrindai yra neteisėtumas, neracionalumas, procedūriniai pažeidimai, teisėti lūkesčiai ir žmogaus teisės. Po sėkmingos teisminės peržiūros teismas priima nutartį dėl skirtingų teisių gynimo priemonių; dažniausiai tai būna nutartis dėl anuliavimo (kuria panaikinamas arba anuliuojamas pradinis sprendimas, t. y. sprendimas išduoti kratos orderį), kai kuriomis aplinkybėmis taip pat gali būti priteisiama finansinė kompensacija. Papildomos informacijos apie teisminę peržiūrą Jungtinėje Karalystėje galima rasti Vyriausybės teisės departamento leidinyje „Judge Over Your Shoulder – a guide to good decision-making“, skelbiama šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/746170/JOYS-OCT-2018.pdf.

187

(188)  2018 m. Jungtinės Karalystės DAA 36 straipsnio 1 dalis.

188

(189)  2018 m. Jungtinės Karalystės DAA 37 straipsnis.

189

(190)  2016 m. TĮA 263 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „sunkus nusikaltimas“ – tai nusikalstama veika, už kurią suaugęs anksčiau neteistas asmuo galėtų būti pagrįstai nuteistas 3 arba daugiau metų laisvės atėmimo bausme, arba su smurto naudojimu susijusi veika, dėl kurios gaunama didelė finansinė nauda, arba veika, kurią padaro daug asmenų. Be to, gaunant ryšio duomenis pagal 2016 m. TĮA 4 dalį, pažymėtina, kad TĮA 87 straipsnio 10B dalyje nustatyta, kad „sunkus nusikaltimas“ – tai nusikaltimas, už kurį galima skirti 12 mėnesių arba ilgesnę laisvės atėmimo bausmę, arba nusikalstama veika, kurią padarė ne fizinis asmuo, arba kurios metu buvo siunčiamas pranešimas arba pažeidžiamas asmens privatumas.

190

(191)  Toliau išvardytos teisėsaugos institucijos gali prašyti išduoti tikslinio ryšių perėmimo orderį: Nacionalinės nusikaltimų agentūros generalinis direktorius, Metropolio policijos komisaras, Šiaurės Airijos policijos tarnybos vyriausiasis konsteblis, Škotijos policijos tarnybos vyriausiasis konsteblis, Jos Didenybės mokesčių ir muitų komisaras, Gynybos žvalgybos viršininkas ir asmuo, kuris yra valstybės arba teritorijos, esančios už Jungtinės Karalystės ribų, kompetentinga institucija pagal ES savitarpio pagalbos priemonę arba tarptautinį savitarpio pagalbos susitarimą (2016 m. TĮĄ 18 straipsnio 1 dalis).

191

(192)  Žr. 2016 m. TĮA 4 straipsnį.

192

(193)  Žr. 2016 m. TĮA 261 straipsnio 5 dalį ir Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodeksą, su kuriuo galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, 2,9 punktas.

193

(194)  Ryšių perėmimo įrangos praktikos kodeksas, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf , paragraph 2.2.

194

(195)  Pagal savitarpio pagalbos orderį Jungtinės Karalystės institucijai leidžiama teikti paramą už Jungtinės Karalystės teritorijos ribų esančiai institucijai siekiant perimti medžiagą ir atskleisti perimtą medžiagą tai institucijai laikantis tarptautinės savitarpio pagalbos priemonės nuostatų (2016 m. TĮA 15 straipsnio 4 dalis).

195

(196)  2016 m. Tyrimo įgaliojimų įstatymas (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents/enacted) pakeitė įvairius įstatymus, susijusius su ryšių ir įrangos perėmimu ir ryšio duomenų gavimu, visų pirma 2000 m. RIPA I dalį, kurioje buvo nustatyta ankstesnė bendra teisės aktų sistema, skirta teisėsaugos ir nacionalinio saugumo institucijų tyrimo įgaliojimų naudojimui.

196

(197)  2016 m. TĮA 138 straipsnio 1 dalis, 158 straipsnio 1 dalis, 178 straipsnio 1 dalis, 199 straipsnio 1 dalis.

197

(198)  2016 m. TĮA 2 dalies 2 skyriuje pateiktas ribotas atvejų, kai ryšius galima perimti be orderio, skaičius. Tai yra: ryšių perėmimas siuntėjo arba gavėjo sutikimu, ryšių perėmimas administraciniais arba teisėsaugos tikslais, ryšių perėmimas tam tikrose institucijose (kalėjimuose, psichiatrijos ligoninėse ir imigrantų sulaikymo centruose), taip pat perėmimas, atliekamas pagal atitinkamą tarptautinį susitarimą.

198

(199)  Valstybės sekretorius dažniausiai yra institucija, išduodanti orderius pagal 2016 m. TĮA, o Škotijos ministrams yra suteikti įgaliojimai išduoti tikslinio ryšių perėmimo orderius, savitarpio pagalbos orderius ir tikslinio įrangos perėmimo orderius, kai perimamas asmuo arba patalpos, arba įranga, kurios turi būti klausomasi, yra Škotijoje (žr. 2016 m. TĮA 22 ir 103 straipsnius). Jeigu vykdomas tikslinis įrangos pasiklausymas, vyriausiasis teisėsaugos pareigūnas (kaip aprašyta 2016 m. TĮA 6 priedo 1 ir 2 dalyse) gali išduoti orderį laikydamasis 2016 m. TĮA 106 straipsnio sąlygų.

199

(200)  Teismo komisarai padeda tyrimo įgaliojimų komisarui (IPC), t. y. nepriklausomai įstaigai, kuri vykdo žvalgybos agentūrų tyrimo įgaliojimų naudojimo priežiūros funkcijas (daugiau informacijos žr. (162) konstatuojamąją dalį ir toliau).

200

(201)  Žr. visų pirma 2016 m. TĮA 19 ir 23 straipsnius.

201

(202)  2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalis.

202

(203)  2017 m. Skaitmeninės ekonomikos akto 56 straipsnis, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/section/56.

203

(204)  2017 m. Skaitmeninės ekonomikos akto 48 straipsnis.

204

(205)  2013 m. Nusikaltimų ir teismų akto 7 straipsnis; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/section/7.

205

(206)  2007 m. Sunkių nusikaltimų akto 68 straipsnis, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2007/27/contents.

206

(207)  Profesinė leistino dalijimosi informacija praktika, galima rasti šiuo adresu: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information.

207

(208)  Žr., pvz., Sprendimą byloje M, R prieš the Chief Constable of Sussex Police [2019] EWHC 975 (Admin), kurioje aukštojo teismo buvo prašoma išnagrinėti dalijimosi duomenimis tarp policijos ir Business Crime Reduction Partnership (BCRP), t. y. organizacijos, įgaliotos valdyti pranešimo apie išimtis schemas, pagal kurias jos nariams draudžiama patekti į komercines patalpas, klausimą. Teismas įvertino dalijimąsi duomenimis, kuris buvo vykdomas remiantis susitarimu, kurio tikslas – apsaugoti visuomenę ir užkirsti kelią nusikaltimams, ir galiausiai padarė išvadą, kad dauguma dalijimosi duomenimis aspektų buvo teisėti, išskyrus aspektus, susijusius su tam tikra neskelbtina informacija, kuria dalijosi policija ir BCRP. Kitas pavyzdys – Sprendimas byloje Cooper prieš NCA [2019] EWCA Civ 16, kurioje apeliacinis teismas pritarė policijos ir Sunkaus organizuoto nusikalstamumo agentūros (SOCA), t. y. dabar NCA priklausančios teisėsaugos agentūros, dalijimuisi duomenimis.

208

M, R prieš the Chief Constable of Sussex Police

Business Crime Reduction Partnership

Cooper prieš NCA

(209)  2018 m. DAA 36 straipsnio 4 dalis.

209

(210)  2008 m. Kovos su terorizmu aktas, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

210

(211)  1994 m. Žvalgybos tarnybų aktas, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents.

211

(212)  1989 m. Saugumo tarnybų aktas, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents.

212

(213)  1994 m. Žvalgybos tarnybos akto 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „Vyriausioji žvalgybos tarnyba atsako už tos tarnybos veiksmingumą ir privalo užtikrinti: a) kad žvalgybos tarnyba negautų jokios kitos informacijos, išskyrus informaciją, kuri yra būtina jos funkcijoms tinkamai vykdyti, ir kad ji neatskleistų jokios informacijos, išskyrus tai, kas yra būtina i) siekiant to tikslo, ii) atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesus; iii) siekiant sunkių nusikaltimų prevencijos arba nustatymo, arba iv) nagrinėjant bet kokią baudžiamąją bylą, ir b) kad žvalgybos tarnyba nesiimtų jokių veiksmų, kad sustiprintų bet kurios Jungtinės Karalystės politinės partijos interesus“, o 1989 m. Saugumo žvalgybos akto 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „generalinis direktorius atsako už žvalgybos tarnybos veiksmingumą ir privalo užtikrinti a) tvarką, kad žvalgybos tarnyba negautų jokios informacijos, išskyrus informaciją, kuri yra būtina tinkamam jos funkcijų įvykdymui, ir kad ji neatskleistų jokios informacijos, išskyrus tai, kas yra būtina siekiant sunkių nusikaltimų prevencijos arba nustatymo tikslo arba nagrinėjant bet kurią baudžiamąją bylą, ir b) kad tarnyba nesiimtų jokių veiksmų, kad sustiprintų kurios nors politinės partijos interesus, ir c) tvarką, dėl kurios susitarta su Nacionalinės nusikaltimų agentūros generaliniu direktoriumi, kuria remiantis tarnybos veikla pagal šio akto 1 straipsnio 4 dalį būtų koordinuojama su policijos pajėgomis, Nacionaline nusikaltimų agentūra ir kitomis teisėsaugos agentūromis“.

213

(214)  Žr. 2018 m. DAA 3 dalies 5 skyrių.

214

(215)  2018 m. DAA 76 straipsnis.

215

(216)  2016 m. TĮA 54 ir 130 straipsniai. Išduodančiosios institucijos privalo išnagrinėti poreikį nustatyti konkrečias užsienio institucijoms perduotos medžiagos apsaugos priemones ir taip užtikrinti, kad duomenims būtų taikomos apsaugos priemonės, susijusios su duomenų saugojimu, sunaikinimu ir atskleidimu, kurios būtų panašios į 2016 m. TĮA 53 ir 129 straipsniuose nustatytas priemones.

216

(217)  Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės susitarimas dėl prieigos prie elektroninių duomenų siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/836969/CS_USA_6.2019_Agreement_between_the_United_Kingdom_and_the_USA_on_Access_to_Electronic_Data_for_the_Purpose_of_Countering_Serious_Crime.pdf.

217

(218)  Jungtinių Amerikos Valstijų CLOUD aktas – tai JAV federalinis įstatymas, priimtas 2018 m. kovo 23 d., kuriuo iš dalies pakeičiamas 1986 m. Saugomų ryšių aktas ir paaiškinama, kad JAV paslaugų teikėjai privalo laikytis JAV įsakymų atskleisti turinio ir su turiniu nesusijusius duomenis, nepaisant to, kur tokie duomenys yra saugomi. Pagal CLOUD aktą taip pat leidžiama sudaryti vykdomuosius susitarimus su užsienio vyriausybėmis, kuriais remdamiesi JAV paslaugų teikėjai galėtų teikti turinio duomenis tiesiogiai šioms užsienio vyriausybėms (CLPUD akto tekstą galima rasti šiuo adresu: https://www.congress.gov/115/bills/s2383/BILLS-115s2383is.pdf).

218

(219)  Susitarimo 1 straipsnio 14 dalis.

219

(220)  Susitarimo 5 straipsnio 2 dalis.

220

(221)  Susitarimo 5 straipsnio 1 dalis.

221

(222)  Susitarimo 4 straipsnio 5 dalis. Perėmimui realiuoju laiku taikomas papildomas ir griežtesnis standartas: nutarimai turi galioti ribotą trukmę, kuri negali būti ilgesnė nei tai, kas pagrįstai būtina įsakymo tikslui pasiekti, ir jis priimamas tik jeigu tos pačios informacijos pagrįstai negalima gauti mažiau intervenciniu būdu (Susitarimo 5 straipsnio 3 dalis).

222

(223)  Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimas dėl su nusikalstamų veikų prevencija, tyrimu, atskleidimu ir baudžiamuoju persekiojimu susijusios asmeninio pobūdžio informacijos apsaugos, OL L 336, 2016 12 10, p. 3–13, galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1210(01)&from=LT.

223

(224)  Susitarimo 9 straipsnio 1 dalis.

224

(225)  Susitarimo 9 straipsnio 1 dalis.

225

(226)  2018 m. DAA 116 straipsnis.

226

(227)  Žr. 2016 m. TĮA, ypač 1 skyriaus 8 dalį.

227

(228)  2018 m. DAA 13 priedo 2 dalis.

228

(229)  Įpareigoja duomenų valdytoją ir duomenų tvarkytoją (ir tam tikrais atvejais bet kurį kitą asmenį) pateikti būtiną informaciją (2018 m. DAA 142 straipsnis).

229

(230)  Leidžia atlikti tyrimus ir auditą, kuriame gali būti reikalaujama, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas leistų komisarui patekti į konkrečias patalpas, patikrinti arba išnagrinėti dokumentus arba patikrinti ir apžiūrėti įrangą, duomenų valdytojų vardu apklausti asmens duomenis tvarkančius asmenis (2018 m. DAA 146 straipsnis).

230

(231)  Leidžia įgyvendinti taisomuosius įgaliojimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad duomenų valdytojai / duomenų tvarkytojai imtųsi konkrečių veiksmų arba jų nesiimtų (2018 m. DAA 149 straipsnis).

231

(232)  2018 m. DAA 154 straipsnis.

232

(233)  2018 m. DAA 155 straipsnis.

233

(234)  Reguliavimo veiksmų politika, žr. 96 išnašą.

234

(235)  Informacijos komisaro 2018–2019 m. metinė ataskaita ir finansinės ataskaitos, žr. 101 išnašą.

235

(236)  Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinė ataskaita ir finansinės ataskaitos, žr. 82 išnašą.

236

(237)  Duomenų bazė, kurioje registruojami žvalgybos duomenys, susiję su įtariamais gaujų nariais ir gaujų padarytų nusikaltimų aukomis.

237

(238)  Žr. Informacijos komisaro pareiškimą, kurį galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2020/07/oaic-and-ico-open-joint-investigation-into-clearview-ai-inc/.

238

(239)  2018 m. DAA 170 straipsnis.

239

(240)  2018 m. DAA 171 straipsnis.

240

(241)  2018 m. DAA 119 straipsnio 6 dalis.

241

(242)  
  2019 m. balandžio 1 d. – 2020 m. kovo 31 d. laikotarpio finansiniais metais atliktų informacijos komisaro tyrimų rezultatas: keturi perspėjimai ir aštuoni baudžiamieji persekiojimai. Šiose bylose baudžiamasis persekiojimas buvo vykdomas pagal 1998 m. Duomenų apsaugos akto 55 straipsnį, 2000 m. Informacijos laisvės akto 77 straipsnį ir 2018 m. Duomenų apsaugos akto 170 straipsnį. 75 proc. bylų atsakovai pripažino kaltę, todėl neprireikė tęsti teismo procesų, kuriuose patiriama papildomų išlaidų. (Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinė ataskaita ir finansinės ataskaitos, žr. 87 išnašą, p. 40).

242

(243)  Biometrinių duomenų komisaro pareigybė buvo įsteigta 2012 m. Laisvės apsaugos aktu (angl. PoFA) (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents). Bet kitų funkcijų, biometrinių duomenų komisaras nusprendžia, kada policija gali, o kada negali saugoti DNR profilio įrašų ir pirštų antspaudų, kurie buvo paimti iš areštuotų, tačiau padarius kvalifikuotą nusikaltimą neapkaltintų asmenų (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63G straipsnis). Biometrinių duomenų komisaras taip pat yra bendrai atsakingas už DNR ir pirštų antspaudų saugojimą ir naudojimą bei jų saugojimą siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą (2012 m. Laisvių apsaugos akto 20 straipsnio 2 dalis). Biometrinių duomenų komisaras skiriamas pagal Valstybės pareigūnų skyrimo kodeksą (kodeksas pateikiamas adresu: Https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments,, o jo paskyrimo sąlygose aiškiai pasakyta, kad tik Vidaus reikalų sekretorius ir tik griežtai apibrėžtomis aplinkybėmis gali jį atleisti iš pareigų; tai, be kita ko, pareigų nevykdymas tris mėnesius, apkaltinamasis nuosprendis dėl nusikalstamos veikos arba paskyrimo sąlygų nesilaikymas.

243

(244)  Stebėjimo kamerų komisaro pareigybė buvo įsteigta 2012 m. Laisvių apsaugos aktu ir jo pareiga – skatinti laikytis stebėjimo kamerų praktikos kodekso; peržiūrėti, kaip šis kodeksas taikomas ir konsultuoti ministrus būtinybės pakeisti šį kodeksą klausimais. Komisaras skiriamas pagal tas pačias taisykles kaip ir už biometrinius rodiklius atsakingi komisarai; jis turi panašius įgaliojimus, išteklius ir apsaugą nuo atleidimo iš pareigų.

244

(245)  Žr. https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/news/100537/work-of-the-national-crime-agency-scrutinised/.

245

(246)  Atrankos komitetai, įskaitant Vidaus reikalų atrankos komitetą, privalo laikytis Bendruomenių rūmų darbo tvarkos taisyklių. Darbo tvarkos taisyklės – tai taisyklės, dėl kurių susitarė Bendruomenių rūmai ir kuriose nustatyta parlamento veikimo tvarka. Atrankos komitetų kompetencija yra plati, o darbo tvarkos taisyklių 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[a]trankos komitetai skiriami pagrindinių vyriausybės departamentų, kaip nustatyta šių taisyklių 2 dalyje, ir susijusių valdžios įstaigų išlaidų, administravimo ir politikos klausimams nagrinėti“. Taip sudaromos sąlygos Vidaus reikalų atrankos komitetui nagrinėti bet kurią Vidaus reikalų ministerijos politiką, kurioje, be kita ko, reglamentuojami su tyrimo įgaliojimais susiję politiniai klausimai (ir atitinkami teisės aktai). Be to, darbo tvarkos taisyklių 152 straipsnio 4 dalyje aiškiai nurodyta, kad komitetai turi įvairius įgaliojimus, įskaitant gebėjimą prašyti asmenų pateikti įrodymus arba dokumentus konkrečiu klausimu ir pateikti ataskaitas. Su einamasiais ir ankstesniais komiteto tyrimais galima susipažinti adresu https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/.

246

(247)  Anglijos ir Velso vidaus reikalų atrankos komiteto įgaliojimai nustatyti Bendruomenių rūmų darbo tvarkos taisyklėse, kurias galima rasti šiuo adresu: https://www.parliament.uk/business/publications/commons/standing-orders-public11/.

247

(248)  Galima rasti šiuo adresu: https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmhaff/711/71103.htm

248

(249)  Galima rasti šiuo adresu: https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee

249

(250)  Škotijos teisingumo pakomitečio policijos veiklos klausimais taisykles galima rasti šiuo adresu: https://www.parliament.scot/parliamentarybusiness/CurrentCommittees/justice-committee.aspx, o Šiaurės Airijos teisingumo komiteto taisykles galima rasti šiuo adresu: http://www.niassembly.gov.uk/assembly-business/standing-orders/ ]

250

(251)  Paskutinėje informacijos komisaro ataskaitoje gauti ir išnagrinėti skundai suskirstyti pagal skundo pobūdį. Visų pirma gautų skundų dėl „policijos įrašai ir informacija apie teistumą“ skaičius sudaro 6 proc. viso gautų skundų skaičiaus (t. y. 1 proc. daugiau, palyginti su ankstesniais finansiniais metais). Iš metinės ataskaitos taip pat matyti, kad skundai dėl subjektų prašymų leisti susipažinti su duomenimis sudaro didžiausią dalį (46 proc. viso skundų skaičiaus, t. y. 8 proc. daugiau, palyginti su ankstesniais finansiniais metais) (Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinė ataskaita, p. 55; žr. 88 išnašą).

251

(252)  2018 m. DAA 166 straipsnyje konkrečiai nurodyti šie atvejai: a) komisaras nesiima tinkamų veiksmų, kad reaguotų į skundą, b) komisaras nepateikia skundo pateikėjui informacijos apie skundo nagrinėjimo eigą arba rezultatą prieš pasibaigiant 3 mėnesių terminui, kuris pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kurią komisaras gavo skundą, arba c) jeigu komisaras, per tą terminą nebaigęs nagrinėti skundo, nepateikia skundo pateikėjui tokios informacijos per paskesnį 3 mėnesių terminą.

252

(253)  Specializuotas pirmosios instancijos teismas turi kompetenciją nagrinėti skundus dėl vyriausybės reguliavimo įstaigų priimtų sprendimų. Jeigu sprendimą priėmė informacijos komisaras, kompetentinga kolegija yra „Bendroji reguliavimo kolegija“, kuri turi jurisdikciją visoje Jungtinėje Karalystėje.

253

(254)  2018 m. DAA 166 straipsnis. Sėkmingų ieškinių informacijos komisarui specializuotame teisme pavyzdžiai: byla, kurioje informacijos komisaras pripažino gavęs duomenų subjekto skundą, tačiau nenurodė, kokių veiksmų jis ketino imtis, todėl buvo įpareigotas per 21 kalendorinę dieną patvirtinti, ar jis ketino tirti skundus ir, jei taip, ne rečiau kaip kas 21 dieną po to informuoti skundo pateikėją apie padarytą pažangą (sprendimas dar nepaskelbtas), ir byla, kurioje pirmosios instancijos specializuotas teismas konstatavo, kad nebuvo aišku, ar informacijos komisaro atsakymas skundo pateikėjui buvo tinkamas skundo „rezultatas“ (žr. Sprendimą Susan Milne prieš The Information Commissioner [2020], sprendimą galima rasti šiuo adresu: https://informationrights.decisions.tribunals.gov.uk/DBFiles/Decision/i2730/Milne,%20S%20-%20QJ2020-0296-GDPR-V,%20051220%20Section%20166%20DPA%20-DECISION.pdf).

254

Susan Milne prieš The Information Commissioner

,

(255)  2018 m. DAA 162 ir 163 straipsniai.

255

(256)  Žr., pvz., Sprendimą Brown prieš Commissioner of Police of the Metropolis & Anor [2019] EWCA Civ 1724, kuriame pagal 1998 m. DAA ir 1998 m. Žmogaus teisių aktą buvo priteista 9 000 GBP už neteisėtą asmeninės informacijos gavimą ir netinkamą panaudojimą, ir Sprendimą R (on the application of Bridges) prieš Chief Constable of South Wales [2020] EWCA Civ 1058, kuriame apeliacinis teismas paskelbė, kad Velso policija neteisėtai naudojo veido atpažinimo sistemą, nes taip buvo pažeistas EŽTK 8 straipsnis, o duomenų valdytojo pateiktas poveikio duomenų apsaugai vertinimas neatitiko 2018 m. DAA.

256

Brown prieš Commissioner of Police of the Metropolis & Anor

R (on the application of Bridges) prieš Chief Constable of South Wales

(257)  Europos žmogaus teisių konvencijos 34 straipsnyje nustatyta, kad „Kiekvienas fizinis asmuo, nevyriausybinės organizacijos ar grupės asmenų, teigiantys, kad jie yra vienos iš Aukštųjų Susitariančių Šalių padaryto Konvencijoje ir jos protokoluose įtvirtintų teisių pažeidimo auka, gali pateikti Teismui individualią peticiją. Aukštosios Susitariančios Šalys įsipareigoja niekaip netrukdyti veiksmingai pasinaudoti šia teise“. Aukštosios Susitariančios Šalys įsipareigoja niekaip netrukdyti veiksmingai pasinaudoti šia teise“.

257

(258)  MI5 yra pavaldi vidaus reikalų sekretoriui. MI5 funkcijos nustatytos 1989 m. Saugumo tarnybų akte: saugoti nacionalinį saugumą (įskaitant apsaugą nuo šnipinėjimo, terorizmo ir sabotažo, nuo užsienio valstybių agentų veiklos ir nuo veiksmų, kuriais siekiama sunaikinti arba sutrikdyti parlamentinę demokratiją politinėmis, pramoninėmis ar smurtinėmis priemonėmis), apsaugoti Jungtinės Karalystės ekonominę gerovę nuo išorės grėsmių ir remti policijos pajėgų ir kitų teisėsaugos agentūrų veiklą vykdant sunkių nusikaltimų prevenciją ir nustatymą.

258

(259)  SIS yra pavaldi užsienio reikalų sekretoriui ir jo funkcijos išdėstytos 1994 m. Žvalgybos tarnybų akte. Jos funkcijos – gauti ir teikti informaciją, susijusią su asmenų, nesančių Didžiosios Britanijos salose, veiksmais ir ketinimais, ir vykdyti kitas užduotis, susijusias su tokių asmenų veiksmais arba ketinimais. Šias funkcijas galima vykdyti tik nacionalinio saugumo, Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės labui arba remiant sunkių nusikaltimų prevenciją arba nustatymą.

259

(260)  GCHQ pavaldi užsienio reikalų sekretoriui ir jo funkcijos išdėstytos 1994 m. Žvalgybos tarnybų akte. Tai yra: a) stebėti, naudoti arba perimti elektromagnetinę ir kitokią spinduliuotę ir įrangą, gaminančią tokią spinduliuotę, gauti ir teikti informaciją, gautą iš tokios spinduliuotės arba įrangos arba su ja susijusią, ir iš užšifruotos medžiagos; b) teikti konsultacijas ir paramą vyriausybei arba, kai tinkama, kitoms organizacijoms ar asmenims apie kalbas, įskaitant techniniais klausimais naudojamą terminiją ir kriptografiją, ir kitais klausimais, susijusiais su ginkluotosioms pajėgoms teikiamos informacijos apsauga. Šias funkcijas galima vykdyti tik nacionalinio saugumo, Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės labui, atsižvelgiant į asmenų, nesančių Didžiosios Britanijos salose, veiksmus arba ketinimus, arba remiant sunkių nusikaltimų prevenciją arba nustatymą.

260

(261)  Kitos valdžios įstaigos, vykdančios su nacionaliniu saugumu susijusias funkcijas, yra Gynybos žvalgyba (DI), Nacionalinio saugumo taryba ir sekretoriatas, Bendra žvalgybos organizaciją ir Bendras žvalgybos komitetas. Tačiau nei JIC, nei JIO negali pasinaudoti tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA, o DI galimybės pasinaudoti savo įgaliojimais yra ribotos.

261

(262)  Draudimas taikomas viešiems ir privatiems ryšio tinklams, taip pat valstybinei pašto tarnybai, kai perėmimas atliekamas Jungtinėje Karalystėje. Draudimas netaikomas privataus tinklo duomenų valdytojui, jeigu duomenų valdytojas davė aiškų arba numanomą sutikimą imtis perėmimo veiksmų (2016 m. TĮA 3 straipsnis).

262

(263)  Konkrečiais ribotais atvejais perėmimas įmanomas be orderio, t. y. kai perimama su siuntėjo arba gavėjo sutikimu (2016 m. TĮĄ 44 straipsnis), ribotais administraciniais arba vykdymo užtikrinimo tikslais (TĮA 45–48 straipsniai), tam tikrose specialiose institucijose (2016 m. TĮA 49–51 straipsniai) ir atsižvelgiant į prašymus iš užsienio (2016 m. TĮA 52 straipsnis).

263

(264)  Pavyzdžiui, kalbant apie tokių priemonių taikymo sritį, pagal 3 ir 4 dalis (ryšių duomenų saugojimas ir gavimas) priemonės taikymo sritis yra griežtai susieta su telekomunikacijų operatorių, kurių naudotojų duomenims taikoma priemonė, apibrėžtimi. Kitas pavyzdys gali būti susijęs su „masinių“ įgaliojimų naudojimu. Šiuo atveju šie įgaliojimai apima tik „ryšių duomenis, kuriuos asmenys siunčia arba gauna už Didžiosios Britanijos salų ribų“.

264

(265)  2016 m. TĮA 7 priede nustatyta kodeksų taikymo sritis, procedūra, kuria reikia vadovautis juos priimant, jų peržiūros taisyklės ir galiojimas. Praktikos kodeksus, priimtais pagal 2016 m. TĮA, galima rasti šiuo adresu:

265

(266)  Pagal 2016 m. TĮA priimti praktikos kodeksai skelbiami šiuo adresu: https://www.gov.uk/government/publications/investigatory-powers-act-2016-codes-of-practice.

266

(267)  Bendrosios kompetencijos ir specializuoti teismai naudoja praktikos kodeksus, kad įvertintų institucijų elgesio teisėtumą. Žr., pvz., Sprendimą Dias prieš Cleveland Police, [2017] UKIPTrib15_586-CH, kuriame specializuotas Tyrimo įgaliojimų teismas pateikė nuorodą į konkrečias praktikos kodekso dėl ryšio duomenų nuostatas, padedančias suprasti „nusikaltimo prevencijos ar nustatymo arba neramumų prevencijos“ pagrindo, naudojamo prašant gauti ryšio duomenis, apibrėžtį. Kodeksas motyvuojamojoje dalyje buvo nurodytas siekiant išsiaiškinti, ar tas pagrindas buvo panaudotas neteisingai. Teismas padarė išvadą, ginčijamas elgesys buvo neteisėtas. Teismai taip pat įvertino kodeksuose nustatytų apsaugos priemonių lygį, žr., pvz., Sprendimą Just for Law Kids prieš Secretary of State for the Home Department [2019] EWHC 1772 (Admin), kuriame Aukštasis teismas nusprendė, kad pirminiuose ir antriniuose teisės aktuose kartu su vidaus gairėmis nustatytos pakankamos apsaugos priemonės, arba Sprendimą R (National Council for Civil Liberties) prieš Secretary of State for the Home Department & Others [2019] EWHC 2057 (Admin), kuriame jis nustatė, kad 2016 m. TĮA ir praktikos kodekse dėl įrangos perėmimo buvo pakankamai nuostatų, susijusių su poreikiu orderiuose pateikti konkrečią sistemą.

267

Dias prieš Cleveland Police

Just for Law Kids prieš Secretary of State for the Home Department

R (National Council for Civil Liberties) prieš Secretary of State for the Home Department & Others

(268)  Byloje Big Brother Watch Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija pažymėjo, kad „Informacijos komisaro kodeksas yra abiejų parlamento rūmų patvirtintas viešas dokumentas, kurį vyriausybė skelbia internete ir spausdintine versija ir į kurį turi atsižvelgti tiek perėmimo pareigas vykdantys asmenys, tiek teismai (žr. šio sprendimo 93–94 punktus). Taigi šis teismas pripažino, kad į jo nuostatas galima atsižvelgti vertinant Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto nuspėjamumą (žr. Pirmiau minėto sprendimo Kennedy 157 punktą). Taigi teismas pripažino, kad vidaus teisės akto nuspėjamumas yra tinkamas“ (žr. Europos Žmogaus Teisių Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimą Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę, paraiškų Nr. 58170/13, 62322/14 ir 24960/15 (toliau – Big Brother Watch ir kt.), 2021 m. gegužės 25 d., 366 punktas).

268

Big Brother Watch

Kennedy

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

Big Brother Watch ir kt.

(269)  2016 m. TĮA 2 dalis.

269

(270)  2016 m. TĮA 3 dalis.

270

(271)  2016 m. TĮA 4 dalis.

271

(272)  2016 m. TĮA 5 dalis.

272

(273)  Atitinkamų teisėsaugos institucijų, galinčių pasinaudoti tyrimo įgaliojimais pagal 2016 m. TĮA, sąrašas minimas (139) išnašoje.

273

(274)  2016 m. TĮA 136 straipsnis.

274

(275)  2016 m. TĮA 158 straipsnis.

275

(276)  2016 m. TĮA 176 straipsnis.

276

(277)  2016 m. TĮA 199 straipsnis.

277

(278)  Ryšių perėmimo kodekse nustatyta, kad kiti proporcingumo patikrinimo elementai yra: „i) siūlomo privatumo ribojimo mastas, palyginti su siekiamu tikslu; ii) kaip ir kodėl patvirtintini metodai padės užtikrinti kuo mažesnį kišimąsi į asmens ir kitų reikalus; iii) ar vykdant veiklą tinkamai naudojamasi ir protingai naudojamasi aktu, atsižvelgiant į visas pagrįstas alternatyvas, susijusias su siektinu tikslu; iv) kokie kiti metodai, kai tinkama, buvo neįgyvendinti arba buvo naudojami, tačiau yra vertinami kaip nepakankami, siekiant įgyvendinti operatyvinius uždavinius nenaudojant siūlomų tyrimo įgaliojimų“. Ryšių perėmimo praktikos kodekso 4.16 punktas, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf .

278

(279)  Žr. Ryšių perėmimo praktikos kodekso 4.12 ir 4.15 straipsnius, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf .

279

(280)  Žr. Ryšių perėmimo praktikos kodekso 4.16 dalį.

280

(281)  Specialiojo pranešėjo teisės į privatumą klausimais misijos pabaigos pareiškimas, padarytas įvykdžius misiją Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje, galima rasti šiuo adresu: https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=23296&LangID=E, para 1.a.

281

(282)  2016 m. TĮA 15 straipsnio 2 dalis.

282

(283)  2016 m. TĮA 15 straipsnio 4 dalis.

283

(284)  2016 m. TĮA 15 straipsnio 2 dalis.

284

(285)  Antriniai duomenys – perimtiems ryšiams priskirti arba su jais logiškai susieti duomenys; duomenys, kuriuos galima logiškai atskirti nuo perimtų ryšių, ir, jeigu jie taip buvo atskirti, jais neatskleidžiama jokia informacija, kuri pagrįstai gali būti laikoma ryšių prasme (jeigu ji yra). Kai kurie antrinių duomenų pavyzdžiai: maršruto parinktuvo konfigūracija arba ugniasienės, arba laikotarpis, kurį veikė maršruto parinktuvas, kuris yra tinklo dalis, prie jo prijungtas arba logiškai susietas su perimtais ryšiais. Daugiau informacijos galima rasti 2016 m. TĮA 16 straipsnyje ir Ryšių perėmimo praktikos kodekso 2.19 straipsnyje, žr. 278išnašą.

285

(286)  Šis nagrinėjimas atliekamas kaip 2016 m. TĮA 152 straipsnio 4 dalies išimtis, kurioje numatytas draudimas siekti nustatyti asmenų, esančių Didžiosios Britanijos salose, ryšių tapatybę. Žr. (229)konstatuojamąją dalį.

286

(287)  Škotijos ministras leidžia išduoti orderį tais atvejais, kai jis susijęs su sunkia nusikalstama veika Škotijoje (žr. 2016 m. TĮA 21 ir 22 skirsnius), o valstybės sekretorius gali paskirti vyresnįjį pareigūną, kuris išduoda savitarpio pagalbos orderį, kai manoma, kad perėmimas bus susijęs su asmeniu arba patalpomis, esančiais už Jungtinės Karalystės ribų (2016 m. TĮA 40 straipsnis).

287

(288)  2016 m. TĮA 19 ir 23 straipsniai.

288

(289)  2016 m. TĮA 32 straipsnis.

289

(290)  2016 m. TĮA 39 straipsnis. Nurodyti asmenys gali atlikti ribotus orderių pakeitimus pagal 2016 m. TĮA nustatytas sąlygas. Orderį išdavęs asmuo jį gali anuliuoti bet kuriuo metu. Jis privalo tai padaryti, jeigu orderis tampa nebereikalingas remiantis bet kuriais atitinkamais pagrindais arba veika, dėl kurios išduotas orderis, nebėra proporcinga siekiamam tikslui.

290

(291)  2016 m. TĮA 33 straipsnis. Sprendimą atnaujinti orderį privalo patvirtinti teismo komisaras.

291

(292)  2016 m. TĮA 19 straipsnis.

292

(293)  Dėl sąvokos „ekonominės gerovės interesai“, kai šie interesai taip pat svarbūs nacionaliniam saugumui, Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija sprendimo Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (žr. 268 išnašą) 371 punkte nustatė, kad tokia sąvoka yra pakankamai aiškiai pagrįsta nacionalinio saugumo sumetimais. Nors teismo išvada šiuo atveju buvo susijusi su sąvokos vartojimu 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akte, ta pati sąvoka vartojama ir 2016 m. TĮA.

293

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(294)  2016 m. TĮA 20 straipsnio 2 dalis.

294

(295)  2016 m. TĮA 20 straipsnio 3 dalis.

295

(296)  2016 m. TĮA 19 straipsnio 1 dalies b punktas, 19 straipsnio 2 dalies b punktas ir 19 straipsnio 3 dalies b punktas.

296

(297)  Prašoma informacija apima duomenis apie aplinkybes (asmenų / organizacijų / patalpų, perimtinų ryšių) ir kaip šios informacijos gavimas prisidės prie tyrimo, taip pat leistinų veiksmų aprašymas. Jeigu asmenų / organizacijų / patalpų neįmanoma apibūdinti, būtina pateikti paaiškinimą, kodėl to padaryti neįmanoma, arba kodėl buvo pateiktas tik bendras apibūdinimas (Ryšių perėmimo praktikos kodekso 5.32 ir 5.34 dalys, žr. 278 išnašą).

297

(298)  2016 m. TĮA 17 straipsnio 2 dalis. Taip pat žr. Ryšių perėmimo praktikos kodekso 5.11 ir kt. straipsnius, žr. 278 išnašą.

298

(299)  2016 m. TĮA 31 straipsnio 4 ir 5 dalys.

299

(300)  2016 m. TĮA 31 straipsnio 8 dalis.

300

(301)  Ryšių perėmimo praktikos kodekso 5.37 ir 5.38 straipsniai, žr. 278 išnašą.

301

(302)  Teismo komisaro patvirtinimas nereikalingas, jeigu valstybės sekretorius mano, kad būtina skubiai išduoti orderį (žr. TĮA 19 straipsnio 1 dalį). Tačiau teismo komisarą būtina informuoti per trumpą terminą ir jis privalo nuspręsti, ar patvirtinti orderį. Jei jis to nepadaro, orderis nustoja galioti (2016 m. TĮA 24 ir 25 straipsniai).

302

(303)  2016 m. TĮA 23 straipsnio 1 dalis.

303

(304)  2016 m. TĮA 23 straipsnio 2 dalis.

304

(305)  Žr. 2016 m. TĮA 44–51 straipsnius ir Komunikato dėl informacijos perėmimo praktikos kodekso 12 skirsnį (žr. 278 išnašą).

305

(306)  Taip yra, pavyzdžiui, kai reikia perimti informaciją kalėjime arba psichiatrinėje ligoninėje (siekiant patikrinti sulaikyto asmens ar paciento elgesį) arba pašto ar telekomunikacijų operatoriaus, pavyzdžiui, siekiant nustatyti neteisėtą turinį.

306

(307)  Žr. a contrario TĮA 229 straipsnio 4 dalį.

307

a contrario

(308)  2016 m. TĮA 26–29 straipsniuose nustatyti apribojimai, taikomi tikslinio perėmimo ir tikslinio tyrimo orderiams, susijusiems su ryšių, kuriuos siuntė parlamento narys arba kurie buvo išsiųsti parlamento nariui, perėmimu (tai pasakytina apie bet kuriuos Jungtinės Karalystės parlamento rūmus), daiktų, kuriems taikoma teisinė privilegija, perėmimui, ryšių perėmimui, kai perimančioji institucija mano, kad ryšiuose bus konfidencialios žurnalistinės medžiagos, ir kai orderio tikslas yra nustatyti arba patvirtinti žurnalistinės informacijos šaltinį.

308

(309)  2016 m. TĮA 26 straipsnis.

309

(310)  2016 m. TĮA 19 straipsnio 1 dalis.

310

(311)  2016 m. TĮA 54 straipsnis. Su medžiagos atskleidimu užsienio institucijoms susijusios apsaugos priemonės išsamiau apibrėžtos praktikos kodeksuose: žr., be kita ko, Ryšių perėmimo praktikos kodekso 9.26 ir paskesnius punktus bei 9.87 punktą ir Įrangos perėmimo praktikos kodekso 9.33 ir paskesnius bei 9.41 punktą (žr. 278 išnašą).

311

(312)  Tai yra šie tikslai: saugumo tarnybos atveju – sunkių nusikaltimų prevencija arba nustatymas arba bet kokia baudžiamoji byla (1989 m. Saugumo tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punktas), žvalgybos tarnybos atveju – nacionalinio saugumo interesai, sunkaus nusikaltimo prevencija arba nustatymas, arba bet kuri baudžiamoji byla (1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 2 straipsnio 2 dalies a punktas) ir GCHQ atveju – bet kuri baudžiamoji byla (1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 4 straipsnio 2 dalies a punktas). Taip pat žr. 2018 m. DAA aiškinamąsias pastabas, kurias galima rasti adresu https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

312

(313)  Ryšių duomenys apibrėžti 2016 m. TĮA 261 straipsnio 5 dalyje. Ryšių duomenys skirstomi į „įvykių duomenis“ (bet kurie duomenys, kuriais identifikuojamas arba apibūdinamas įvykis, nurodant jo vietą arba jos nenurodant, kuris įvyko telekomunikacijų sistemoje arba ją naudojant, ir įvykyje dalyvauja vienas arba daugiau subjektų, konkrečiu metu vykdančių konkrečią veiklą) ir „duomenys apie subjektą“ (bet kurie duomenys, kurie a) yra apie i) subjektą, ii) telekomunikacijų paslaugos ir subjekto ryšį arba iii) bet kurios telekomunikacijų sistemos dalies ir subjekto ryšį, b) kuriuos sudaro arba kurie apima duomenis, kuriais nustatoma subjekto tapatybė arba jis aprašomas (nesvarbu, ar nurodoma subjekto buvimo vieta), ir c) nėra duomenys apie įvykius).

313

(314)  Tokią išvadą galima daryti remiantis ryšio duomenų apibrėžtimi, pateikta 2016 m. TĮA 261 straipsnio 5 dalyje, pagal kurią ryšio duomenis saugo arba gauna telekomunikacijų operatorius ir šie duomenys yra apie telekomunikacijų paslaugos naudotoją ir susiję su šios paslaugos teikimu, arba tai yra ryšio turinio duomenys, duomenys, kurie yra ryšio sudedamoji dalis, prie ryšio pridėti arba su juo logiškai susieti duomenys (taip pat žr. Ryšio duomenų praktikos kodeksą, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/757850/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, 2.22–2.33 dalys). Be to, pagal telekomunikacijų operatoriaus apibrėžtį, pateiktą 2016 m. TĮA 261 straipsnio 10 dalyje, reikalaujama, kad telekomunikacijų operatorius būtų asmuo, siūlantis arba teikiantis telekomunikacijų paslaugą asmenims Jungtinėje Karalystėje arba eksploatuojantis telekomunikacijų sistemą, kuri (visa arba jos dalis) kontroliuojama Jungtinėje Karalystėje. Iš šių apibrėžčių aiškiai matyti, kad 2016 m. TĮA pareigų negalima nustatyti telekomunikacijų operatoriams, kurių įranga nėra Jungtinėje Karalystėje arba nėra joje kontroliuojama ir kurie nesiūlo arba neteikia paslaugų asmenims Jungtinėje Karalystėje (taip pat žr. Ryšio duomenų praktikos kodekso 2.1 dalį). Jeigu ES abonentai (nesvarbu, ar jie yra ES, ar Jungtinėje Karalystėje) naudojasi paslaugomis Jungtinėje Karalystėje, bet kokius ryšius, susijusius su šios paslaugos teikimu, tiesiogiai rinktų Jungtinės Karalystės paslaugų teikėjas, užuot juos perdavus iš ES.

314

(315)  Atitinkamos institucijos išvardytos 2016 m. TĮA 4 priede ir tai gali būti policijos pajėgos, žvalgybos tarnybos, kai kurios ministerijos ir vyriausybės departamentai, Nacionalinė nusikalstamumo prevencijos agentūra, Jos Didenybės mokesčių ir muitų inspekcija, Konkurencijos ir rinkų institucija, informacijos komisaras, greitosios medicinos pagalbos, ugniagesių ir pagalbos tarnybos ir institucijos, kurios, pvz., veikia sveikatos ir maisto saugos srityje.

315

(316)  Sprendimas Tele2/Watson, sujungtos bylos C-203/15 ir C-698/15, ECLI:EU:C:2016:970).

316

Tele2/Watson

(317)  Žr. 61.7 skirsnio b punktą dėl ryšių duomenų įgijimo ir 87.10A skirsnį dėl ryšių duomenų saugojimo.

317

(318)  2016 m. TĮA 60A straipsnio 6 dalis.

318

(319)  Šis laikotarpis sutrumpinamas iki trijų dienų, kai leidimas išduodamas skubos tvarka (2016 m. TĮA 65 straipsnio 3A dalį).

319

(320)  Pagal 2016 m. TĮA 65 straipsnį atnaujinti leidimai galios vieną mėnesį, kuris pradedamas skaičiuoti nuo dabartinio leidimo galiojimo pabaigos. Leidimą išdavęs asmuo jo galiojimą gali atšaukti bet kuriuo metu, jei mano, kad reikalavimai nebevykdomi.

320

(321)  2016 m. TĮA 60A straipsnio 1 dalis. Šią funkciją IPC vardu atlieka Ryšių duomenų leidimų biuras (žr. Ryšių duomenų praktikos kodekso 5.6 punktą).

321

(322)  Paraiška pagal 2016 m. TĮA 61 straipsnio 7 dalies b punktą teikiama dėl taikytino „su nusikaltimu susijusio tikslo“, t. y. pagal 2016 m. TĮA 61 straipsnio 7 dalies A punktą: „kai ryšio duomenys visiškai arba iš dalies yra įvykio duomenys ir jais siekiama užkirsti kelią sunkiam nusikaltimui arba jį nustatyti; bet kuriuo kitu atveju siekiama užkirsti kelią nusikaltimui arba jį nustatyti arba užkirsti kelią neramumams“.

322

(323)  Ryšių duomenų praktikos kodekse nurodyta, kad „jeigu prašymas, susijęs su nacionaliniu saugumu, gali būti pateikiamas pagal 60A arba 61 straipsnį, sprendimą dėl tinkamiausio leidimo išdavimo būdo atitinkamu atveju priima pavienės valdžios institucijos. Valdžios institucijos, kurios nori pasinaudoti paskirtojo vyresniojo pareigūno būdu, turėtų būti nustačiusios aiškias gaires dėl to, kada šis leidimo išdavimo būdas yra tinkamas“ (Ryšio duomenų praktikos kodekso 5.19 dalis, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/822817/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf).

323

(324)  2016 m. TĮA 70 straipsnio 3 dalyje pateikta „paskirtojo pareigūno“ apibrėžtis, kuri įvairuoja priklausomai nuo atitinkamos valdžios institucijos (kaip nustatyta 2016 m. TĮA 4 priede).

324

(325)  Išsamesnė informacija apie paskirto vyresniojo pareigūno nepriklausomumą pateikta Ryšio duomenų praktikos kodekse (Ryšių duomenų praktikos kodeksas, 4,12–4,17 punktai, žr. 323 išnašą).

325

(326)  Tai yra šie pagrindai: i) nacionalinis saugumas; ii) nusikaltimo prevencija arba nustatymas arba neramumų prevencija („įvykių duomenys“ apima tik sunkaus nusikaltimo duomenis); iii) Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesai tiek, kiek jie taip pat yra svarbūs nacionalinio saugumo interesams; iv) atsižvelgiant į visuomenės saugumo interesus; v) siekiant užkirsti kelią mirčiai arba sužalojimui, arba bet kokiai žalai asmens fizinei arba psichinei sveikatai, arba sumažinti bet kokį sužalojimą arba žalą asmens fizinei arba psichinei sveikatai; vi) siekiant padėti atlikti netinkamo teisingumo vykdymo atvejų tyrimus arba vii) nustatyti mirusio asmens tapatybę arba asmens, kuris dėl tam tikros būklės negali savęs atpažinti, tapatybę (2016 m. TĮA 61 straipsnio 7 dalis).

326

(327)  2016 m. TĮA 60A straipsnio 1 dalies b punktas.

327

(328)  Ryšio duomenų praktikos kodekso 3.3 ir kt. dalys, žr. 323 išnašą.

328

(329)  Ryšio duomenų praktikos kodekso 3.13 dalis, žr. 323išnašą.

329

(330)  2016 m. TĮA 60 straipsnio 1 dalies c punktas.

330

(331)  Nurodant šią informaciją, būtina: i) aprašyti, kokią naudą gauti duomenys turės tyrimui arba operacijai; ii) paaiškinti prašomų terminų svarbą, įskaitant paaiškinimą, ar šie terminai yra proporcingi tiriamam įvykiui; iii) paaiškinti ribojimų lygmens pagrindimą, atsižvelgiant į naudą, kurią duomenys duos tyrimui (šis pagrindimas turėtų apimti informaciją apie tai, ar, siekiant tikslo, būtų galima atlikti mažiau intervencinio pobūdžio tyrimus); iv) aptarti asmens teises (visų pirma teisę į privatumą ir atitinkamais atvejais žodžio laisvę) ir suderinti šias teises su tyrimo nauda; v) pateikti išsamią informaciją apie galimus papildomus ribojimus ir tai, kokį poveikį prašomi terminai daro papildomiems ribojimams (Ryšio duomenų praktikos kodekso 3.22–3.26 dalys, žr. 323 išnašą).

331

(332)  Žr. 313 išnašą.

332

(333)  Jeigu norima gauti labiau intervencinio pobūdžio ryšio duomenų (t. y. įvykio duomenys), kodekse konkrečiai nurodyta, kad pirmiausia būtų labiau tinkama gauti duomenis apie subjektą arba tiesiogiai gauti duomenis apie įvykius tam tikrais skubiais atvejais (Ryšio duomenų praktikos kodekso 6.10–6.14 dalys, žr. 323 išnašą).

333

(334)  Ryšio duomenų praktikos kodekso 8.8–8.44 dalys, žr. 323 išnašą.

334

(335)  Praktikos kodekse konkrečiai nustatyta, kad „leidimą išduodantis asmuo, nagrinėdamas tokius prašymus, turi būti ypač atidus ir skirti papildomą dėmesį aplinkybėms, susijusios su tuo, ar toks prašymas gali sukelti nenumatytų pasekmių ir ar prašymas visiškai atitinka viešąjį interesą“ (Ryšio duomenų praktikos kodekso 8.8 dalis). Be to, būtina saugoti šios rūšies prašymų įrašus, o kito patikrinimo metu tokie prašymai turėtų būti pateikti IPC susipažinti (Ryšio duomenų praktikos kodekso 8.10 dalis, žr. 323 išnašą).

335

(336)  2016 m. TĮA 87–89 straipsniai.

336

(337)  Pagal 2016 m. TĮA 90 straipsnį telekomunikacijų operatorius, kuriam įteikiamas pranešimas apie duomenų saugojimą, gali prašyti, kad jį išdavęs valstybės sekretorius atliktų peržiūrą.

337

(338)  Pagal 2016 m. TĮA 87 straipsnio 2 dalies a punktą pranešimas apie duomenų saugojimą gali būti susijęs su „konkrečiu veiklos vykdytoju arba bet kokiu operatorių aprašymu“.

338

(339)  Tai šie pagrindai: i) nacionalinio saugumo interesai; ii) taikytinas su nusikaltimu susijęs tikslas (kaip apibrėžta 2016 m. TĮA 87 straipsnio 10A dalyje; iii) Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesai tiek, kiek jie taip pat yra svarbūs nacionalinio saugumo interesams; iv) visuomenės saugumo interesai; v) siekiant užkirsti kelią mirčiai arba sužalojimui, arba bet kokiai žalai asmens fizinei arba psichikos sveikatai, arba sumažinti bet kokį sužalojimą arba žalą asmens fizinei arba psichikos sveikatai, arba vi) padėti atlikti netinkamo teisingumo vykdymo atvejų tyrimus (TĮA 87 straipsnis).

339

(340)  2016 m. TĮA 87 straipsnis. Be to, pagal atitinkamą praktikos kodeksą, siekiant įvertinti pranešimo apie duomenų saugojimą proporcingumą, taikomi 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalyje nustatyti kriterijai, visų pirma reikalavimas įvertinti, ar pranešimu siekiamą tikslą būtų galima pagrįstai pasiekti mažiau intervencinėmis priemonėmis. Panašiai, kaip ir gautų ryšio duomenų proporcingumo vertinimo atveju, Ryšio duomenų praktikos kodekse paaiškinta, kad tokio vertinimo metu „ribojimo mastas derinamas su asmens teise į jo privataus gyvenimo gerbimą ir konkrečia tyrimo nauda (Ryšio duomenų praktikos kodekso 16.3 dalis, žr. 323 išnašą).

340

(341)  Žr. 2016 m. TĮA 88 straipsnį.

341

(342)  Nauda gali būti esama arba numatoma ir turi būti susijusi su teisės aktuose nustatytais tikslais, kuriais galima saugoti duomenis (Ryšio duomenų praktikos kodekso 17.17 dalis, žr. 323 išnašą).

342

(343)  Šiomis aplinkybėmis reikės nuspręsti, ar būtina ir proporcinga nustatyti visapusišką pranešimo apie duomenų saugojimą geografinę apimtį ir ar būtina ir proporcinga įtraukti arba išbraukti kokių nors konkrečių asmenų apibūdinimą (Ryšio duomenų praktikos kodekso 17.17 dalis, žr. 323 išnašą).

343

(344)  Tai padės valstybės sekretoriui įvertinti klientų ribojimo lygį ir tikėtiną saugotinų duomenų naudą (Ryšio duomenų praktikos kodekso 17.17 dalis, žr. 323 išnašą).

344

(345)  2016 m. TĮA 88 straipsnis.

345

(346)  2016 m. TĮA 89 straipsnis.

346

(347)  Pagal 2016 m. TĮA 135 straipsnio 1 dalį ir 198 straipsnio 1 dalį „įranga“ reiškia įrangą, gaminančią elektromagnetinę, akustinę arba kitą spinduliuotę, ir bet kurį prietaisą, kuris gali būti naudojamas kartu su tokia įranga.

347

(348)  Ryšių perėmimo įrangos praktikos kodeksas, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf , paragraph 2.2.

348

(349)  Įrangos duomenys 2016 m. TĮA 100 straipsnyje apibrėžiami kaip sistemos duomenys ir duomenys, kurie a) yra ryšio (siuntėjo ar pan.) sudedamoji dalis, prie ryšio pridėti arba su juo logiškai susieti duomenys, arba bet kuris kitas informacijos elementas; b) gali būti logiškai atskirti nuo likusios ryšio dalies arba informacijos elemento ir c) jei atskirti, neatskleistų jokios informacijos, kuri pagrįstai galėtų būti laikoma ryšių arba informacijos elemento prasme (jeigu ji yra).

349

(350)  Kad orderio reikalavimas būtų privalomas, pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalį taip pat reikalaujama, kad žvalgybos tarnybos veika atitiktų vieno ar daugiau nusikaltimų pagal 1990 m. Netinkamo kompiuterių panaudojimo akto 1–3A straipsnius sudėtį. Tą būtų galima pasakyti apie didžiąją daugumą aplinkybių, žr. Įrangos perėmimo praktikos kodekso 3.32 ir 3.6–3.9 dalis. Pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 2 dalį esama „ryšio su Didžiosios Britanijos salomis“, jeigu a) bet kuri veika būtų padaryta Didžiosios Britanijos salose (nepaisant įrangos, kuri būtų perimta arba kurią būtų galima perimti, buvimo vietos), b) žvalgybos tarnyba mano, kad bet kuri įranga, kuri būtų perimta arba kurią būtų galima perimti, galėtų būti arba gali būti Didžiosios Britanijos salose kuriuo nors perėmimo momentu, arba c) perėmimo tikslas yra gauti i) ryšius, išsiųstus asmens arba asmeniui, kuris tuo metu yra arba, žvalgybos tarnybos manymu, turi būti Didžiosios Britanijos salose, ii) privačią informaciją, susijusią su asmeniu, kuris tuo metu yra arba, žvalgybos tarnybos manymu, turi būti Didžiosios Britanijos salose, arba iii) įrangos duomenis, kurie yra ryšių arba informacijos, kuriems taikomas i arba ii papunktis, sudedamoji dalis arba su ja susiję.

350

(351)  Didesnio išsamumo dėlei reikėtų pažymėti, kad net ir situacijose, kuriose nėra „ryšio su Didžiosios Britanijos salomis“, todėl įrangos perėmimui netaikomas privalomas orderio reikalavimas pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalį, žvalgybos tarnyba, kuri planuoja užsiimti veikla, dėl kurios ji gali gauti masinio įrangos perėmimo orderį, turėtų gauti tokį orderį politiniu požiūriu (Įrangos perėmimo praktikos kodekso 3.24 dalis). Net jeigu pagal 2016 m. TĮA teisiškai nereikalaujama gauti įrangos perėmimo orderį ir jis nereikalaujamas politiniu požiūriu, žvalgybos tarnybų veiksmams taikomos įvairios sąlygos ir ribojimai pagal 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 7 straipsnį. Tai visų pirma yra reikalavimas gauti valstybės sekretoriaus leidimą – jis turi įsitikinti, kad bet koks veiksmas neviršija to, kas yra būtina siekiant tinkamai įvykdyti žvalgybos tarnybos funkcijas.

351

(352)  2016 m. TĮA 115 straipsnyje reglamentuojamas orderio turinys, nurodant, kad jame turi būti nurodyti asmenų, organizacijų, vietos arba grupės asmenų, kurie yra „taikinys“, vardai ir pavardės ar pavadinimai arba apibūdinimai, tyrimo pobūdžio apibūdinimas ir veiklos, kuriai naudojama įranga, apibūdinimas. Jame taip pat turi būti aprašyta įrangos rūšis ir veiksmai, kuriuos turi teisę atlikti asmuo, kuriam skirtas orderis.

352

(353)  Taip pat žr. Įrangos perėmimo praktikos kodekso 5.7 dalį, žr. 348 išnašą.

353

(354)  Nacionalinio saugumo agentūros gali prašyti išduoti įrangos perėmimo orderį, kai tai yra būtina nacionalinio saugumo tikslais, siekiant nustatyti sunkų nusikaltimą ir (arba) atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ekonominės gerovės interesus tiek, kiek tokie interesai taip pat yra svarbūs užtikrinant nacionalinio saugumo interesus (2016 m. TĮA 102–103 straipsniai). Priklausomai nuo agentūros, įrangos perėmimo orderį gali būti prašoma išduoti teisėsaugos tikslu, kai tai yra būtina sunkaus nusikaltimo nustatymo arba prevencijos tikslais arba siekiant užkirsti kelią mirčiai arba bet kokiam asmens fizinės arba psichikos sveikatos sutrikdymui, arba siekiant sumažinti žalą asmens fizinei arba psichikos sveikatai (žr. 2016 m. TĮA 106 straipsnio 1 ir 3 dalys).

354

(355)  2016 m. TĮA 102 straipsnio 1 dalis.

355

(356)  2016 m. TĮA 129–131 straipsniai.

356

(357)  2016 m. TĮA 109 straipsnis.

357

(358)  2016 m. TĮA 109 straipsnio 4 dalis.

358

(359)  2016 m. TĮA 110 straipsnio 3 dalies b punktas. Pagal Įrangos perėmimo praktikos kodekso 5.67 punktą skubumą lemia tai, ar būtų pagrįstai įmanoma prašyti teismo komisaro sutikimo išduoti orderį per laiką, turimą operatyviniam ar tyrimo veiksmui. Skubos tvarka išduodami orderiai turėtų atitikti vieną ar abi šias kategorijas: i) neišvengiama grėsmė gyvybei ar didelė žala, pavyzdžiui, jeigu asmuo buvo pagrobtas ir nustatyta, kad jo gyvybei gresia neišvengiamas pavojus; arba ii) žvalgybinės informacijos rinkimo arba tyrimo galimybė ribotą laiką, pavyzdžiui, A klasės narkotikų siunta netrukus bus įvežta į Jungtinę Karalystę, o teisėsaugos institucijoms reikia informacijos apie sunkių nusikaltimų vykdytojus, kad galėtų juos sulaikyti. Žr. 348 išnašą.

359

(360)  2016 m. TĮA 108 straipsnis.

360

(361)  Remiantis lordo Davido Andersono, nepriklausomo terorizmo teisės aktų kritiko, ataskaita dėl masinių įgaliojimų, pateikta iki 2016 m. patvirtinimo, „turėtų būti aišku, kad masinis duomenų rinkimas ir saugojimas neprilygsta vadinamajam masiniam sekimui. Bet kurioje savo pavadinimo vertoje teisinėje sistemoje bus nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės, skirti užtikrinti, kad prieiga prie saugomų neskelbtinų duomenų <...> nebūtų suteikta be atrankos arba nepagrįstai.
  Tokie įgaliojimai ir apsaugos priemonės iš tiesų yra nustatyti įstatyme. Lord David Anderson, Report of the bulk power review (Masinių įgaliojimų peržiūros ataskaita), 2016 m. rugpjūčio mėn, 1.9 dalis (išskirta autoriaus), galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/546925/56730_Cm9326_WEB.PDF.

361

Bet kurioje savo pavadinimo vertoje teisinėje sistemoje bus nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės, skirti užtikrinti, kad prieiga prie saugomų neskelbtinų duomenų <...> nebūtų suteikta be atrankos arba nepagrįstai.

Tokie įgaliojimai ir apsaugos priemonės iš tiesų yra nustatyti įstatyme

,

(362)  2016 m. TĮA 2,2 straipsnis. Žr., pvz., Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodekso 4.11 dalį, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf.

362

(363)  Didžiosios Britanijos salos – tai Jungtinė Karalystė, Normandijos salos ir Meno sala ir jos apibrėžiamos 1978 m. Aiškinimo akto 1 priede, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1978/30/schedule/1.

363

(364)  Pagal 2016 m. TĮA 136 straipsnį „ryšiai užjūrio teritorijose“ reiškia: i) asmenų, esančių už Didžiosios Britanijos salų ribų, išsiųstus pranešimus, arba ii) asmenų, esančių už Didžiosios Britanijos salų ribų, gautus pranešimus. Ši tvarka, kurią patvirtino Jungtinės Karalystės institucijos, taip pat taikoma dviejų asmenų, esančių už Didžiosios Britanijos salų ribų, ryšiams. Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija byloje Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (žr. 279 išnašą), 376 punkte, išnagrinėjusi panašų ryšių apribojimą (kalbant apie „išorės ryšius“), kurį galima užfiksuoti masiniu perėmimu pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktą, nusprendė, kad jis buvo pakankamai apibrėžtas ir numatomas.

364

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(365)  2016 m. TĮA 136 straipsnio 4 dalis. Remiantis iš Jungtinės Karalystės vyriausybės gautais paaiškinimais, masinis perėmimas gali būti naudojamas, pvz., siekiant nustatyti anksčiau nežinomas grėsmes Jungtinės Karalystės nacionaliniam saugumui, filtruojant ir analizuojant perimtą medžiagą, ir taip išaiškinti žvalgybinę vertę turinčius ryšius (JK aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 27–28, žr. 29 išnašą). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, tokios priemonės gali būti naudojamos siekiant nustatyti ryšius tarp žinomų dominančių subjektų, taip pat siekiant ieškoti asmenų, kurie dar gali būti nežinomi, tačiau paaiškėti tyrimo metu, veiklos pėdsakų ir išsiaiškinti veiklos, kuri gali kelti grėsmę Jungtinei Karalystei, būdus.

365

(366)  Pagal 2016 m. TĮA 13 straipsnio 1 dalį tam, kad žvalgybos tarnyba galėtų perimti įrangą, reikalingas pagal 2016 m. TĮA, išduotas orderis, ir jeigu yra „ryšys su Didžiosios Britanijos salomis“, žr. (211) konstatuojamąją dalį.

366

(367)  2016 m. TĮA 176 straipsnis. Masinio įrangos perėmimo orderyje negali būti leidžiami veiksmai, kurie (išskyrus atvejus, kai jie atliekami remiantis teisėtais įgaliojimais) yra neteisėtas perėmimas (išskyrus saugomų ryšių perėmimą). Remiantis JK aiškinamuoju dokumentu, gauta informacija gali būti reikalinga siekiant nustatyti dominančius subjektus ir ji paprastai būtų susijusi su didelio masto operacijomis (Aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 28, žr. 29 išnašą).

367

(368)  2016 m. TĮA 138 straipsnio 1 dalis ir 178 straipsnio 1 dalis.

368

(369)  2016 m. TĮA 138 straipsnio 2 dalis ir 178 straipsnio 2 dalis.

369

(370)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateiktais paaiškinimais, dėl operatyvinio tikslo, pvz., gali būti ribojama priemonės taikymo sritis atsižvelgiant į grėsmę konkrečioje geografinėje teritorijoje.

370

(371)  2016 m. TĮA 142 straipsnio 4–10 dalys.

371

(372)  Aukštojo teisingumo teismo sprendimo Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), 167 punktas.

372

Liberty

(373)  Pagal 2016 m. TĮA 152 ir 193 straipsnius reikalaujama, kad: a) medžiaga tyrimui atlikti būtų atrenkama tik orderyje nurodytais operatyviniais tikslais, b) atrinkti medžiagą tyrimui atlikti yra būtina ir proporcinga visomis aplinkybėmis ir c) atrenkant medžiagą tyrimui atlikti nepažeidžiamas draudimas atrinkti medžiagą ir nustatyti ryšius, kuriuos išsiuntė asmenys, kurie turimomis žiniomis tuo metu yra Didžiosios Britanijos salose, arba kurie yra skirti tiems asmenims.

373

(374)  Žr. Ryšių perėmimo praktikos kodekso 6.6 straipsnį, žr. 278 išnašą.

374

(375)  2016 m. TĮA 138 straipsnio 1 dalies b ir c punktai ir 178 straipsnio b ir c punktai.

375

(376)  Ryšių perėmimo praktikos kodekso 4.10 straipsnis, žr. 278 išnašą.

376

(377)  Ryšių perėmimo praktikos kodekso 6.20 straipsnis, žr. 278 išnašą, ir Įrangos perėmimo praktikos kodekso 6.13 straipsnis, žr. 348 išnašą.

377

(378)  2016 m. TĮA 138 straipsnio 1 dalies g punktas ir 178 straipsnio 1 dalies f punktas. Europos Žmogaus Teisių Teismas visų pirma nurodė, kad išankstinis nepriklausomos įstaigos leidimas yra svarbi apsaugos nuo piktnaudžiavimo priemonė masinio perėmimo atveju. Europos Žmogaus Teisių Teismas (didžioji kolegija), Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (žr. 269 išnašą), 351 ir 352 punktai Svarbu nepamiršti, kad šis sprendimas buvo susijęs su ankstesne teisine sistema (2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktą), kurioje nebuvo kai kurių apsaugos priemonių (įskaitant išankstinį nepriklausomo teisminių institucijų komisaro leidimą), nustatytų 2016 m. TĮA.

378

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(379)  2016 m. TĮA 159 straipsnio 3 ir 4 dalys.

379

(380)  2016 m. TĮA 143–146 ir 184–188 straipsniai. Skubaus pakeitimo atveju valstybės sekretorius pakeitimus gali atlikti be patvirtinimo, tačiau privalo informuoti komisarą, kuris tuomet privalo priimti sprendimą dėl pakeitimo patvirtinimo arba atsisakymo jį patvirtinti (2016 m. TĮA 147 straipsnis). Orderis turi būti panaikintas, jeigu jis nebebūtinas arba nebeproporcingas, arba pagal orderį perimto turinio, metaduomenų arba kitų gautų duomenų nebereikia tirti atsižvelgiant į bet kurį orderyje nurodytą operatyvinį tikslą (2016 m. TĮA 148 ir 189 straipsniai).

380

(381)  Ryšių perėmimo praktikos kodekso 6.44–-6.47 straipsnis, žr. 278 išnašą, ir Įrangos perėmimo praktikos kodekso 6.48 straipsnis, žr. 348 išnašą.

381

(382)  2016 m. TĮA 156 straipsnis.

382

(383)  2016 m. TĮA 150 ir 191 straipsniai.

383

(384)  Europos Žmogaus Teisių Teismo didžioji kolegija byloje Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (žr. 268 išnašą) patvirtino pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktą nustatytą papildomų apsaugos priemonių, susijusių su saugojimu, prieiga ir atskleidimu, sistemą, žr. 392–394 ir 402–405 punktus. Ta pati apsaugos priemonių sistema nustatyta ir 2016 m. TĮA.

384

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(385)  2016 m. TĮA 151 ir 192 straipsniai.

385

(386)  Daugiau informacijos apie šiuos tikslus pateikiama 312 išnašoje.

386

(387)  Ryšių perėmimo kodeksuose šiuo atžvilgiu nurodyta: „šios duomenų tvarkymo sistemos tvarko ryšių kanalų arba signalų, kuriuos nusprendė perimti perimančioji institucija, duomenis. Tuomet tų kanalų ir signalų srautui taikomi filtrai, pritaikyti taip, kad būtų atrinkti potencialią žvalgybinę vertę turinčių rūšių ryšiai kartu atmetant duomenis, kurie, tikėtina, turi mažiausią žvalgybinę vertę. Dėl šio filtravimo, kuris įvairiose duomenų tvarkymo sistemose bus labai skirtingas, didelė šių kanalų ir signalų ryšių dalis bus automatiškai atmesta. Paskui gali būti atliekamos papildomos sudėtingos paieškos, siekiant gauti papildomus ryšius, kurie, labiausiai tikėtina, turės didžiausią žvalgybinę vertę ir bus susiję su teisės aktuose nustatytomis agentūros funkcijomis. Tuomet šie ryšiai gali būti atrinkti įvertinimui dėl vieno ar kelių operatyvinių tikslų, nurodytų orderyje, su sąlyga, kad tenkinamos būtinumo ir proporcingumo sąlygos. Tik tie ryšių elementai, kurie nebuvo atmesti, gali būti teikiami įvertinti įgaliotiems pareigūnams“ (Ryšių perėmimo kodekso 6.6 dalis, žr. 278 išnašą).

387

(388)  Žr. 2016 m. TĮA 152 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, pagal kuriuos abiejų rūšių duomenų (perimtų ir antrinių) nagrinėjimas turi būti atliekamas tik nurodytu tikslu ir visomis aplinkybėmis turi būti būtinas bei proporcingas.

388

(389)  Šios rūšies orderio nereikalaujama, jei duomenys, susiję su asmenimis, esančiais Britanijos salose, yra antriniai duomenys (žr. 2016 m. TĮA 152 straipsnio 1 dalies c punktą).

389

(390)  2016 m. TĮA 152 ir 193 straipsniai.

390

(391)  2016 m. TĮA 155 ir 196 straipsniai.

391

(392)  2016 m. TĮA 152 ir 193 straipsniai.

392

(393)  2016 m. TĮA 229 straipsnis.

393

(394)  Ryšių perėmimo praktikos kodekso 6.74 straipsnis, žr. 278 išnašą, ir Įrangos perėmimo praktikos kodekso 6.78 straipsnis, žr. 348 išnašą.

394

(395)  IPCO įsteigtas pagal 2016 m. TĮA 238 straipsnį, kad teiktų informacijos komisarui būtinus darbuotojus, patalpas, įrangą ir kitas priemones bei paslaugas, kurios yra būtinos jo funkcijoms vykdyti (žr. (251) konstatuojamąją dalį).

395

(396)  IPCO 2018 m. metinėje ataskaitoje konkrečiai nurodyta, kad GCHQ analitikų pateikti pagrindimai „atitiko keliamus standartus ir analitikai pateikė pakankamai informacijos pagrįsdami savo užklausų dėl masinių duomenų proporcingumą“. Tyrimo įgaliojimų komisaro 2018 m. metinės ataskaitos 6.22 dalis, žr. 464 išnašą.

396

(397)  Tyrimo įgaliojimų komisaro 2019 m. metinės ataskaitos 7.6 dalis, žr. 463 išnašą.

397

(398)  Tyrimo įgaliojimų komisaro 2019 m. metinės ataskaitos 10.22 dalis, žr. 463 išnašą.

398

(399)  Tokią išvadą galima daryti iš ryšio duomenų apibrėžties, pateiktos 2016 m. TĮA 261 straipsnio 5 dalyje, pagal kurią ryšio duomenis saugo arba gauna telekomunikacijų operatorius ir šie duomenys yra apie telekomunikacijos paslaugos naudotoją ir susiję su šios paslaugos teikimu, arba tai yra ryšio turinio duomenys, duomenys, kurie yra ryšio sudedamoji dalis, prie ryšio pridėti arba su juo logiškai susieti duomenys (taip pat žr. Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodeksą, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf 2.15–2.22 dalys). Be to, pagal telekomunikacijų operatoriaus apibrėžtį, pateiktą 2016 m. TĮA 261 straipsnio 10 dalyje, reikalaujama, kad telekomunikacijų operatorius būtų asmuo, siūlantis arba teikiantis telekomunikacijos paslaugą asmenims Jungtinėje Karalystėje arba eksploatuojantis telekomunikacijų sistemą, kuri (visa arba jos dalis) kontroliuojama Jungtinėje Karalystėje. Iš šių apibrėžčių aiškiai matyti, kad 2016 m. TĮA pareigų negalima nustatyti telekomunikacijų operatoriams, kurių įranga nėra Jungtinėje Karalystėje arba nėra joje kontroliuojama ir kurie nesiūlo arba neteikia paslaugų asmenims Jungtinėje Karalystėje (taip pat žr. Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodekso 2.2 dalį). Jeigu ES abonentai (nesvarbu, ar jie yra ES, ar Jungtinėje Karalystėje) naudojasi paslaugomis Jungtinėje Karalystėje, bet kokius ryšius, susijusius su šios paslaugos teikimu, tiesiogiai rinktų Jungtinės Karalystės paslaugų teikėjas, užuot juos perdavus iš ES.

399

(400)  1984 m. Telekomunikacijų akto 94 straipsnio 1 dalyje buvo nustatyta, kad valstybės sekretorius galėjo pateikti „bendro pobūdžio nurodymus, kurie, valstybės sekretoriaus manymu, yra būtini arba tikslingi atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesus <...>“ (žr. 451 išnašą).

400

(401)  Žr. Sprendimo Privacy International 78 punktą.

401

Privacy International

(402)  Žr. Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodekso 4.11 dalį (žr. 399414 išnašą).

402

(403)  Masinio duomenų gavimo orderį gali prašyti išduoti tik žvalgybos tarnybų vadovai, t. y.: i) Saugumo tarnybos generalinis direktorius; ii) Slaptosios žvalgybos tarnybos direktorius arba iii) GCHQ direktorius (žr. 2016 m. TĮA 158 ir 263 straipsnius).

403

(404)  Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodekso 4.5 dalis (žr. 399 išnašą).

404

(405)  Pagal 2016 m. TĮA 161 straipsnį orderyje nurodyti operatyviniai tikslai turi būti įtraukti į žvalgybos tarnybų vadovų tvarkomą sąrašą („operatyvinių tikslų sąrašas“), nes tikslai, kuriais jie remiasi, yra operatyviniai tikslai, kurių siekiant ryšio duomenys, gauti remiantis masinio duomenų gavimo orderiais, gali būti atrinkti tyrimui atlikti.

405

(406)  Masinio ryšio duomenų gavimo praktikos kodekso 6.6 dalis (žr. 399 išnašą).

406

(407)  Pagal 2016 m. TĮA 172 straipsnį reikalaujama nustatyti konkrečias apsaugos priemones, kurios būtų taikomos tyrimui atlikti atrenkant gautus masinius ryšius. Be to, sąmoningas tyrimas pažeidžiant šias apsaugos priemones taip pat laikomas nusikalstama veika (žr. 2016 m. TĮA 173 straipsnį).

407

(408)  2016 m. TĮA 171 straipsnis.

408

(409)  2016 m. TĮA 171 straipsnio 9 dalis.

409

(410)  2016 m. TĮA 162 straipsnis.

410

(411)  2016 m. TĮA 163 straipsnis.

411

(412)  2016 m. TĮA 164–166 straipsniai.

412

(413)  2016 m. TĮA 159 straipsnis.

413

(414)  IPCO 2019 m. metinės ataskaitos 8.6 dalis, žr. 463 išnašą.

414

(415)  IPCO 2019 m. metinės ataskaitos 10.4 dalis, žr. 463 išnašą.

415

(416)  IPCO 2019 m. metinės ataskaitos 8.37 dalis, žr. 463 išnašą.

416

(417)  2016 m. TĮA 200 straipsnis.

417

(418)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 34, žr. 29 išnašą.

418

(419)  2016 m. TĮA 204 straipsnis.

419

(420)  Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekso 4.7 dalis, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715478/Bulk_Personal_Datasets_Code_of_Practice.pdf.

420

(421)  2016 m. TĮA 205 straipsnis.

421

(422)  Pavyzdžiui, neskelbtini asmens duomenys, žr. 2016 m. TĮA 202 straipsnį ir Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekso 4.21 ir 4.12 dalis, žr. 469 išnašą.

422

(423)  Prašymą išduoti konkretų orderį dėl masinių asmens duomenų rinkinių privalo individualiai nagrinėti valstybės sekretorius, t. y. dėl vieno konkretaus duomenų rinkinio. Pagal TĮA 205 straipsnį reikalaujama, kad žvalgybos tarnyba savo prašyme dėl konkretaus orderio dėl masinių asmens duomenų rinkinių išsamiai paaiškintų atitinkamos medžiagos pobūdį ir mastą ir išvardytų „operatyvinius tikslus“, kurių siekdama atitinkama žvalgybos tarnyba nori nagrinėti masinių asmens duomenų rinkinius (kai žvalgybos tarnyba siekia gauti saugojimo ir tyrimo orderį, o ne tik saugojimo orderį). Jeigu naudojamas klasės orderis dėl masinių asmens duomenų rinkinių, sekretorius visą duomenų rinkinių kategoriją nagrinėja vienu metu.

423

(424)  2016 m. TĮA 204 ir 205 straipsniai.

424

(425)  2016 m. TĮA 2 straipsnis.

425

(426)  2016 m. TĮA 204 ir 205 straipsniai.

426

(427)  Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekso 5.2 dalis, žr. 420 išnašą.

427

(428)  Masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo ir naudojimo žvalgybos tarnybose praktikos kodekso 8.1–8.15 punktus, žr. 420 išnašą.

428

(429)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 34, žr. 29 išnašą.

429

(430)  2018 m. DAA 87 straipsnio 1 dalis.

430

(431)  2018 m. DAA 87 straipsnio 3 dalis. Nors duomenų valdytojams šis principas gali būti netaikomas pagal 2018 m. DAA 110 straipsnį tiek, kiek tokia išimtis būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą, tokia išimtis turi būti vertinama kiekvienu konkrečiu atveju ir ja gali būti remiamasi tik tiek, kiek konkrečios nuostatos taikymas sukeltų neigiamų pasekmių nacionaliniam saugumui (žr. (132) konstatuojamąją dalį). Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų nacionaliniai saugumo sertifikatai (galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/) nepatenka į 2018 m. DAA 87 straipsnio 3 dalies taikymo sritį. Be to, kadangi bet koks duomenų tvarkymas kitu tikslu turi būti leistinas pagal įstatymą, žvalgybos tarnybos privalo turėti aiškų teisinį pagrindą, kuriuo remiantis duomenys tvarkomi toliau.

431

(432)  Daugiau informacijos apie šiuos tikslus pateikiama 312 išnašoje.

432

(433)  Žr. 312 išnašą.

433

(434)  ICO gairės dėl žvalgybos tarnybų duomenų tvarkymo (žr. 161 išnašą).

434

(435)  2016 m. TĮA 54 straipsnis.

435

(436)  2016 m. TĮA 130 straipsnis.

436

(437)  2016 m. TĮA 151 straipsnis.

437

(438)  2016 m. TĮA 171 straipsnio 9 dalis.

438

(439)  2016 m. TĮA 192 straipsnis.

439

(440)  Taisyklėse turi būti nustatytos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad kiekviena padaryta tos medžiagos kopija būtų saugiai saugoma tol, kol ji yra laikoma. Pagal orderį gauta medžiaga ir kiekviena bet kurios tos medžiagos kopija turi būti sunaikinta iš karto, kai nebėra jos saugojimą pateisinančių pagrindų (žr. 2016 m. TĮA 150 straipsnio 2 dalį, 150 straipsnio 5 dalį ir151 straipsnio 2 dalį). Verta pažymėti, kad panašios ankstesniu teisiniu pagrindu (RIPA 2000) numatytos apsaugos priemonės buvo numatytos laikantis Europos Žmogaus Teisių Teismo nustatytų reikalavimų dėl dalijimosi informacija, gauta masiniu būdu renkant duomenis kartu su užsienio valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis (Europos Žmogaus Teisių Teismas (didžioji kolegija), Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę, (žr. 279 išnašą), 362 ir 399 punktai).

440

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(441)  2018 m. DAA 116 straipsnis.

441

(442)  Pagal 2018 m. DAA 13 priedo 2 dalį vykdymo pranešimai ir pranešimai apie nuobaudą gali būti įteikiami duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, jeigu jie yra susiję su 2018 m. DAA 2 skyriaus 4 dalies (duomenų tvarkymo principai), 2018 m. DAA 4 dalies nuostatos, kuria duomenų subjektui suteikiamos teisės, reikalavimo pranešti komisarui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą pagal 2018 m. DAA 108 straipsnį ir asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes, Konvencijos nepasirašiusias valstybes ir tarptautinėms organizacijoms principų, išdėstytų 2018 m. DAA 109 straipsnyje, pažeidimais (daugiau informacijos apie vykdymo pranešimą ir pranešimą apie nuobaudą žr. (92) konstatuojamąją dalį).

442

(443)  Pagal 2018 m. DAA 147 straipsnio 6 dalį informacijos pareigūnas negali pateikti vertinimo pranešimo 2000 m. Informacijos laisvės akto 23 straipsnio 3 dalyje nurodytai įstaigai. Tai yra Saugumo tarnyba (MI5), Slaptoji žvalgybos tarnyba (MI6) ir Vyriausybės komunikacijų būstinė).

443

(444)  Nuostatos, kurioms gali būti taikomos išimtys: 108 straipsnis (pranešimas komisarui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą), 119 straipsnis (patikrinimas pagal tarptautinius įsipareigojimus); 142–154 straipsniai ir 15 priedas (komisaro pranešimai ir įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą) ir 170–173 straipsniai (su asmens duomenimis susijusios nusikalstamos veikos). Taip pat, kalbant apie duomenų tvarkymą žvalgybos tarnybose, 13 priedo (kitos bendrosios Komisaro funkcijos) 1 punkto a ir g papunkčiai ir 2 punktas.

444

(445)  Informacijos komisaro biuro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos bendruomenės susitarimo memorandumas, žr. 165 išnašą.

445

(446)  Septyniais iš tų atvejų informacijos komisaras rekomendavo skundo pateikėjui aiškintis su duomenų valdytoju (taip turi būti daroma, kai asmuo kreipiasi į informacijos komisarą, tačiau prieš tai turėjo kreiptis į duomenų valdytoją), vienu iš tų atvejų informacijos komisaras pateikė duomenų valdytojui bendrą rekomendaciją (tokia rekomendacija teikiama, kai paaiškėja, kad duomenų valdytojas teisės aktų nepažeidė, tačiau informacijos komisarui pateikto skundo būtų buvę galima išvengti, jeigu duomenų valdytojo praktika būtų patobulinta), o likusiais 13 atvejų duomenų valdytojas jokių veiksmų imtis neprivalėjo (tokia išvada daroma, kai asmens pateikti skundai patenka į 2018 m. Duomenų apsaugos akto taikymo sritį, nes jie teikiami dėl asmens informacijos tvarkymo, tačiau, remiantis duomenų valdytojo pateikta informacija, nustatoma, kad teisės aktai pažeisti nebuvo).

446

(447)  Pagal 2016 m. TĮA 227 straipsnio 7 ir 8 dalis tyrimo įgaliojimų komisaras yra teismo komisaras, o tyrimo įgaliojimų komisaras ir kiti teismo komisarai kartu vadinami teismo komisarais. Dabar iš viso yra 15 teismo komisarų.

447

(448)  Pagal 2005 m. Konstitucinės reformos akto 3 dalies 60 straipsnio 2 dalį „aukštos teismo pareigos“ reiškia teisėjo pareigas kuriame nors iš toliau išvardytų teismų: i) Aukščiausiajame Teisme; ii) Anglijos ir Velso apeliaciniame teisme; iii) Anglijos ir Velso aukštajame teisme; iv) Sesijų teisme; v) Šiaurės Airijos apeliaciniame teisme; vi) Šiaurės Airijos aukštajame teisme arba tai gali būti teisės klausimus sprendžiantys lordai.

448

(449)  Teismų sistemos nepriklausomumas grindžiamas papročiais ir yra plačiai pripažįstamas nuo 1701 m. Susitarimo akto.

449

(450)  2016 m. TĮA 227 straipsnio 3 dalis. Teismo komisarų kandidatūras taip pat teikia tyrimo įgaliojimų komisaras, 2016 m. TĮA 227 straipsnio 4 dalies e punktas.

450

(451)  2016 m. TĮA 238 straipsnis.

451

(452)  2016 m. TĮA 227 straipsnio 2 dalis.

452

(453)  Pašalinimo iš pareigų procesas yra tapatus kitų Jungtinės Karalystės teisėjų pašalinimui iš pareigų (žr., pvz., 1981 m. Aukštesniųjų teismų akto 11 straipsnio 3 dalį ir 2005 m. Konstitucinės reformos akto 33 straipsnį, pagal kurį taip pat reikalaujama, kad abeji parlamento rūmai po patvirtinimo procedūros priimtų rezoliuciją). Iki šiol nė vienas teismo komisaras nebuvo pašalintas iš pareigų.

453

(454)  Pavaldi įstaiga yra organizacija arba agentūra, gaunanti finansavimą iš vyriausybės, tačiau galinti veikti nepriklausomai (apibrėžtis ir daugiau informacijos apie pavaldžias įstaigas pateikiama Ministrų kabineto viešųjų įstaigų klasifikavimo vadove, kurį galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/519571/Classification-of-Public_Bodies-Guidance-for-Departments.pdf ir 2014–2015 m. sesijos Bendruomenių rūmų Viešojo administravimo atrankos komiteto pirmąją ataskaitą, galima rasti šiuo adresu: https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmpubadm/110/110.pdf).

454

(455)  Pagal 2016 m. TĮA 229 straipsnį teismo komisaras turi plačius priežiūros įgaliojimus, kurie taip pat apima žvalgybos agentūrų surinktų duomenų saugojimo ir atskleidimo priežiūrą.

455

(456)  Sprendimus dėl to, ar patvirtinti valstybės sekretoriaus sprendimą išduoti orderį, priima patys teismo komisarai. Jeigu komisaras atsisako patvirtinti orderį, valstybės sekretorius gali paduoti skundą Tyrimo įgaliojimų komisarui, kurio sprendimas yra galutinis.

456

(457)  IPC leidimo visada reikalaujama, kai ryšio duomenys gaunami teisėsaugos tikslais (2016 m. TĮA 60A straipsnis). Jeigu ryšio duomenys gaunami nacionalinio saugumo tikslais, leidimą gali išduoti IPC arba, kita vertus, paskirtasis atitinkamos valdžios institucijos vyresnysis pareigūnas (žr. 2016 m. TĮA 61 ir 61A straipsnius ir (203) konstatuojamąją dalį).

457

(458)  Specialiojo pranešėjo teisės į privatumą klausimais misijos pabaigos pareiškimas, padarytas įvykdžius misiją Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje (žr. 281 išnašą).

458

(459)  2016 m. TĮA 229 straipsnis. Teismų komisarų funkcijos tyrimų ir informacijos rinkimo įgaliojimų srityje išdėstytos 2016 m. TĮA 235 straipsnyje.

459

(460)  Tai yra pagal 2000 m. RIPA priimtos sekimo priemonės, funkcijų vykdymas pagal 1997 m. Policijos akto 3 dalį (leidimas imtis veiksmų dėl turto) ir Valstybės sekretoriaus funkcijų vykdymas pagal 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto 5–7 straipsnius (orderiai dėl bevielio telegrafo perėmimo, patekimo į patalpas ir nuosavybės teisių apribojimas (2016 m. TĮA 229 straipsnis).

460

(461)  2016 m. TĮA 230 straipsnis. IPC taip pat gali savo iniciatyva informuoti ministrą pirmininką bet kuriuo su jo funkcijomis susijusiu klausimu. IPC taip pat privalo informuoti ministrą pirmininką apie savo prašymą ir ministras pirmininkas gali liepti IPC peržiūrėti bet kurią žvalgybos tarnybų funkciją.

461

(462)  Kai kurios dalys gali būti neskelbiamos, jeigu tai prieštarautų nacionaliniam saugumui.

462

(463)  Pavyzdžiui, 2019 m. IPCO metinėje ataskaitoje (6.38 dalyje) paminėta, kad MI5 buvo rekomenduota pakeisti savo masinių asmens duomenų rinkinių saugojimo politiką, nes ji turėjo laikytis požiūrio, kuriuo būtų atsižvelgta į visų sričių turimų masinių asmens duomenų rinkinių ir kiekvieno turimo masinių asmens duomenų rinkinio saugojimo proporcingumą. 2018 m. pabaigoje IPCO nebuvo įsitikinęs dėl to, ar į šią rekomendaciją buvo atsižvelgta, ir 2019 m. ataskaitoje paaiškino, kad MI5 dabar rengia naują procesą, kad įvykdytų šį reikalavimą. 2019 m. metinėje ataskaitoje (8.22 dalis) taip pat paminėta, kad GHCQ buvo pateikta įvairių rekomendacijų, susijusių su atskaitomybės užtikrinimu proporcingumo srityje teikiant užklausas dėl masinių duomenų. Ataskaitoje patvirtinama, kad šioje srityje 2018 m. pabaigoje atlikta patobulinimų. 2019 m. metinė Tyrimo įgaliojimų komisaro biuro ataskaita, galima rasti šiuo adresu: https://www.ipco.org.uk/docs/IPC%20Annual%20Report%202019_Web%20Accessible%20version_final.pdf. Be to, po kiekvieno IPCO atlikto valdžios institucijos patikrinimo parengiama ataskaita, kuri pateikiama tai institucijai ir kurioje pateikiamos rekomendacijos, pagrįstos tuo patikrinimu. Nuo tada IPCO kiekvieną paskesnį patikrinimą pradeda peržiūrėdama ankstesnes rekomendacijas, ir naujoje patikrinimo ataskaitoje nurodo, ar į jas buvo atsižvelgta.

463

(464)  Klaida laikoma „rimta“, jeigu komisaras mano, kad dėl jos atitinkamam asmeniui buvo padaryta didelė žala arba skriauda (2016 m. TĮA 231 straipsnio 2 dalis). 2018 m. buvo pranešta apie 22 klaidas, iš kurių aštuonios buvo laikomos rimtomis klaidomis, apie kurias buvo informuotas atitinkamas asmuo. Žr. 2018 m. Tyrimo įgaliojimų komisaro biuro metinę ataskaitą, C priedas (žr. https://www.ipco.org.uk/docs/IPCO%20Annual%20Report%202018%20final.pdf). 2019 m. 14 klaidų buvo pripažintos rimtomis. Žr. 2019 m. Tyrimo įgaliojimų komisaro biuro metinę ataskaitą, C priedas žr. 463 išnašą.

464

(465)  2016 m. TĮA 231 straipsnyje nustatyta, kad IPC, informuodamas asmenį apie klaidą, privalo pateikti tokią informaciją, kuri, komisaro manymu, yra būtina toms teisėms įgyvendinti, visų pirma atsižvelgdamas į tai, kokiu mastu informacijos atskleidimas prieštarautų viešajam interesui arba pakenktų sunkių nusikaltimų prevencijai arba nustatymui, Jungtinės Karalystės ekonominei gerovei arba nuolatiniam bet kurios žvalgybos tarnybos funkcijų vykdymui.

465

(466)  Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, TSA buvo praplėsta Žvalgybos ir saugumo komiteto kompetencija, kuria remiantis vykdoma ne tik trijų agentūrų priežiūra, ir sudarytos sąlygos vykdyti retrospektyvią agentūrų operatyvinės veiklos priežiūrą tiek, kiek ji susijusi su svarbiu nacionaliniu interesu.

466

(467)  2013 m. TSA 2 straipsnis.

467

(468)  Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandumas; galima rasti šiuo adresu: http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

468

(469)  Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandumo 14 straipsnis, žr.468 išnašą.

469

(470)  Valstybės sekretorius gali vetuoti informacijos atskleidimą dviem pagrindais: informacija yra neskelbtina ir ji neturėtų būti atskleista Žvalgybos ir saugumo komitetui atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesus, arba informacija yra tokio pobūdžio, kad jeigu valstybės sekretoriaus būtų prašoma ją pateikti Bendruomenių Rūmų departamentų lygmens atskirajam komitetui, valstybės sekretoriaus nuomone (remiantis ne tik su nacionaliniu saugumu susijusiais pagrindais), derėtų to nedaryti (2013 m. TSA 1 priedo 4 straipsnio 2 dalis).

470

(471)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 43, žr. 31 išnašą.

471

(472)  2013 m. TSA 1 straipsnis. Ministrai negali būti nariais. Žvalgybos ir saugumo komiteto narių kadencija sutampa su juos paskyrusio parlamento kadencija. Iš pareigų jie gali būti pašalinti rūmų, kurie juos paskyrė, rezoliucija arba kai jie netenka parlamento nario įgaliojimų arba tampa ministru. Narys taip pat gali atsistatydinti iš pareigų.

472

(473)  Komiteto ataskaitas ir pareiškimus galima rasti šiuo adresu: https://isc.independent.gov.uk/publications/. 2015 m. Žvalgybos ir saugumo komitetas paskelbė ataskaitą „Privatumas ir saugumas: šiuolaikinė ir skaidri teisinė sistema“ (žr. https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20150312_ISC_PSRptweb.pdf), kurioje jis nagrinėjo žvalgybos agentūrų naudojamų sekimo metodų teisinę sistemą, ir paskelbė įvairių rekomendacijų, paskui jos buvo išnagrinėtos ir įtrauktos į Tyrimo įgaliojimų akto bilį, paskui jis buvo priimtas įstatymo forma, t. y. 2016 m. TĮA. Vyriausybės atsakymą į privatumo ir saugumo ataskaitą galima rasti šiuo adresu: https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

473

(474)  2016 m. TĮA 142, 161 ir 183 straipsniai.

474

(475)  2016 m. TĮA 234 straipsnis.

475

(476)  2016 m. TĮA 236 straipsnis.

476

(477)  Parlamento žvalgybos ir saugumo komiteto ataskaita dėl Tyrimo įgaliojimų bilio projekto, galima rasti šiuo adresu: https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20160209_ISC_Rpt_IPBillweb.pdf

477

(478)  Šios bendrosios su privatumu susijusios pareigos dabar yra išdėstytos 2016 m. TĮA 2 straipsnio 2 dalyje, kurioje nustatyta, kad valdžios institucija, veikdama pagal 2016 m. TĮA, privalo atsižvelgti į tai, ar tikslas, kurio siekiama orderiu, leidimu arba pranešimu, gali būti pasiektas mažiau intervencinėmis priemonėmis, ar informacijos gavimui pagal orderį, leidimą arba pranešimą taikytinas apsaugos lygis yra aukštesnis dėl konkretaus informacijos neskelbtino pobūdžio, viešojo intereso, susijusio su telekomunikacijų sistemų ir pašto paslaugų vientisumu ir saugumu, ir bet kuriais kitais viešojo intereso, susijusio su privatumo apsauga, aspektais.

478

(479)  Pavyzdžiui, gavus Žvalgybos ir saugumo komiteto prašymą, dienų skaičius, per kurį „skubus“ orderis pateikiamas tvirtinti teismo komisarui, sumažintas nuo penkių iki trijų darbo dienų, ir Žvalgybos ir saugumo komitetui suteikti įgaliojimai perduoti klausimus tirti tyrimo įgaliojimų komisarui.

479

(480)  
  Schrems II, 194 punktas.

480

Schrems II

(481)  
  Schrems II, 197 punktas.

481

Schrems II

(482)  2018 m. DAA 94 straipsnio 11 dalis.

482

(483)  2018 m. DAA 99 straipsnio 4 dalis.

483

(484)  2018 m. DAA 100 straipsnio 1 dalis.

484

(485)  2018 m. DAA 169 straipsnis, pagal kurį „asmuo, kuris patyrė žalą dėl duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimų nesilaikymo” gali teikti ieškinį. Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, praktiškai ieškinys arba skundas dėl žvalgybos tarnybų, tikėtina, bus teikiamas specializuotam Tyrimo įgaliojimų teismui, kuris turi plačią jurisdikciją, gali priteisti kompensaciją / žalos atlyginimą ir kuriame pareikšti ieškinį nieko nekainuoja.

485

(486)  2018 m. DAA 169 straipsnio 5 dalis.

486

(487)  Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 3 priedą nariai privalo turėti nurodytos teisminio darbo patirties ir juos turi būti galima paskirti naujai kadencijai.

487

(488)  Kreipimasis – tai parlamentui pateiktas prašymas, kuriuo siekiama informuoti monarchą apie parlamento nuomones konkrečiu klausimu.

488

(489)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 3 priedo 1 dalies 5 punktas.

489

(490)  2000 m. RIPA 65 straipsnio 5 dalis.

490

(491)  Dėl „įsitikinimo“ patikrinimo žr. bylą Human Rights Watch prieš Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH, 41 punktas. Šiuo atveju specializuotas Tyrimo įgaliojimų teismas, remdamasis Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, nusprendė, kad tinkamas patikrinimas yra susijęs su tuo, ar, atsižvelgiant į nustatytą įsitikinimą, kad bet kurį veiksmą, kuriam taikoma 2000 m. RIPA 68 straipsnio 5 dalis, atliko žvalgybos tarnybos arba tai buvo padaryta jų vardu, esama pagrindo tokiam įsitikinimui, todėl asmuo gali teigti tapęs auka vien dėl slaptų priemonių arba teisės aktų, kuriais leidžiama taikyti slaptas priemones, egzistavimo ir tik tuo atveju, jei sugeba įrodyti, kad tokios priemonės gali būti taikomos atsižvelgiant būtent į jo padėtį.

491

Human Rights Watch prieš Secretary of State

(492)  2000 m. RIPA 65 straipsnio 4 dalies a punktas.

492

(493)  Tokios aplinkybės – tai valdžios institucijų veiksmai pagal įgaliojimus (pvz., pagal orderį, leidimą ir (arba) pranešimą dėl pranešimų perėmimo ir pan.) arba aplinkybės (nepriklausomai nuo to, ar įgaliojimas yra, ar jo nėra), kuriomis taip elgtis nebūtų buvę tinkama neturint įgaliojimo arba bent neapsvarsčius, ar tokio įgaliojimo nereikėtų gauti. Teismo komisaro leisti veiksmai laikomi atliktais ginčytinomis aplinkybėmis (2000 m. RIPA 65 straipsnio 7ZA dalis), o kiti veiksmai, kurie atliekami turint teisėjo pareigas einančio asmens leidimą, laikomi atliktais neginčytinomis aplinkybėmis (2000 m. RIPA 65 straipsnio 7 ir 8 dalys).

493

(494)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, žemesnioji riba skundui pateikti reiškia, kad specializuotam teismui nėra neįprasta atlikti tyrimo ir nustatyti, kad valdžios institucija skundo faktiškai nenagrinėjo. Naujausioje specializuoto Tyrimų įgaliojimų teismo statistinių duomenų ataskaitoje nustatyta, kad 2016 m. specializuotas teismas gavo 209 skundus, iš kurių 52 proc. pripažinti nepagrįstais, o 25 proc. pripažinti „neišspręstais“. Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad tai reiškia, jog nebuvo vykdomi slapti veiksmai / įgaliojimai, susiję su pareiškėju, arba kad buvo naudojami slapti metodai ir specializuotas teismas nusprendė, kad veikla buvo teisėta. Be to, 11 proc. skundų buvo atmesti, nepateko į specializuoto teismo jurisdikciją, buvo atsiimti arba pripažinti nepagrįstais, 5 proc. buvo pateikti pavėluotai, o 7 proc. skundų išnagrinėti pareiškėjų naudai. 2016 m. Tyrimo įgaliojimų komisaro biuro statistinių duomenų ataskaita, galima rasti šiuo adresu: https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf.

494

(495)  Žr. sprendimą byloje Human Rights Watch prieš Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. Šioje byloje Tyrimo įgaliojimų teismas, remdamasis su EŽTK susijusia teismų praktika, konstatavo, kad tinkamas kriterijus, kalbant apie įsitikinimą, kad koks nors žvalgybos tarnybos arba jos vardu vykdytas elgesys, patenkantis į 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 68 straipsnio 5 dalies taikymo sritį, pasireiškė, yra tai, ar tokiam įsitikinimui yra pagrindo, įskaitant tai, kad asmuo gali tvirtinti, jog yra smurto auka vien dėl to, kad slaptos priemonės egzistuoja arba kad teisės aktuose yra leidžiama taikyti slaptas priemones, tik tada, jeigu gali įrodyti, kad dėl jo asmeninės padėties jis patiria riziką, kad tokios priemonės jam gali būti taikomos (žr. Sprendimo Human Rights Watch prieš Secretary of State, 41 punktą).

495

Human Rights Watch prieš Secretary of State

Human Rights Watch prieš Secretary of State,

(496)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 3 dalis.

496

(497)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 2 dalis.

497

(498)  2000 m. RIPA 68 straipsnio 6–7 dalys.

498

(499)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 68 straipsnio 4 dalis.

499

(500)  Šių įgaliojimų taikymo pavyzdys galėtų būti sprendimas byloje Liberty & Others prieš the Security Service, SIS, GCHQ, [2015] UKIP Trib 13_77-H_2. Specializuotas teismas priėmė dviem pareiškėjams palankų sprendimą, nes jų ryšiai vienu atveju buvo saugomi viršijant nustatytas ribas, o kitu atveju dėl to, kad nagrinėjimo procedūra vyko nesivadovaujant GCHQ nustatytomis vidaus taisyklėmis. Pirmuoju atveju teismas liepė žvalgybos tarnyboms sunaikinti ryšius, kurie buvo saugomi ilgiau, palyginti su atitinkamu terminu. Antruoju atveju nutartis dėl ryšių sunaikinimo nebuvo priimta, nes ryšiai nebuvo saugomi.

500

Liberty & Others prieš the Security Service

(501)  
  Kennedy, žr. 129 išnašą.

501

Kennedy,

(502)  Europos Žmogaus Teisių Teismas (didžioji kolegija), Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę (žr. 268 išnašą), 413–415 punktai.

502

Big Brother Watch ir kt. prieš Jungtinę Karalystę

(503)  Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo Big Brother Watch 425 punktas.

503

Big Brother Watch

(504)  Pavyzdžiui, kaip matyti iš neseniai priimto Europos Žmogaus Teisių Teismo didžiosios kolegijos sprendimo Big Brother Watch ir kiti prieš Jungtinę Karalystę (žr. 279 išnašą), tai leidžia tarptautiniam teismui vykdyti veiksmingą teisminę kontrolę, panašią į tą, kuri taikoma ES valstybėms narėms, dėl to, kaip valdžios institucijos laikosi pagrindinių teisių naudodamosi asmens duomenimis. Be to, Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų vykdymą konkrečiai prižiūri Europos Taryba.

504

Big Brother Watch ir kiti prieš Jungtinę Karalystę

(505)  Byloje Belhaj & others [2017] UKSC 3 sprendimas dėl medžiagos, kuriai taikoma teisinė privilegija, perėmimo neteisėtumo buvo tiesiogiai pagrįstas EŽTK 8 straipsniu (žr. 11 punktą).

505

Belhaj & others

(506)  Aukštojo teisingumo teismo sprendimo Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), 170 punktas.

506

Liberty

(507)  Sprendimo Schrems 65 punktas.

507

Schrems

(508)  Sprendimo Schrems 65 punktas. „Šiuo atžvilgiu nacionalinis teisės aktų leidėjas turi numatyti teisių gynimo priemones, leidžiančias atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai remtis nacionaliniuose teismuose kaltinimais, kurie, jos nuomone, yra pagrįsti, tam, kad šie teismai, vertindami Komisijos sprendimo galiojimą, pateiktų prašymą priimti prejudicinį sprendimą, jei, kaip ir priežiūros institucija, turėtų abejonių dėl šio sprendimo galiojimo.“

508

Schrems

(509)  Nuomonė 14/2021 dėl Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimo pagal Reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje projekto, kurią galima rasti adresu https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-art-70/opinion-142021-regarding-european-commission-draft_en.

509

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/69

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1773

2021 m. birželio 28 d.

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4801)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (1), ypač į jos 36 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

ĮVADAS

| (1) | Direktyvoje (ES) 2016/680 nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų perdavimo iš Sąjungos kompetentingų institucijų trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms, kai toks duomenų perdavimas patenka į direktyvos taikymo sritį. Kompetentingų institucijų vykdomo tarptautinio duomenų perdavimo taisyklės yra nustatytos Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje, tiksliau – 35–40 straipsniuose. Nors asmens duomenų srautas į Europos Sąjungai nepriklausančias valstybes ir iš jų yra labai svarbus veiksmingam bendradarbiavimui teisėsaugos srityje, būtina garantuoti, kad Europos Sąjungoje užtikrinamas asmens duomenų apsaugos lygis dėl tokio duomenų perdavimo nesumažėtų (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2016/680 nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų perdavimo iš Sąjungos kompetentingų institucijų trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms, kai toks duomenų perdavimas patenka į direktyvos taikymo sritį. Kompetentingų institucijų vykdomo tarptautinio duomenų perdavimo taisyklės yra nustatytos Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje, tiksliau – 35–40 straipsniuose. Nors asmens duomenų srautas į Europos Sąjungai nepriklausančias valstybes ir iš jų yra labai svarbus veiksmingam bendradarbiavimui teisėsaugos srityje, būtina garantuoti, kad Europos Sąjungoje užtikrinamas asmens duomenų apsaugos lygis dėl tokio duomenų perdavimo nesumažėtų (2).

2

| (2) | Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalį Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti, kad trečioji valstybė, teritorija arba vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio apsaugą. Tokiu atveju perduodant asmens duomenis trečiajai valstybei jokio papildomo leidimo gauti nereikia (išskyrus tuos atvejus, kai kita valstybė narė, iš kurios gauti duomenys, turi duoti leidimą perduoti duomenis), kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalyje ir 66 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalį Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti, kad trečioji valstybė, teritorija arba vienas ar daugiau nurodytų sektorių toje trečiojoje valstybėje, arba tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio apsaugą. Tokiu atveju perduodant asmens duomenis trečiajai valstybei jokio papildomo leidimo gauti nereikia (išskyrus tuos atvejus, kai kita valstybė narė, iš kurios gauti duomenys, turi duoti leidimą perduoti duomenis), kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalyje ir 66 konstatuojamojoje dalyje.

| (3) | Kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 2 dalyje, sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo turi būti priimamas nuodugniai išnagrinėjus trečiosios valstybės teisinę sistemą. Atlikdama vertinimą Komisija turi nustatyti, ar atitinkama valstybė garantuoja tokio lygio apsaugą, kuri yra „iš esmės lygiavertė“ Europos Sąjungoje užtikrinamai apsaugai (Direktyvos (ES) 2016/680 67 konstatuojamoji dalis). Standartas, kuriuo remiantis vertinamas „esminis lygiavertiškumas“, yra nustatytas ES teisės aktuose, visų pirma Direktyvoje (ES) 2016/680, ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje (3). Šiuo atžvilgiu taip pat svarbią reikšmę turi Europos duomenų apsaugos valdybos tinkamumo pavyzdžiai (4). |
| --- | --- |

(3)

Kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 2 dalyje, sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo turi būti priimamas nuodugniai išnagrinėjus trečiosios valstybės teisinę sistemą. Atlikdama vertinimą Komisija turi nustatyti, ar atitinkama valstybė garantuoja tokio lygio apsaugą, kuri yra „iš esmės lygiavertė“ Europos Sąjungoje užtikrinamai apsaugai (Direktyvos (ES) 2016/680 67 konstatuojamoji dalis). Standartas, kuriuo remiantis vertinamas „esminis lygiavertiškumas“, yra nustatytas ES teisės aktuose, visų pirma Direktyvoje (ES) 2016/680, ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje (3). Šiuo atžvilgiu taip pat svarbią reikšmę turi Europos duomenų apsaugos valdybos tinkamumo pavyzdžiai (4).

3

4

| (4) | Kaip išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, pagal šią nuostatą nereikalaujama, kad apsauga būtų tokio paties lygio (5). Visų pirma, priemonės, kurių gali imtis atitinkama trečioji valstybė, siekdama apsaugoti asmens duomenis, gali skirtis nuo Europos Sąjungoje taikomų priemonių, jeigu šios priemonės padeda veiksmingai užtikrinti praktinę tinkamo lygio apsaugą (6). Todėl pagal tinkamumo kriterijų nėra reikalaujama Sąjungos taisykles atkartoti papunkčiui. Veikiau pagal šį kriterijų turi būti patikrinta, ar visoje užsienio valstybės sistemoje užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis – teisių į privatumą esmė, veiksmingas jų įgyvendinimas, priežiūra ir įgyvendinimo užtikrinimas (7). |
| --- | --- |

(4)

Kaip išaiškino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, pagal šią nuostatą nereikalaujama, kad apsauga būtų tokio paties lygio (5). Visų pirma, priemonės, kurių gali imtis atitinkama trečioji valstybė, siekdama apsaugoti asmens duomenis, gali skirtis nuo Europos Sąjungoje taikomų priemonių, jeigu šios priemonės padeda veiksmingai užtikrinti praktinę tinkamo lygio apsaugą (6). Todėl pagal tinkamumo kriterijų nėra reikalaujama Sąjungos taisykles atkartoti papunkčiui. Veikiau pagal šį kriterijų turi būti patikrinta, ar visoje užsienio valstybės sistemoje užtikrinamas reikiamas apsaugos lygis – teisių į privatumą esmė, veiksmingas jų įgyvendinimas, priežiūra ir įgyvendinimo užtikrinimas (7).

5

6

7

| (5) | Komisija atidžiai išanalizavo atitinkamą Jungtinės Karalystės teisę ir praktiką. Remdamasi toliau išdėstytais nustatytais faktais, Komisija daro išvadą, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą kompetentingų Sąjungos institucijų, kurios patenka į Direktyvos (ES) 2016/680 taikymo sritį, Jungtinės Karalystės kompetentingoms institucijoms, kurios patenka į 2018 m. Duomenų apsaugos akto (toliau – 2018 m. DAA) (8) 3 dalies taikymo sritį, perduodamų asmens duomenų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija atidžiai išanalizavo atitinkamą Jungtinės Karalystės teisę ir praktiką. Remdamasi toliau išdėstytais nustatytais faktais, Komisija daro išvadą, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą kompetentingų Sąjungos institucijų, kurios patenka į Direktyvos (ES) 2016/680 taikymo sritį, Jungtinės Karalystės kompetentingoms institucijoms, kurios patenka į 2018 m. Duomenų apsaugos akto (toliau – 2018 m. DAA) (8) 3 dalies taikymo sritį, perduodamų asmens duomenų apsaugos lygį.

8

| (6) | Pagal šį sprendimą, nepažeidžiant Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnyje išdėstytų sąlygų, duomenis bus galima perduoti be reikalavimo gauti papildomą leidimą ketverius metus (su galimybe terminą pratęsti). |
| --- | --- |

(6)

Pagal šį sprendimą, nepažeidžiant Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnyje išdėstytų sąlygų, duomenis bus galima perduoti be reikalavimo gauti papildomą leidimą ketverius metus (su galimybe terminą pratęsti).

2.   TAISYKLĖS, TAIKOMOS KOMPETENTINGOMS INSTITUCIJOMS TVARKANT ASMENS DUOMENIS BAUDŽIAMOSIOS TEISĖSAUGOS TIKSLAIS

TAISYKLĖS, TAIKOMOS KOMPETENTINGOMS INSTITUCIJOMS TVARKANT ASMENS DUOMENIS BAUDŽIAMOSIOS TEISĖSAUGOS TIKSLAIS

2.1.   Konstitucinė sistema

Konstitucinė sistema

| (7) | Jungtinė Karalystė yra parlamentinės demokratijos valstybė. Joje veikia suverenus parlamentas – viršiausias iš visų kitų Vyriausybės institucijų, iš parlamento narių renkama ir parlamentui atskaitinga vykdomoji valdžia ir nepriklausoma teisminė valdžia. Vykdomosios valdžios įgaliojimai grindžiami išrinktų Bendruomenių rūmų pasitikėjimu ir ji yra atskaitinga abiem Parlamento rūmams (Bendruomenių rūmams ir Lordų rūmams), kurie prižiūri Vyriausybės veiklą ir svarsto bei priima įstatymus. Jungtinės Karalystės Parlamentas atsakomybę priimti teisės aktus tam tikrais Škotijos, Velso ir Šiaurės Airijos vidaus klausimais yra perdavęs Škotijos parlamentui, Velso parlamentui (Senedd Cymru) ir Šiaurės Airijos asamblėjai. Nors duomenų apsauga priklauso Jungtinės Karalystės parlamento kompetencijai, t. y. visoje šalyje taikomi tie patys teisės aktai, kitos su šiuo sprendimu susijusios politikos sritys yra deleguotos. Pavyzdžiui, Škotijos ir Šiaurės Airijos baudžiamosios teisėsaugos sistemų, įskaitant policijos veiklą (policijos pajėgų vykdomą veiklą), klausimai yra perduoti spręsti atitinkamai Škotijos parlamentui ir Šiaurės Airijos asamblėjai (9). |
| --- | --- |

(7)

Jungtinė Karalystė yra parlamentinės demokratijos valstybė. Joje veikia suverenus parlamentas – viršiausias iš visų kitų Vyriausybės institucijų, iš parlamento narių renkama ir parlamentui atskaitinga vykdomoji valdžia ir nepriklausoma teisminė valdžia. Vykdomosios valdžios įgaliojimai grindžiami išrinktų Bendruomenių rūmų pasitikėjimu ir ji yra atskaitinga abiem Parlamento rūmams (Bendruomenių rūmams ir Lordų rūmams), kurie prižiūri Vyriausybės veiklą ir svarsto bei priima įstatymus. Jungtinės Karalystės Parlamentas atsakomybę priimti teisės aktus tam tikrais Škotijos, Velso ir Šiaurės Airijos vidaus klausimais yra perdavęs Škotijos parlamentui, Velso parlamentui (Senedd Cymru) ir Šiaurės Airijos asamblėjai. Nors duomenų apsauga priklauso Jungtinės Karalystės parlamento kompetencijai, t. y. visoje šalyje taikomi tie patys teisės aktai, kitos su šiuo sprendimu susijusios politikos sritys yra deleguotos. Pavyzdžiui, Škotijos ir Šiaurės Airijos baudžiamosios teisėsaugos sistemų, įskaitant policijos veiklą (policijos pajėgų vykdomą veiklą), klausimai yra perduoti spręsti atitinkamai Škotijos parlamentui ir Šiaurės Airijos asamblėjai (9).

Senedd Cymru

9

| (8) | Jungtinė Karalystė neturi kodifikuotos konstitucijos, kuri būtų įtvirtinta konstituciniame dokumente, jos konstituciniai principai vystėsi ilgą laiką ir yra kildinami iš teismų praktikos, ypač papročių. Teismai pripažino konstitucinę tam tikrų įstatymų, pvz., Magna Carta, 1689 m. Teisių bilio ir 1998 m. Žmogaus teisių akto, svarbą. Pagrindinės asmenų teisės, kurios yra sudedamoji konstitucijos dalis, plėtotos bendrojoje teisėje, įstatymuose ir tarptautinėse sutartyse, visų pirma, Europos žmogaus teisių konvencijoje (toliau – EŽTK), kurią Jungtinė Karalystė ratifikavo 1951 m. 1987 m. Jungtinė Karalystė taip pat yra ratifikavusi Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (toliau – 108-oji konvencija) (10). |
| --- | --- |

(8)

Jungtinė Karalystė neturi kodifikuotos konstitucijos, kuri būtų įtvirtinta konstituciniame dokumente, jos konstituciniai principai vystėsi ilgą laiką ir yra kildinami iš teismų praktikos, ypač papročių. Teismai pripažino konstitucinę tam tikrų įstatymų, pvz., Magna Carta, 1689 m. Teisių bilio ir 1998 m. Žmogaus teisių akto, svarbą. Pagrindinės asmenų teisės, kurios yra sudedamoji konstitucijos dalis, plėtotos bendrojoje teisėje, įstatymuose ir tarptautinėse sutartyse, visų pirma, Europos žmogaus teisių konvencijoje (toliau – EŽTK), kurią Jungtinė Karalystė ratifikavo 1951 m. 1987 m. Jungtinė Karalystė taip pat yra ratifikavusi Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (toliau – 108-oji konvencija) (10).

Magna Carta,

10

| (9) | 1998 m. Žmogaus teisių aktu EŽTK įtvirtintos teisės perkeltos į Jungtinės Karalystės teisę. Šiuo aktu bet kuriam asmeniui suteikiamos EŽTK 2–12 ir 14 straipsniuose, jos Pirmojo protokolo 1–3 straipsniuose ir jos Tryliktojo protokolo 1 straipsnyje (skaitant juos kartu su tos EŽTK 16–18 straipsniais) nustatytos pagrindinės teisės ir laisvės. Prie šių teisių ir laisvių taip pat priskiriama teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, kuri apima teisę į duomenų apsaugą, ir teisė į teisingą bylos nagrinėjimą (11). Svarbu pažymėti, kad pagal EŽTK 8 straipsnį valdžios institucija teisę į privatumą pagal įstatymą gali apriboti tik tada, kai tai būtina demokratinėje visuomenėje valstybės saugumo, visuomenės apsaugos ar šalies ekonominės gerovės interesams, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, taip pat žmonių sveikatai ar moralei arba kitų asmenų teisėms ir laisvėms apsaugoti. |
| --- | --- |

(9)

1998 m. Žmogaus teisių aktu EŽTK įtvirtintos teisės perkeltos į Jungtinės Karalystės teisę. Šiuo aktu bet kuriam asmeniui suteikiamos EŽTK 2–12 ir 14 straipsniuose, jos Pirmojo protokolo 1–3 straipsniuose ir jos Tryliktojo protokolo 1 straipsnyje (skaitant juos kartu su tos EŽTK 16–18 straipsniais) nustatytos pagrindinės teisės ir laisvės. Prie šių teisių ir laisvių taip pat priskiriama teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, kuri apima teisę į duomenų apsaugą, ir teisė į teisingą bylos nagrinėjimą (11). Svarbu pažymėti, kad pagal EŽTK 8 straipsnį valdžios institucija teisę į privatumą pagal įstatymą gali apriboti tik tada, kai tai būtina demokratinėje visuomenėje valstybės saugumo, visuomenės apsaugos ar šalies ekonominės gerovės interesams, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, taip pat žmonių sveikatai ar moralei arba kitų asmenų teisėms ir laisvėms apsaugoti.

11

| (10) | Pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą bet koks valdžios institucijų veiksmas turi būti suderinamas su pagal EŽTK garantuojama teise (12). Be to, pirminės teisės aktai ir poįstatyminiai aktai turi būti aiškinami ir įgyvendinami su tomis teisėmis suderinamu būdu (13). Jeigu asmuo mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą jis gali ginti savo teises Jungtinės Karalystės teismuose, o išnaudojęs visas nacionalines teisių gynimo priemones, dėl EŽTK garantuojamų teisių pažeidimo kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą. |
| --- | --- |

(10)

Pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą bet koks valdžios institucijų veiksmas turi būti suderinamas su pagal EŽTK garantuojama teise (12). Be to, pirminės teisės aktai ir poįstatyminiai aktai turi būti aiškinami ir įgyvendinami su tomis teisėmis suderinamu būdu (13). Jeigu asmuo mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą jis gali ginti savo teises Jungtinės Karalystės teismuose, o išnaudojęs visas nacionalines teisių gynimo priemones, dėl EŽTK garantuojamų teisių pažeidimo kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą.

12

13

2.2.   Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema

Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema

| (11) | 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (14), pereinamuoju laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. Jungtinei Karalystei toliau taikyta Sąjungos teisė. Iki išstojimo ir pereinamuoju laikotarpiu asmens duomenų apsaugos teisės normas, kuriomis buvo reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas Jungtinės Karalystės kompetentingose institucijose nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo arba baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir tų grėsmių prevenciją, Jungtinėje Karalystėje sudarė atitinkamos 2018 m. Duomenų apsaugos akto nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkelta Direktyva (ES) 2016/680. |
| --- | --- |

(11)

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (14), pereinamuoju laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. Jungtinei Karalystei toliau taikyta Sąjungos teisė. Iki išstojimo ir pereinamuoju laikotarpiu asmens duomenų apsaugos teisės normas, kuriomis buvo reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas Jungtinės Karalystės kompetentingose institucijose nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo arba baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir tų grėsmių prevenciją, Jungtinėje Karalystėje sudarė atitinkamos 2018 m. Duomenų apsaugos akto nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkelta Direktyva (ES) 2016/680.

14

| (12) | Rengdamasi išstojimui iš ES, Jungtinės Karalystės Vyriausybė priėmė 2018 m. Išstojimo iš Europos Sąjungos aktą (15) (toliau – Išstojimo iš ES aktas), kuriuo tiesiogiai taikytini Sąjungos teisės aktai buvo perkelti į Jungtinės Karalystės teisę ir buvo nustatyta, kad pagal ES teisę priimtos vidaus teisės normos galios ir pereinamajam laikotarpiui pasibaigus. 2018 m. DAA (16), kuriuo į nacionalinę teisę perkelta Direktyva (ES) 2016/680, 3 dalis pagal Išstojimo iš ES aktą yra laikoma pagal ES teisę priimtomis vidaus teisės normomis. Remiantis Išstojimo iš ES aktu, pagal ES teisę priimtas ir nepakeistas vidaus teisės normas Jungtinės Karalystės teismai privalo aiškinti atsižvelgdami į atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) jurisprudenciją ir bendruosius Sąjungos teisės principus, kurie galiojo prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą (atitinkamai vadinama „palikta galioti ES jurisprudencija“ ir „palikti galioti bendrieji ES teisės principai“) (17). |
| --- | --- |

(12)

Rengdamasi išstojimui iš ES, Jungtinės Karalystės Vyriausybė priėmė 2018 m. Išstojimo iš Europos Sąjungos aktą (15) (toliau – Išstojimo iš ES aktas), kuriuo tiesiogiai taikytini Sąjungos teisės aktai buvo perkelti į Jungtinės Karalystės teisę ir buvo nustatyta, kad pagal ES teisę priimtos vidaus teisės normos galios ir pereinamajam laikotarpiui pasibaigus. 2018 m. DAA (16), kuriuo į nacionalinę teisę perkelta Direktyva (ES) 2016/680, 3 dalis pagal Išstojimo iš ES aktą yra laikoma pagal ES teisę priimtomis vidaus teisės normomis. Remiantis Išstojimo iš ES aktu, pagal ES teisę priimtas ir nepakeistas vidaus teisės normas Jungtinės Karalystės teismai privalo aiškinti atsižvelgdami į atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) jurisprudenciją ir bendruosius Sąjungos teisės principus, kurie galiojo prieš pat pereinamojo laikotarpio pabaigą (atitinkamai vadinama „palikta galioti ES jurisprudencija“ ir „palikti galioti bendrieji ES teisės principai“) (17).

15

16

17

| (13) | Pagal Išstojimo iš ES aktą Jungtinės Karalystės ministrai turi įgaliojimus įstatyminiais dokumentais priimti antrinės teisės aktus ir jais, atsižvelgdami į Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos pasekmes, atlikti būtinus paliktos galioti ES teisės pakeitimus. Šiais įgaliojimais jie naudojasi pagal 2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisykles (toliau – DAPER taisyklės) (18). Jomis Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktai, įskaitant 2018 m. DAA, buvo iš dalies pakeisti, kad atitiktų šalies vidaus aplinkybes (19). |
| --- | --- |

(13)

Pagal Išstojimo iš ES aktą Jungtinės Karalystės ministrai turi įgaliojimus įstatyminiais dokumentais priimti antrinės teisės aktus ir jais, atsižvelgdami į Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos pasekmes, atlikti būtinus paliktos galioti ES teisės pakeitimus. Šiais įgaliojimais jie naudojasi pagal 2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisykles (toliau – DAPER taisyklės) (18). Jomis Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktai, įskaitant 2018 m. DAA, buvo iš dalies pakeisti, kad atitiktų šalies vidaus aplinkybes (19).

18

19

| (14) | Todėl teisiniai standartai, taikomi duomenų tvarkymui kompetentingose institucijose baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių Jungtinės Karalystės visuomenės saugumui ir tų grėsmių prevenciją, pagal Išstojimo susitarimą po pereinamojo laikotarpio bus išdėstyti atitinkamose DAPER taisyklėmis iš dalies pakeistose 2018 m. DAA dalyse, visų pirma – 3 dalyje. Jungtinės Karalystės bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (toliau – Jungtinės Karalystės BDAR) tokiam duomenų tvarkymui netaikomas. |
| --- | --- |

(14)

Todėl teisiniai standartai, taikomi duomenų tvarkymui kompetentingose institucijose baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, įskaitant apsaugą nuo grėsmių Jungtinės Karalystės visuomenės saugumui ir tų grėsmių prevenciją, pagal Išstojimo susitarimą po pereinamojo laikotarpio bus išdėstyti atitinkamose DAPER taisyklėmis iš dalies pakeistose 2018 m. DAA dalyse, visų pirma – 3 dalyje. Jungtinės Karalystės bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (toliau – Jungtinės Karalystės BDAR) tokiam duomenų tvarkymui netaikomas.

| (15) | 2018 m. DAA 3 dalyje išdėstytos asmens duomenų tvarkymo baudžiamosios teisėsaugos tikslais taisyklės, įskaitant duomenų apsaugos principus, teisinius duomenų tvarkymo pagrindus (teisėtumą), duomenų subjektų teises, kompetentingų institucijų, atliekančių duomenų valdytojų funkcijas, prievoles ir tolesnio duomenų perdavimo apribojimus. O teisėsaugos sektoriui taikytinos taisyklės dėl priežiūros, vykdymo užtikrinimo ir žalos atlyginimo yra išdėstytos 2018 m. DAA 5 ir 6 dalyse. |
| --- | --- |

(15)

2018 m. DAA 3 dalyje išdėstytos asmens duomenų tvarkymo baudžiamosios teisėsaugos tikslais taisyklės, įskaitant duomenų apsaugos principus, teisinius duomenų tvarkymo pagrindus (teisėtumą), duomenų subjektų teises, kompetentingų institucijų, atliekančių duomenų valdytojų funkcijas, prievoles ir tolesnio duomenų perdavimo apribojimus. O teisėsaugos sektoriui taikytinos taisyklės dėl priežiūros, vykdymo užtikrinimo ir žalos atlyginimo yra išdėstytos 2018 m. DAA 5 ir 6 dalyse.

| (16) | Be to, turint galvoje atitinkamą policijos pajėgoms tenkantį vaidmenį teisėsaugos sektoriuje, reikėtų atsižvelgti į policijai taikomas taisykles. Kadangi policijos funkcijos yra deleguotos, a) Anglijos ir Velso, b) Škotijos ir c) Šiaurės Airijos policijai taikomi skirtingi teisės aktai, nors jų turinys dažnai yra panašus (20). Papildomi paaiškinimai, kaip turėtų būti naudojamasi policijai suteiktais įgaliojimais, išdėstyti įvairaus pobūdžio gairėse. Politikos gairės yra trijų pagrindinių formų: 1) pagal teisės aktus paskelbtos įstatyminės gairės, pavyzdžiui, Etikos kodeksas (21) ir Policijos informacijos valdymo praktikos kodeksas (toliau – PIV praktikos kodeksas) (22); paskelbti pagal 1996 m. Policijos aktą (23), arba kodeksai (24), paskelbti pagal Policijos ir baudžiamųjų įrodymų aktą (25); 2) Policijos koledžo paskelbtas Policijos informacijos valdymo leistinos profesinės praktikos aprašas (Policijos informacijos valdymo LPP aprašas) (26) ir 3) operatyvinės gairės (jas skelbia pati policija). Nacionalinė policijos vadovų taryba (visų Jungtinės Karalystės policijos pajėgų koordinavimo institucija) skelbia operatyvines gaires, kurias visos policijos pajėgos turi patvirtinti, todėl jos yra taikomos nacionaliniu lygiu (27). Šių gairių paskirtis – užtikrinti, kad visose pajėgose informacija būtų valdoma vienodai (28). |
| --- | --- |

(16)

Be to, turint galvoje atitinkamą policijos pajėgoms tenkantį vaidmenį teisėsaugos sektoriuje, reikėtų atsižvelgti į policijai taikomas taisykles. Kadangi policijos funkcijos yra deleguotos, a) Anglijos ir Velso, b) Škotijos ir c) Šiaurės Airijos policijai taikomi skirtingi teisės aktai, nors jų turinys dažnai yra panašus (20). Papildomi paaiškinimai, kaip turėtų būti naudojamasi policijai suteiktais įgaliojimais, išdėstyti įvairaus pobūdžio gairėse. Politikos gairės yra trijų pagrindinių formų: 1) pagal teisės aktus paskelbtos įstatyminės gairės, pavyzdžiui, Etikos kodeksas (21) ir Policijos informacijos valdymo praktikos kodeksas (toliau – PIV praktikos kodeksas) (22); paskelbti pagal 1996 m. Policijos aktą (23), arba kodeksai (24), paskelbti pagal Policijos ir baudžiamųjų įrodymų aktą (25); 2) Policijos koledžo paskelbtas Policijos informacijos valdymo leistinos profesinės praktikos aprašas (Policijos informacijos valdymo LPP aprašas) (26) ir 3) operatyvinės gairės (jas skelbia pati policija). Nacionalinė policijos vadovų taryba (visų Jungtinės Karalystės policijos pajėgų koordinavimo institucija) skelbia operatyvines gaires, kurias visos policijos pajėgos turi patvirtinti, todėl jos yra taikomos nacionaliniu lygiu (27). Šių gairių paskirtis – užtikrinti, kad visose pajėgose informacija būtų valdoma vienodai (28).

20

21

22

23

24

25

26

27

28

| (17) | PIV praktikos kodeksą 2005 m. paskelbė valstybės sekretorius, naudodamasis pagal 1996 m. Policijos akto (29) 39A straipsnį suteiktais įgaliojimais. Bet kurį pagal Policijos aktą skelbiamą kodeksą turi tvirtinti valstybės sekretorius, o prieš teikiant jį Parlamentui, dėl jo turi būti konsultuojamasi su Nacionaline nusikaltimų agentūra. Policijos akto 39A straipsnio 7 dalyje reikalaujama, kad policija deramai laikytųsi pagal šį aktą paskelbtų kodeksų, todėl policija turėtų šio kodekso laikytis (30). Be to, neįstatyminės gairės (Policijos informacijos valdymo LPP aprašas) visais atvejais privalo atitikti teisiškai viršesnį PIV praktikos kodeksą (31).. Bet kuriuo atveju, nors tam tikrų operatyvinių atvejų, kai policijos pareigūnams reikės nukrypti nuo šių gairių, gali pasitaikyti, policijos pareigūnai vis tiek turi laikytis 2018 m. DAA 3 dalies (32). |
| --- | --- |

(17)

PIV praktikos kodeksą 2005 m. paskelbė valstybės sekretorius, naudodamasis pagal 1996 m. Policijos akto (29) 39A straipsnį suteiktais įgaliojimais. Bet kurį pagal Policijos aktą skelbiamą kodeksą turi tvirtinti valstybės sekretorius, o prieš teikiant jį Parlamentui, dėl jo turi būti konsultuojamasi su Nacionaline nusikaltimų agentūra. Policijos akto 39A straipsnio 7 dalyje reikalaujama, kad policija deramai laikytųsi pagal šį aktą paskelbtų kodeksų, todėl policija turėtų šio kodekso laikytis (30). Be to, neįstatyminės gairės (Policijos informacijos valdymo LPP aprašas) visais atvejais privalo atitikti teisiškai viršesnį PIV praktikos kodeksą (31).. Bet kuriuo atveju, nors tam tikrų operatyvinių atvejų, kai policijos pareigūnams reikės nukrypti nuo šių gairių, gali pasitaikyti, policijos pareigūnai vis tiek turi laikytis 2018 m. DAA 3 dalies (32).

29

30

31

.

32

| (18) | Išsamesnes gaires dėl Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų, pagal kuriuos duomenys yra tvarkomi teisėsaugos sektoriuje, yra parengęs informacijos komisaras (33) (daugiau informacijos apie informacijos komisarą pateikta 93–109 konstatuojamosiose dalyse). Nors gairės nėra teisiškai privalomos, teismai turėtų atsižvelgti į visus jų pažeidimus, nes tam tenka aiškinamasis vaidmuo ir tai parodo, kaip komisaras aiškina duomenų apsaugos gaires ir užtikrina jų vykdymą praktiškai (34). |
| --- | --- |

(18)

Išsamesnes gaires dėl Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų, pagal kuriuos duomenys yra tvarkomi teisėsaugos sektoriuje, yra parengęs informacijos komisaras (33) (daugiau informacijos apie informacijos komisarą pateikta 93–109 konstatuojamosiose dalyse). Nors gairės nėra teisiškai privalomos, teismai turėtų atsižvelgti į visus jų pažeidimus, nes tam tenka aiškinamasis vaidmuo ir tai parodo, kaip komisaras aiškina duomenų apsaugos gaires ir užtikrina jų vykdymą praktiškai (34).

33

34

| (19) | Galiausiai pažymėtina, kad, kaip nurodyta 8–10 konstatuojamosiose dalyse, Jungtinės Karalystės teisėsaugos agentūros privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi (EŽTK) ir 108-osios konvencijos. |
| --- | --- |

(19)

Galiausiai pažymėtina, kad, kaip nurodyta 8–10 konstatuojamosiose dalyse, Jungtinės Karalystės teisėsaugos agentūros privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi (EŽTK) ir 108-osios konvencijos.

| (20) | Pagal struktūrą ir pagrindines sudedamąsias dalis duomenų tvarkymą Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijose reglamentuojantys teisės aktai yra labai panašūs į taikomus ES. Taip pat pažymėtina, kad šią teisinę sistemą sudaro ne tik pagal ES teisę suformuotos vidaus teisės normos, bet ir tarptautinėje teisėje nustatyti įpareigojimai, kurių Jungtinė Karalystė laikosi, visų pirma, pagal EŽTK ir 108-ąją konvenciją bei paklusdama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Tad šie įpareigojimai, kylantys iš teisiškai privalomų tarptautinių dokumentų, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, yra ypač svarbus šiame sprendime vertinamos teisinės sistemos aspektas. |
| --- | --- |

(20)

Pagal struktūrą ir pagrindines sudedamąsias dalis duomenų tvarkymą Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijose reglamentuojantys teisės aktai yra labai panašūs į taikomus ES. Taip pat pažymėtina, kad šią teisinę sistemą sudaro ne tik pagal ES teisę suformuotos vidaus teisės normos, bet ir tarptautinėje teisėje nustatyti įpareigojimai, kurių Jungtinė Karalystė laikosi, visų pirma, pagal EŽTK ir 108-ąją konvenciją bei paklusdama Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcijai. Tad šie įpareigojimai, kylantys iš teisiškai privalomų tarptautinių dokumentų, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, yra ypač svarbus šiame sprendime vertinamos teisinės sistemos aspektas.

2.3.   Materialinė ir teritorinė taikymo sritis

Materialinė ir teritorinė taikymo sritis

| (21) | 2018 m. DAA 3 dalies materialinė taikymo sritis sutampa su Direktyvos (ES) 2016/680 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta taikymo sritimi. 3 dalis taikoma kompetentingos institucijos vykdomam asmens duomenų tvarkymui visiškai arba iš dalies automatizuotomis priemonėmis ir kompetentingos institucijos vykdomam asmens duomenų, kurie sudaro arba yra skirti sudaryti susisteminto rinkinio dalį, tvarkymui neautomatizuotomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(21)

2018 m. DAA 3 dalies materialinė taikymo sritis sutampa su Direktyvos (ES) 2016/680 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta taikymo sritimi. 3 dalis taikoma kompetentingos institucijos vykdomam asmens duomenų tvarkymui visiškai arba iš dalies automatizuotomis priemonėmis ir kompetentingos institucijos vykdomam asmens duomenų, kurie sudaro arba yra skirti sudaryti susisteminto rinkinio dalį, tvarkymui neautomatizuotomis priemonėmis.

| (22) | Be to, tam, kad duomenų tvarkymas patektų į 3 dalies taikymo sritį, duomenų valdytojas turi būti „kompetentinga institucija“, o duomenys turi būti tvarkomi „teisėsaugos tikslu“. Todėl šiame sprendime vertinama duomenų apsaugos tvarka taikoma visai šių kompetentingų institucijų veiklai teisėsaugos srityje. |
| --- | --- |

(22)

Be to, tam, kad duomenų tvarkymas patektų į 3 dalies taikymo sritį, duomenų valdytojas turi būti „kompetentinga institucija“, o duomenys turi būti tvarkomi „teisėsaugos tikslu“. Todėl šiame sprendime vertinama duomenų apsaugos tvarka taikoma visai šių kompetentingų institucijų veiklai teisėsaugos srityje.

| (23) | Pagal DAA 30 straipsnyje pateiktą apibrėžtį „kompetentinga institucija“ yra laikomas 2018 m. DAA 7 priede nurodytas asmuo ir bet kuris kitas asmuo, kuris vykdo įstatymuose nustatytas funkcijas bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų. Prie 7 priede išvardytų kompetentingų institucijų priskiriamos ne tik policijos pajėgos, bet ir visi Jungtinės Karalystės Vyriausybės ministerijų departamentai ir kitos tyrimų funkcijas vykdančios institucijos (pvz., Jos Didenybės mokesčių ir muitų komisaras, Velso mokesčių institucija, Konkurencijos ir rinkų institucija, Jos Didenybės žemės registras ir Nacionalinė nusikaltimų agentūra), prokuratūros tarnybos, kitos baudžiamojo teisingumo tarnybos ir kitos teisėsaugos veiklą vykdančios įstaigos ar organizacijos (35). 2018 m. DAA 3 dalis taip pat yra taikoma teismams ir specialiesiems teismams, kai šie vykdo teismines funkcijas, išskyrus nuostatas dėl duomenų subjekto teisių ir dėl informacijos komisaro priežiūros (36). 7 priede pateiktas kompetentingų institucijų sąrašas nėra baigtinis; valstybės sekretorius, atsižvelgdamas į valstybės institucijų organizacinės struktūros pokyčius, gali jį papildyti priimdamas taisykles (37). |
| --- | --- |

(23)

Pagal DAA 30 straipsnyje pateiktą apibrėžtį „kompetentinga institucija“ yra laikomas 2018 m. DAA 7 priede nurodytas asmuo ir bet kuris kitas asmuo, kuris vykdo įstatymuose nustatytas funkcijas bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų. Prie 7 priede išvardytų kompetentingų institucijų priskiriamos ne tik policijos pajėgos, bet ir visi Jungtinės Karalystės Vyriausybės ministerijų departamentai ir kitos tyrimų funkcijas vykdančios institucijos (pvz., Jos Didenybės mokesčių ir muitų komisaras, Velso mokesčių institucija, Konkurencijos ir rinkų institucija, Jos Didenybės žemės registras ir Nacionalinė nusikaltimų agentūra), prokuratūros tarnybos, kitos baudžiamojo teisingumo tarnybos ir kitos teisėsaugos veiklą vykdančios įstaigos ar organizacijos (35). 2018 m. DAA 3 dalis taip pat yra taikoma teismams ir specialiesiems teismams, kai šie vykdo teismines funkcijas, išskyrus nuostatas dėl duomenų subjekto teisių ir dėl informacijos komisaro priežiūros (36). 7 priede pateiktas kompetentingų institucijų sąrašas nėra baigtinis; valstybės sekretorius, atsižvelgdamas į valstybės institucijų organizacinės struktūros pokyčius, gali jį papildyti priimdamas taisykles (37).

35

36

37

| (24) | Taip pat pažymėtina, kad atitinkamas duomenų tvarkymas turi būti atliekamas „teisėsaugos tikslu“, kuris apibrėžiamas kaip nusikalstamų veikų prevencija, tyrimas, atskleidimas, baudžiamasis persekiojimas už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymas, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją (38). Kompetentingų institucijų ne teisėsaugos tikslais vykdomo duomenų tvarkymo 2018 m. DAA 3 dalis nereglamentuoja. Pavyzdžiui, ši dalis netaikoma, kai Konkurencijos ir rinkų institucija tiria bylas, kurios nėra laikomos baudžiamosiomis (pvz. įmonių susijungimo bylas). Tais atvejais, kai kompetentingos institucijos asmens duomenis tvarko kitais, ne teisėsaugos, tikslais, taikomas Jungtinės Karalystės BDAR kartu su 2018 m. DAA 2 dalimi. Norėdama nustatyti, kurios duomenų apsaugos nuostatos (2018 m. DAA 3 ar 2 dalis) yra taikomos konkrečiu atveju tvarkant asmens duomenis, kompetentinga institucija, t. y. duomenų valdytojas, privalo atsižvelgti į tai, ar „pagrindinis“ duomenų tvarkymo tikslas yra vienas iš 2018 m. DAA nurodytų teisėsaugos tikslų. |
| --- | --- |

(24)

Taip pat pažymėtina, kad atitinkamas duomenų tvarkymas turi būti atliekamas „teisėsaugos tikslu“, kuris apibrėžiamas kaip nusikalstamų veikų prevencija, tyrimas, atskleidimas, baudžiamasis persekiojimas už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymas, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją (38). Kompetentingų institucijų ne teisėsaugos tikslais vykdomo duomenų tvarkymo 2018 m. DAA 3 dalis nereglamentuoja. Pavyzdžiui, ši dalis netaikoma, kai Konkurencijos ir rinkų institucija tiria bylas, kurios nėra laikomos baudžiamosiomis (pvz. įmonių susijungimo bylas). Tais atvejais, kai kompetentingos institucijos asmens duomenis tvarko kitais, ne teisėsaugos, tikslais, taikomas Jungtinės Karalystės BDAR kartu su 2018 m. DAA 2 dalimi. Norėdama nustatyti, kurios duomenų apsaugos nuostatos (2018 m. DAA 3 ar 2 dalis) yra taikomos konkrečiu atveju tvarkant asmens duomenis, kompetentinga institucija, t. y. duomenų valdytojas, privalo atsižvelgti į tai, ar „pagrindinis“ duomenų tvarkymo tikslas yra vienas iš 2018 m. DAA nurodytų teisėsaugos tikslų.

38

| (25) | Dėl 2018 m. DAA 3 dalies teritorinės taikymo srities pažymėtina, kad 207 straipsnio 2 dalyje yra nurodyta, jog DAA yra taikomas asmens duomenų tvarkymui, susijusiam su verslo vietą turinčio asmens veikla, visoje Jungtinės Karalystės teritorijoje. Tai yra, minėtos dalies nuostatos taikomos visoms Anglijos, Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos institucijoms, kurios patenka į 2018 m. DAA 3 dalies materialinę taikymo sritį (39). |
| --- | --- |

(25)

Dėl 2018 m. DAA 3 dalies teritorinės taikymo srities pažymėtina, kad 207 straipsnio 2 dalyje yra nurodyta, jog DAA yra taikomas asmens duomenų tvarkymui, susijusiam su verslo vietą turinčio asmens veikla, visoje Jungtinės Karalystės teritorijoje. Tai yra, minėtos dalies nuostatos taikomos visoms Anglijos, Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos institucijoms, kurios patenka į 2018 m. DAA 3 dalies materialinę taikymo sritį (39).

39

2.3.1.   Asmens duomenų apibrėžtis ir asmens duomenų tvarkymas

Asmens duomenų apibrėžtis ir asmens duomenų tvarkymas

| (26) | Pagrindinės asmens duomenų ir jų tvarkymo sąvokos yra apibrėžtos 2018 m. DAA 3 straipsnyje ir yra vartojamos visame DAA. Šių sąvokų apibrėžtys yra labai panašios į atitinkamas Direktyvos (ES) 2016/680 3 straipsnyje pateiktas apibrėžtis. Pagal 2018 m. DAA asmens duomenys yra bet kokia informacija apie gyvą fizinį asmenį, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti (40). Pagal 2018 m. DAA 3 straipsnio 3 dalį yra laikoma, kad asmens tapatybę galima nustatyti, jeigu jo tapatybę tiesiogiai arba netiesiogiai galima nustatyti iš turimos informacijos, visų pirma pagal vardą, pavardę, identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius. Pagal apibrėžtį „duomenų tvarkymas“ yra bet kokia su informacija ar informacijos rinkiniu atliekama operacija arba operacijų grupė, pavyzdžiui, a) rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, sisteminimas ar saugojimas; b) adaptavimas ar keitimas; c) išgavimas, susipažinimas ar naudojimas; d) atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę naudotis informacija; e) sugretinimas ar sujungimas arba f) apribojimas, ištrynimas arba sunaikinimas. Akte taip pat apibrėžiama, kad „neskelbtinų duomenų tvarkymas“ yra „a) asmens duomenų, kuriais atskleidžiama rasė arba etninė kilmė, politinės pažiūros, religiniai ar filosofiniai įsitikinimai ar narystė profesinėje sąjungoje, tvarkymas; b) genetinių arba biometrinių duomenų tvarkymas asmens tapatybei tiksliai nustatyti; c) sveikatos duomenų tvarkymas; d) asmens seksualinio gyvenimo arba seksualinės orientacijos duomenų tvarkymas“ (41). Šiuo tikslu 2018 m. DAA 205 straipsnyje pateiktos sąvokų „biometriniai duomenys (42)“, „sveikatos duomenys“ (43) ir „genetiniai duomenys“ (44) apibrėžtys. |
| --- | --- |

(26)

Pagrindinės asmens duomenų ir jų tvarkymo sąvokos yra apibrėžtos 2018 m. DAA 3 straipsnyje ir yra vartojamos visame DAA. Šių sąvokų apibrėžtys yra labai panašios į atitinkamas Direktyvos (ES) 2016/680 3 straipsnyje pateiktas apibrėžtis. Pagal 2018 m. DAA asmens duomenys yra bet kokia informacija apie gyvą fizinį asmenį, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti (40). Pagal 2018 m. DAA 3 straipsnio 3 dalį yra laikoma, kad asmens tapatybę galima nustatyti, jeigu jo tapatybę tiesiogiai arba netiesiogiai galima nustatyti iš turimos informacijos, visų pirma pagal vardą, pavardę, identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius. Pagal apibrėžtį „duomenų tvarkymas“ yra bet kokia su informacija ar informacijos rinkiniu atliekama operacija arba operacijų grupė, pavyzdžiui, a) rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, sisteminimas ar saugojimas; b) adaptavimas ar keitimas; c) išgavimas, susipažinimas ar naudojimas; d) atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę naudotis informacija; e) sugretinimas ar sujungimas arba f) apribojimas, ištrynimas arba sunaikinimas. Akte taip pat apibrėžiama, kad „neskelbtinų duomenų tvarkymas“ yra „a) asmens duomenų, kuriais atskleidžiama rasė arba etninė kilmė, politinės pažiūros, religiniai ar filosofiniai įsitikinimai ar narystė profesinėje sąjungoje, tvarkymas; b) genetinių arba biometrinių duomenų tvarkymas asmens tapatybei tiksliai nustatyti; c) sveikatos duomenų tvarkymas; d) asmens seksualinio gyvenimo arba seksualinės orientacijos duomenų tvarkymas“ (41). Šiuo tikslu 2018 m. DAA 205 straipsnyje pateiktos sąvokų „biometriniai duomenys (42)“, „sveikatos duomenys“ (43) ir „genetiniai duomenys“ (44) apibrėžtys.

40

41

42

43

44

| (27) | 2018 m. DAA 32 straipsnyje paaiškinta, ką tvarkant asmens duomenis teisėsaugos tikslais reiškia sąvokos „duomenų valdytojas“ ir „duomenų tvarkytojas“ ir šie paaiškinimai yra labai panašūs į atitinkamas Direktyvoje (ES) 2016/680 pateiktas apibrėžtis. Duomenų valdytojas – tai kompetentinga institucija, kuri nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones. Jeigu duomenų tvarkymas yra reikalaujamas pagal įstatymą, duomenų valdytojas yra kompetentinga institucija, kuriai pavesta tai daryti pagal tą įstatymą. Duomenų tvarkytojas yra bet kuris asmuo, tvarkantis asmens duomenis duomenų valdytojo vardu (išskyrus asmenį, kuris yra duomenų valdytojo darbuotojas). |
| --- | --- |

(27)

2018 m. DAA 32 straipsnyje paaiškinta, ką tvarkant asmens duomenis teisėsaugos tikslais reiškia sąvokos „duomenų valdytojas“ ir „duomenų tvarkytojas“ ir šie paaiškinimai yra labai panašūs į atitinkamas Direktyvoje (ES) 2016/680 pateiktas apibrėžtis. Duomenų valdytojas – tai kompetentinga institucija, kuri nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones. Jeigu duomenų tvarkymas yra reikalaujamas pagal įstatymą, duomenų valdytojas yra kompetentinga institucija, kuriai pavesta tai daryti pagal tą įstatymą. Duomenų tvarkytojas yra bet kuris asmuo, tvarkantis asmens duomenis duomenų valdytojo vardu (išskyrus asmenį, kuris yra duomenų valdytojo darbuotojas).

2.4.   Apsaugos priemonės, teisės ir prievolės

Apsaugos priemonės, teisės ir prievolės

2.4.1.   Duomenų tvarkymo teisėtumas ir sąžiningumas

Duomenų tvarkymo teisėtumas ir sąžiningumas

| (28) | Pagal 2018 m. DAA 35 straipsnį, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies a punktą, yra reikalaujama, kad asmens duomenys būtų tvarkomi teisėtai ir sąžiningai. Pagal 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalį asmens duomenų tvarkymas bet kuriuo teisėsaugos tikslu yra teisėtas tik tada, jeigu yra grindžiamas įstatymu ir jeigu duomenų subjektas sutiko, kad jo duomenys būtų tvarkomi tuo tikslu, arba duomenis tvarkyti būtina tam, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti tuo tikslu vykdomą užduotį. |
| --- | --- |

(28)

Pagal 2018 m. DAA 35 straipsnį, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies a punktą, yra reikalaujama, kad asmens duomenys būtų tvarkomi teisėtai ir sąžiningai. Pagal 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalį asmens duomenų tvarkymas bet kuriuo teisėsaugos tikslu yra teisėtas tik tada, jeigu yra grindžiamas įstatymu ir jeigu duomenų subjektas sutiko, kad jo duomenys būtų tvarkomi tuo tikslu, arba duomenis tvarkyti būtina tam, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti tuo tikslu vykdomą užduotį.

2.4.1.1.   Įstatymu grindžiamas duomenų tvarkymas

Įstatymu grindžiamas duomenų tvarkymas

| (29) | Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 8 straipsnį, tam, kad duomenų tvarkymas, patenkantis į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį, būtų teisėtas, jis turi būti grindžiamas įstatymu. Teisėtas duomenų tvarkymas – duomenų tvarkymas, kuris yra leidžiamas pagal įstatymą, bendrąją teisę arba karališkąsias prerogatyvas (45). |
| --- | --- |

(29)

Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 8 straipsnį, tam, kad duomenų tvarkymas, patenkantis į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį, būtų teisėtas, jis turi būti grindžiamas įstatymu. Teisėtas duomenų tvarkymas – duomenų tvarkymas, kuris yra leidžiamas pagal įstatymą, bendrąją teisę arba karališkąsias prerogatyvas (45).

45

| (30) | Kompetentingų institucijų įgaliojimai dažniausiai reglamentuojami įstatymais, taigi, yra aišku, kad jų funkcijos ir įgaliojimai yra nustatomi Parlamento priimamuose teisės aktuose (46). Tam tikrais atvejais policija ir kitos 2018 m. DAA 7 priede nurodytos kompetentingos institucijos gali tvarkyti duomenis pagal bendrosios teisės normas (47). Bendrosios teisės pagrindą sudaro teismų sprendimais sukurti precedentai. Bendroji teisė yra svarbi, kai kalbama apie policijos įgaliojimus, kuriais ji naudojasi vykdydama pagrindinę šiame teisės šaltinyje įtvirtintą policijos pareigą ginti visuomenę aiškinantis nusikaltimus ir užkertant jiems kelią (48). Tačiau, vykdydama šią pareigą, policija vadovaujasi tiek bendrojoje teisėje, tiek kituose teisės aktuose nustatytais įgaliojimais (49). Pagal įstatymą suteikti policijos įgaliojimai yra viršesni už bendrojoje teisėje įtvirtintus įgaliojimus (50). |
| --- | --- |

(30)

Kompetentingų institucijų įgaliojimai dažniausiai reglamentuojami įstatymais, taigi, yra aišku, kad jų funkcijos ir įgaliojimai yra nustatomi Parlamento priimamuose teisės aktuose (46). Tam tikrais atvejais policija ir kitos 2018 m. DAA 7 priede nurodytos kompetentingos institucijos gali tvarkyti duomenis pagal bendrosios teisės normas (47). Bendrosios teisės pagrindą sudaro teismų sprendimais sukurti precedentai. Bendroji teisė yra svarbi, kai kalbama apie policijos įgaliojimus, kuriais ji naudojasi vykdydama pagrindinę šiame teisės šaltinyje įtvirtintą policijos pareigą ginti visuomenę aiškinantis nusikaltimus ir užkertant jiems kelią (48). Tačiau, vykdydama šią pareigą, policija vadovaujasi tiek bendrojoje teisėje, tiek kituose teisės aktuose nustatytais įgaliojimais (49). Pagal įstatymą suteikti policijos įgaliojimai yra viršesni už bendrojoje teisėje įtvirtintus įgaliojimus (50).

46

47

48

49

50

| (31) | Teismai pripažino, kad bendrojoje teisėje įtvirtinti policijos pareigūno įgaliojimai ir pareigos apima „visus veiksmus, kurie jam atrodo reikalingi, kad būtų išsaugota taika, nusikaltimų prevencija ir turto apsauga nuo žalos dėl nusikalstamos veikos“ (51). Bendrojoje teisėje nustatyti įgaliojimai nėra besąlyginiai. Jiems taikomi įvairūs apribojimai, tarp jų – teismų (52) ir teisės aktuose, visų pirma 1998 m. Žmogaus teisių akte ir 2010 m. Lygybės akte (53), nustatyti apribojimai. Be to, tais atvejais, kai kompetentingos institucijos tvarko duomenis pagal 2018 m. DAA 3 dalį, vykdant bendrojoje teisėje įtvirtintus įgaliojimus būtina nuosekliai laikytis 2018 m. DAA nustatytų reikalavimų (54). Priimant sprendimą vykdyti kokio nors pobūdžio duomenų tvarkymo operacijas, būtina atsižvelgti į taikytinose gairėse, pavyzdžiui, PIV praktikos kodekse ir konkrečiai kuriai nors iš Jungtinės Karalystės šalių taikomose gairėse nustatytus reikalavimus (55). Vyriausybės ir operatyvinės policijos tarnybos yra parengusios įvairių gairių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vykdydami savo įgaliojimus policijos pareigūnai laikytųsi bendrojoje teisėje arba atitinkamuose įstatymuose nustatytų apribojimų (56). |
| --- | --- |

(31)

Teismai pripažino, kad bendrojoje teisėje įtvirtinti policijos pareigūno įgaliojimai ir pareigos apima „visus veiksmus, kurie jam atrodo reikalingi, kad būtų išsaugota taika, nusikaltimų prevencija ir turto apsauga nuo žalos dėl nusikalstamos veikos“ (51). Bendrojoje teisėje nustatyti įgaliojimai nėra besąlyginiai. Jiems taikomi įvairūs apribojimai, tarp jų – teismų (52) ir teisės aktuose, visų pirma 1998 m. Žmogaus teisių akte ir 2010 m. Lygybės akte (53), nustatyti apribojimai. Be to, tais atvejais, kai kompetentingos institucijos tvarko duomenis pagal 2018 m. DAA 3 dalį, vykdant bendrojoje teisėje įtvirtintus įgaliojimus būtina nuosekliai laikytis 2018 m. DAA nustatytų reikalavimų (54). Priimant sprendimą vykdyti kokio nors pobūdžio duomenų tvarkymo operacijas, būtina atsižvelgti į taikytinose gairėse, pavyzdžiui, PIV praktikos kodekse ir konkrečiai kuriai nors iš Jungtinės Karalystės šalių taikomose gairėse nustatytus reikalavimus (55). Vyriausybės ir operatyvinės policijos tarnybos yra parengusios įvairių gairių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vykdydami savo įgaliojimus policijos pareigūnai laikytųsi bendrojoje teisėje arba atitinkamuose įstatymuose nustatytų apribojimų (56).

51

52

53

54

55

56

| (32) | Karališkosios prerogatyvos yra dar viena teisės sudedamoji dalis; tai – tam tikri Karūnai suteikti įgaliojimai, kuriuos vykdo vykdomosios valdžios institucijos, ir kurie yra grindžiami ne įstatymu, bet kyla iš monarcho suverenumo (57). Prerogatyvinių įgaliojimų, kurie būtų aktualūs teisėsaugos požiūriu, pavyzdžių yra labai nedaug. Prie jų galima priskirti, pavyzdžiui, savitarpio teisinės pagalbos sistemą, pagal kurią valstybės sekretoriui yra leidžiama keistis duomenimis su trečiosiomis valstybėmis teisėsaugos tikslais. Įgaliojimas tokiu būdu teikti duomenis ne visada būna įtvirtintas įstatyme (58). Karališkosioms prerogatyvoms galioja bendrosios teisės principai (59) ir jie priklauso žemesniam teisinės hierarchijos lygmeniui negu įstatymai, todėl jiems taikomi 1998 m. Žmogaus teisių akte ir 2018 m. DAA nustatyti apribojimai (60). |
| --- | --- |

(32)

Karališkosios prerogatyvos yra dar viena teisės sudedamoji dalis; tai – tam tikri Karūnai suteikti įgaliojimai, kuriuos vykdo vykdomosios valdžios institucijos, ir kurie yra grindžiami ne įstatymu, bet kyla iš monarcho suverenumo (57). Prerogatyvinių įgaliojimų, kurie būtų aktualūs teisėsaugos požiūriu, pavyzdžių yra labai nedaug. Prie jų galima priskirti, pavyzdžiui, savitarpio teisinės pagalbos sistemą, pagal kurią valstybės sekretoriui yra leidžiama keistis duomenimis su trečiosiomis valstybėmis teisėsaugos tikslais. Įgaliojimas tokiu būdu teikti duomenis ne visada būna įtvirtintas įstatyme (58). Karališkosioms prerogatyvoms galioja bendrosios teisės principai (59) ir jie priklauso žemesniam teisinės hierarchijos lygmeniui negu įstatymai, todėl jiems taikomi 1998 m. Žmogaus teisių akte ir 2018 m. DAA nustatyti apribojimai (60).

57

58

59

60

| (33) | Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 8 straipsnį, pagal Jungtinėje Karalystėje galiojančią tvarką yra reikalaujama, jog tam, kad būtų laikomasi teisėtumo principo, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai duomenys yra tvarkomi remiantis įstatymu, duomenų tvarkymas tai pat būtų „reikalingas“ teisėsaugos tikslu vykdomai užduočiai atlikti. Informacijos komisaras gairėse dėl šio aspekto paaiškina, kad „tai turi būti tikslingas ir proporcingas būdas tikslui pasiekti. Įstatyminis pagrindas nebus taikomas, jeigu tikslą pagrįstai galima pasiekti kitomis mažiau intervencinėmis priemonėmis. Nurodyti, kad duomenų tvarkymas yra reikalingas, nes nusprendėte savo veiklą vykti kuriuo nors konkrečiu būdu, nepakanka. Klausimas keliamas apie tai, ar duomenų tvarkymas yra būtinas nurodytam tikslui“ (61). |
| --- | --- |

(33)

Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 8 straipsnį, pagal Jungtinėje Karalystėje galiojančią tvarką yra reikalaujama, jog tam, kad būtų laikomasi teisėtumo principo, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai duomenys yra tvarkomi remiantis įstatymu, duomenų tvarkymas tai pat būtų „reikalingas“ teisėsaugos tikslu vykdomai užduočiai atlikti. Informacijos komisaras gairėse dėl šio aspekto paaiškina, kad „tai turi būti tikslingas ir proporcingas būdas tikslui pasiekti. Įstatyminis pagrindas nebus taikomas, jeigu tikslą pagrįstai galima pasiekti kitomis mažiau intervencinėmis priemonėmis. Nurodyti, kad duomenų tvarkymas yra reikalingas, nes nusprendėte savo veiklą vykti kuriuo nors konkrečiu būdu, nepakanka. Klausimas keliamas apie tai, ar duomenų tvarkymas yra būtinas nurodytam tikslui“ (61).

61

2.4.1.2.   Duomenų tvarkymas, remiantis duomenų subjekto sutikimu

Duomenų tvarkymas, remiantis duomenų subjekto sutikimu

| (34) | Kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalyje yra numatyta galimybė asmens duomenis tvarkyti remiantis asmens „sutikimu“. |
| --- | --- |

(34)

Kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalyje yra numatyta galimybė asmens duomenis tvarkyti remiantis asmens „sutikimu“.

| (35) | Tačiau sutikimas nesudaro teisinio pagrindo duomenų tvarkymo operacijoms, dėl kurių priimamas šis sprendimas, vykdyti. Iš tiesų duomenų tvarkymo operacijos, dėl kurių priimamas šis sprendimas, visada bus susijusios su duomenimis, kuriuos pagal Direktyvą (ES) 2016/680 kurios nors valstybės narės kompetentinga institucija perdavė Jungtinės karalystės kompetentingai institucijai. Todėl paprastai šios operacijos neapims tiesioginių valdžios institucijos ir duomenų subjektų santykių (duomenų rinkimo), kurių pagrindą pagal 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalies a punktą gali sudaryti sutikimas. |
| --- | --- |

(35)

Tačiau sutikimas nesudaro teisinio pagrindo duomenų tvarkymo operacijoms, dėl kurių priimamas šis sprendimas, vykdyti. Iš tiesų duomenų tvarkymo operacijos, dėl kurių priimamas šis sprendimas, visada bus susijusios su duomenimis, kuriuos pagal Direktyvą (ES) 2016/680 kurios nors valstybės narės kompetentinga institucija perdavė Jungtinės karalystės kompetentingai institucijai. Todėl paprastai šios operacijos neapims tiesioginių valdžios institucijos ir duomenų subjektų santykių (duomenų rinkimo), kurių pagrindą pagal 2018 m. DAA 35 straipsnio 2 dalies a punktą gali sudaryti sutikimas.

| (36) | Nors pagal šį sprendimą atliekamam vertinimui atvejai, kai remiamasi sutikimu, nėra aktualūs, dėl išsamumo derėtų paminėti, kad teisėsaugos tikslais vykdomas duomenų tvarkymas niekada nebūna grindžiamas vien sutikimu, nes kompetentinga institucija visada turi turėti atitinkamus įgaliojimus, leidžiančius jai tvarkyti duomenis (62). Tiksliau, panašiai kaip pagal Direktyvą (ES) 2016/680 (63), tai reiškia, kad sutikimas yra papildoma sąlyga, leidžianti atlikti kai kurias ribotas ir specialias duomenų tvarkymo operacijas, kurių kitu atveju nebūtų galima atlikti, pavyzdžiui, paimti asmens, kuris nėra įtariamasis, DNR mėginius ir tvarkyti jo duomenis. Tokiu atveju, jeigu sutikimas nebūtų duotas arba būtų atšauktas, duomenys nebūtų tvarkomi (64). |
| --- | --- |

(36)

Nors pagal šį sprendimą atliekamam vertinimui atvejai, kai remiamasi sutikimu, nėra aktualūs, dėl išsamumo derėtų paminėti, kad teisėsaugos tikslais vykdomas duomenų tvarkymas niekada nebūna grindžiamas vien sutikimu, nes kompetentinga institucija visada turi turėti atitinkamus įgaliojimus, leidžiančius jai tvarkyti duomenis (62). Tiksliau, panašiai kaip pagal Direktyvą (ES) 2016/680 (63), tai reiškia, kad sutikimas yra papildoma sąlyga, leidžianti atlikti kai kurias ribotas ir specialias duomenų tvarkymo operacijas, kurių kitu atveju nebūtų galima atlikti, pavyzdžiui, paimti asmens, kuris nėra įtariamasis, DNR mėginius ir tvarkyti jo duomenis. Tokiu atveju, jeigu sutikimas nebūtų duotas arba būtų atšauktas, duomenys nebūtų tvarkomi (64).

62

63

64

| (37) | Tais atvejais, kai reikalingas asmens sutikimas, šis sutikimas turi būti aiškus ir duotas aiškiu tai patvirtinančiu veiksmu (65). Policijos pajėgos privalo būti parengusios pareiškimą dėl privatumo ir, be kita ko, reikiamą informaciją apie tinkamą sutikimo naudojimą. Be to, kai kurios policijos pajėgos skelbia papildomą informaciją apie tai, kaip laikosi duomenų apsaugos teisės aktų, įskaitant tai, kaip ir kada jie remtųsi sutikimu kaip teisiniu pagrindu (66). |
| --- | --- |

(37)

Tais atvejais, kai reikalingas asmens sutikimas, šis sutikimas turi būti aiškus ir duotas aiškiu tai patvirtinančiu veiksmu (65). Policijos pajėgos privalo būti parengusios pareiškimą dėl privatumo ir, be kita ko, reikiamą informaciją apie tinkamą sutikimo naudojimą. Be to, kai kurios policijos pajėgos skelbia papildomą informaciją apie tai, kaip laikosi duomenų apsaugos teisės aktų, įskaitant tai, kaip ir kada jie remtųsi sutikimu kaip teisiniu pagrindu (66).

65

66

2.4.1.3.   Neskelbtinų duomenų tvarkymas

Neskelbtinų duomenų tvarkymas

| (38) | Kai tvarkomi „specialių kategorijų“ duomenys, turėtų būti taikomos specialios apsaugos priemonės. Šiuo atžvilgiu panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 10 straipsnyje, 2018 m. DAA 3 dalyje „neskelbtinų duomenų tvarkymo“ atvejams yra nustatytos griežtesnės apsaugos priemonės (67). |
| --- | --- |

(38)

Kai tvarkomi „specialių kategorijų“ duomenys, turėtų būti taikomos specialios apsaugos priemonės. Šiuo atžvilgiu panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 10 straipsnyje, 2018 m. DAA 3 dalyje „neskelbtinų duomenų tvarkymo“ atvejams yra nustatytos griežtesnės apsaugos priemonės (67).

67

| (39) | Remiantis 1998 m. DAA 35 straipsnio 3 dalimi, neskelbtinus duomenis kompetentingos institucijos gali tvarkyti teisėsaugos tikslais tik dviem atvejais: 1) jeigu duomenų subjektas davė sutikimą dėl duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslu ir tuo metu, kai vykdoma duomenų tvarkymo operacija, duomenų valdytojas turi atitinkamą politikos dokumentą (68) arba 2) jeigu duomenų tvarkymas teisėsaugos tikslu yra būtinai reikalingas, atitinka bent vieną iš 2018 m. DAA 8 priede išdėstytų sąlygų ir tuo metu, kai vykdoma duomenų tvarkymo operacija, duomenų valdytojas turi atitinkamą politikos dokumentą (69). |
| --- | --- |

(39)

Remiantis 1998 m. DAA 35 straipsnio 3 dalimi, neskelbtinus duomenis kompetentingos institucijos gali tvarkyti teisėsaugos tikslais tik dviem atvejais: 1) jeigu duomenų subjektas davė sutikimą dėl duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslu ir tuo metu, kai vykdoma duomenų tvarkymo operacija, duomenų valdytojas turi atitinkamą politikos dokumentą (68) arba 2) jeigu duomenų tvarkymas teisėsaugos tikslu yra būtinai reikalingas, atitinka bent vieną iš 2018 m. DAA 8 priede išdėstytų sąlygų ir tuo metu, kai vykdoma duomenų tvarkymo operacija, duomenų valdytojas turi atitinkamą politikos dokumentą (69).

68

69

| (40) | Kaip paaiškina 38 konstatuojamojoje dalyje, pirmuoju atveju sutikimas kaip pagrindas nėra aktualus, jei perduodami duomenys patenka į šio sprendimo taikymo sritį (70). |
| --- | --- |

(40)

Kaip paaiškina 38 konstatuojamojoje dalyje, pirmuoju atveju sutikimas kaip pagrindas nėra aktualus, jei perduodami duomenys patenka į šio sprendimo taikymo sritį (70).

70

| (41) | Kai sutikimas nėra neskelbtinų duomenų tvarkymo pagrindas, duomenys gali būti tvarkomi remiantis viena iš 2018 m. DAA 8 priede išdėstytų sąlygų. Šios sąlygos yra susijusios su duomenų tvarkymo reikalingumu įstatyme nustatytais tikslais: teisingumui administruoti, duomenų subjekto ar kito asmens gyvybiniams interesams apsaugoti, vaikams ir riziką patiriantiems asmenims apsaugoti, teisiniams ieškiniams, teismų veiksmams, sukčiavimo prevencijai, archyvavimui, kai asmens duomenis asmuo akivaizdžiai paviešino pats. Išskyrus atvejį, kai duomenys yra akivaizdžiai jau paviešinti, visoms 8 priede išdėstytoms sąlygoms yra taikomas „būtino reikalingumo“ kriterijus. Kaip paaiškino informacijos komisaras, „būtinas reikalingumas šiuo atžvilgiu reiškia, kad duomenų tvarkymas turi būti susijęs su aktualiu socialiniu poreikiu ir jo pagrįstai neturi būti galima patenkinti mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (71). Be to, kai kurioms sąlygoms taikomi papildomi apribojimai. Pavyzdžiui, jeigu norima remtis „įstatyme nustatyto tikslo“ ir „apsaugos“ sąlyga (8 priedo 1 ir 4 dalys), reikia, kad būtų įvykdyta papildoma reikšmingo visuomenės intereso sąlyga. Kad būtų galima remtis vaiko apsaugos sąlygomis (8 priedo 4 dalis), duomenų subjektas taip pat turi būti sulaukęs tam tikro amžiaus ir turi būti padaryta išvada, kad jam gresia pavojus. Duomenų valdytojas gali taikyti 8 priedo 4 dalyje nustatytą sąlygą tik susiklosčius tam tikroms aplinkybėms (72). Panašūs apribojimai taikomi „teismų veiksmų“ ir „sukčiavimo prevencijos“ sąlygoms (atitinkamai 8 priedo 7 ir 8 dalys). Abi sąlygos yra taikomos tik konkretiems duomenų valdytojams. Teismų veiksmų sąlyga gali remtis tik teismas arba kita teisminė institucija, o sukčiavimo prevencijos sąlyga – tik duomenų valdytojas, kuris yra kovos su sukčiavimu organizacija. |
| --- | --- |

(41)

Kai sutikimas nėra neskelbtinų duomenų tvarkymo pagrindas, duomenys gali būti tvarkomi remiantis viena iš 2018 m. DAA 8 priede išdėstytų sąlygų. Šios sąlygos yra susijusios su duomenų tvarkymo reikalingumu įstatyme nustatytais tikslais: teisingumui administruoti, duomenų subjekto ar kito asmens gyvybiniams interesams apsaugoti, vaikams ir riziką patiriantiems asmenims apsaugoti, teisiniams ieškiniams, teismų veiksmams, sukčiavimo prevencijai, archyvavimui, kai asmens duomenis asmuo akivaizdžiai paviešino pats. Išskyrus atvejį, kai duomenys yra akivaizdžiai jau paviešinti, visoms 8 priede išdėstytoms sąlygoms yra taikomas „būtino reikalingumo“ kriterijus. Kaip paaiškino informacijos komisaras, „būtinas reikalingumas šiuo atžvilgiu reiškia, kad duomenų tvarkymas turi būti susijęs su aktualiu socialiniu poreikiu ir jo pagrįstai neturi būti galima patenkinti mažiau intervencinėmis priemonėmis“ (71). Be to, kai kurioms sąlygoms taikomi papildomi apribojimai. Pavyzdžiui, jeigu norima remtis „įstatyme nustatyto tikslo“ ir „apsaugos“ sąlyga (8 priedo 1 ir 4 dalys), reikia, kad būtų įvykdyta papildoma reikšmingo visuomenės intereso sąlyga. Kad būtų galima remtis vaiko apsaugos sąlygomis (8 priedo 4 dalis), duomenų subjektas taip pat turi būti sulaukęs tam tikro amžiaus ir turi būti padaryta išvada, kad jam gresia pavojus. Duomenų valdytojas gali taikyti 8 priedo 4 dalyje nustatytą sąlygą tik susiklosčius tam tikroms aplinkybėms (72). Panašūs apribojimai taikomi „teismų veiksmų“ ir „sukčiavimo prevencijos“ sąlygoms (atitinkamai 8 priedo 7 ir 8 dalys). Abi sąlygos yra taikomos tik konkretiems duomenų valdytojams. Teismų veiksmų sąlyga gali remtis tik teismas arba kita teisminė institucija, o sukčiavimo prevencijos sąlyga – tik duomenų valdytojas, kuris yra kovos su sukčiavimu organizacija.

71

72

| (42) | Galiausiai pažymėtina, kad tais atvejais, kai duomenys yra tvarkomi remiantis kuria nors iš 8 priede nustatytų sąlygų ir atitinkamai 2018 m. DAA 42 straipsniu, turi būti parengtas „atitinkamas politikos dokumentas“, kuriame būtų paaiškinta, kaip duomenų valdytojas užtikrina, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos principų ir kokios duomenų saugojimo ir ištrynimo politikos jis laikosi; taip pat turi būti vykdoma pareiga kaupti duomenis. |
| --- | --- |

(42)

Galiausiai pažymėtina, kad tais atvejais, kai duomenys yra tvarkomi remiantis kuria nors iš 8 priede nustatytų sąlygų ir atitinkamai 2018 m. DAA 42 straipsniu, turi būti parengtas „atitinkamas politikos dokumentas“, kuriame būtų paaiškinta, kaip duomenų valdytojas užtikrina, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos principų ir kokios duomenų saugojimo ir ištrynimo politikos jis laikosi; taip pat turi būti vykdoma pareiga kaupti duomenis.

2.4.2.   Tikslo apribojimas

Tikslo apribojimas

| (43) | Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiu tikslu ir vėliau naudojami tik tiek, kiek tai nėra nesuderinama su jų tvarkymo tikslu. Šis duomenų apsaugos principas yra įtvirtintas 2018 m. DAA 36 straipsnyje. Pagal šią nuostatą, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies b punktą, yra reikalaujama, kad a) teisėsaugos tikslas, dėl kurio renkami asmens duomenys, bet kuriuo atveju būtų konkrečiai nustatytas, aiškiai apibrėžtas ir teisėtas, ir b) tokiu būdu renkami asmens duomenys nebūtų tvarkomi tokiu būdu, kuris būtų nesuderinamas su tikslais, kuriems duomenys buvo renkami. |
| --- | --- |

(43)

Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiu tikslu ir vėliau naudojami tik tiek, kiek tai nėra nesuderinama su jų tvarkymo tikslu. Šis duomenų apsaugos principas yra įtvirtintas 2018 m. DAA 36 straipsnyje. Pagal šią nuostatą, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies b punktą, yra reikalaujama, kad a) teisėsaugos tikslas, dėl kurio renkami asmens duomenys, bet kuriuo atveju būtų konkrečiai nustatytas, aiškiai apibrėžtas ir teisėtas, ir b) tokiu būdu renkami asmens duomenys nebūtų tvarkomi tokiu būdu, kuris būtų nesuderinamas su tikslais, kuriems duomenys buvo renkami.

| (44) | Kai kompetentingos institucijos tvarko duomenis teisėsaugos tikslu, duomenų tvarkymas gali apimti archyvavimą, mokslo arba istorinių tyrimų ir statistinius tikslus (73). 2018 m. DAA taip pat paaiškinta, kad tokiais atvejais archyvavimas (arba tvarkymas mokslo ar istorinių tyrimų bei statistikos tikslais) nėra leidžiamas, jeigu jis susijęs su sprendimais dėl konkretaus duomenų subjekto arba jeigu dėl to duomenų subjektas gali patirti didelę žalą arba stresą (74). |
| --- | --- |

(44)

Kai kompetentingos institucijos tvarko duomenis teisėsaugos tikslu, duomenų tvarkymas gali apimti archyvavimą, mokslo arba istorinių tyrimų ir statistinius tikslus (73). 2018 m. DAA taip pat paaiškinta, kad tokiais atvejais archyvavimas (arba tvarkymas mokslo ar istorinių tyrimų bei statistikos tikslais) nėra leidžiamas, jeigu jis susijęs su sprendimais dėl konkretaus duomenų subjekto arba jeigu dėl to duomenų subjektas gali patirti didelę žalą arba stresą (74).

73

74

2.4.3.   Tikslumas ir duomenų kiekio mažinimas

Tikslumas ir duomenų kiekio mažinimas

| (45) | Duomenys privalo būti tikslūs ir, jei reikia, atnaujinami. Duomenys taip pat privalo būti tinkami, aktualūs ir nepertekliniai, atsižvelgiant į tikslus, kuriais yra tvarkomi. Panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktuose, šie principai yra įtvirtinti 2018 m. DAA 37 ir 38 straipsniuose. Turi būti imtasi visų pagrįstų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad netikslūs asmens duomenys (75) būtų nedelsiant (76) ištrinti arba ištaisyti, atsižvelgiant į teisėsaugos tikslą, dėl kurio jie tvarkomi (77), ir kad netikslūs, neišsamūs arba pasenę asmens duomenys nebūtų perduodami ar suteikiami jokiais teisėsaugos tikslais (78). |
| --- | --- |

(45)

Duomenys privalo būti tikslūs ir, jei reikia, atnaujinami. Duomenys taip pat privalo būti tinkami, aktualūs ir nepertekliniai, atsižvelgiant į tikslus, kuriais yra tvarkomi. Panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktuose, šie principai yra įtvirtinti 2018 m. DAA 37 ir 38 straipsniuose. Turi būti imtasi visų pagrįstų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad netikslūs asmens duomenys (75) būtų nedelsiant (76) ištrinti arba ištaisyti, atsižvelgiant į teisėsaugos tikslą, dėl kurio jie tvarkomi (77), ir kad netikslūs, neišsamūs arba pasenę asmens duomenys nebūtų perduodami ar suteikiami jokiais teisėsaugos tikslais (78).

75

76

77

78

| (46) | Taip pat pažymėtina, kad panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 7 straipsnį, pagal Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos reikalavimus yra nustatyta, kad faktais pagrįsti asmens duomenys, kiek tai yra galima, turi būti atskirti nuo asmeniniu vertinimu pagrįstų asmens duomenų (79). Kai tai svarbu ir įmanoma, asmens duomenys, susiję su įvairių kategorijų duomenų subjektais, pavyzdžiui, įtariamaisiais, už nusikalstamą veiką nuteistais asmenimis, nuo nusikalstamos veikos nukentėjusiais asmenimis ir liudininkais, turi būti atskirti (80). |
| --- | --- |

(46)

Taip pat pažymėtina, kad panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 7 straipsnį, pagal Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos reikalavimus yra nustatyta, kad faktais pagrįsti asmens duomenys, kiek tai yra galima, turi būti atskirti nuo asmeniniu vertinimu pagrįstų asmens duomenų (79). Kai tai svarbu ir įmanoma, asmens duomenys, susiję su įvairių kategorijų duomenų subjektais, pavyzdžiui, įtariamaisiais, už nusikalstamą veiką nuteistais asmenimis, nuo nusikalstamos veikos nukentėjusiais asmenimis ir liudininkais, turi būti atskirti (80).

79

80

2.4.4.   Saugojimo apribojimas

Saugojimo apribojimas

| (47) | Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 5 straipsnį duomenys iš esmės turėtų būti laikomi ne ilgiau, negu reikia tiems tikslams, dėl kurių jie yra tvarkomi. Pagal 2018 m. DAA 39 straipsnį, panašiai kaip pagal Direktyvos 5 straipsnį, asmens duomenis, kurie buvo tvarkomi kuriais nors teisėsaugos tikslais, yra draudžiama laikyti ilgiau, negu reikia tam tikslui, kuriam jie buvo tvarkyti. Pagal Jungtinėje Karalystėje galiojančią teisinę tvarką reikalaujama nustatyti tinkamus terminus, kada turi būti atlikta periodinė peržiūra, ar asmens duomenis kuriuo nors teisėsaugos tikslu reikia saugoti toliau. Atitinkamuose teisės aktuose ir gairėse dėl policijos įgaliojimų ir veikimo išdėstytos išsamesnės taisyklės dėl asmens duomenų saugojimo praktikos ir taikytinų terminų. Pavyzdžiui, Anglijoje ir Velse galiojančiame Policijos koledžo parengtame PIV praktikos kodekse, taip pat PIV LPP gairėse yra nustatyta, kaip valdant operatyvinę policijos informaciją užtikrinti rizikos vertinimu pagrįstą nuoseklų duomenų saugojimo, peržiūros ir pašalinimo procesą (81). Šioje tvarkoje yra nustatyti aiškūs visai tarnybai taikomi lūkesčiai, kaip informacija turėtų būti kuriama, teikiama, naudojama ir valdoma policijos pajėgų viduje ir santykiuose su kitomis tarnybomis (82). Policija turėtų laikytis Praktikos kodekso, o tai, kaip jo laikomasi tikrina Jos Didenybės konsteblių inspekcija ir priešgaisrinė bei gelbėjimo tarnyba (83). |
| --- | --- |

(47)

Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 5 straipsnį duomenys iš esmės turėtų būti laikomi ne ilgiau, negu reikia tiems tikslams, dėl kurių jie yra tvarkomi. Pagal 2018 m. DAA 39 straipsnį, panašiai kaip pagal Direktyvos 5 straipsnį, asmens duomenis, kurie buvo tvarkomi kuriais nors teisėsaugos tikslais, yra draudžiama laikyti ilgiau, negu reikia tam tikslui, kuriam jie buvo tvarkyti. Pagal Jungtinėje Karalystėje galiojančią teisinę tvarką reikalaujama nustatyti tinkamus terminus, kada turi būti atlikta periodinė peržiūra, ar asmens duomenis kuriuo nors teisėsaugos tikslu reikia saugoti toliau. Atitinkamuose teisės aktuose ir gairėse dėl policijos įgaliojimų ir veikimo išdėstytos išsamesnės taisyklės dėl asmens duomenų saugojimo praktikos ir taikytinų terminų. Pavyzdžiui, Anglijoje ir Velse galiojančiame Policijos koledžo parengtame PIV praktikos kodekse, taip pat PIV LPP gairėse yra nustatyta, kaip valdant operatyvinę policijos informaciją užtikrinti rizikos vertinimu pagrįstą nuoseklų duomenų saugojimo, peržiūros ir pašalinimo procesą (81). Šioje tvarkoje yra nustatyti aiškūs visai tarnybai taikomi lūkesčiai, kaip informacija turėtų būti kuriama, teikiama, naudojama ir valdoma policijos pajėgų viduje ir santykiuose su kitomis tarnybomis (82). Policija turėtų laikytis Praktikos kodekso, o tai, kaip jo laikomasi tikrina Jos Didenybės konsteblių inspekcija ir priešgaisrinė bei gelbėjimo tarnyba (83).

81

82

83

| (48) | Šiaurės Airijos policijos tarnyba (angl. Police Service of Northern Ireland arba PSNI) pagal įstatymą neprivalo laikytis PIV praktikos kodekso. Tačiau 2011 m. patvirtinta PIV sistema papildyta PSNI vadovu (84), kuriame išdėstyta politika ir procedūros, kaip PIV praktikos kodeksas yra taikomas Šiaurės Airijoje. |
| --- | --- |

(48)

Šiaurės Airijos policijos tarnyba (angl. Police Service of Northern Ireland arba PSNI) pagal įstatymą neprivalo laikytis PIV praktikos kodekso. Tačiau 2011 m. patvirtinta PIV sistema papildyta PSNI vadovu (84), kuriame išdėstyta politika ir procedūros, kaip PIV praktikos kodeksas yra taikomas Šiaurės Airijoje.

Police Service of Northern Ireland

84

| (49) | Škotijos policijos pajėgos taiko Įrašų saugojimo standartinę veiklos procedūrą (angl. Standard Operating Procedure arba SOP) (85), pagal kurią įgyvendinama Škotijos policijos tarnybos įrašų valdymo politika (86). Standartinėje veiklos procedūroje yra nustatytos specialiosios Škotijos policijos turimų duomenų laikymo taisyklės. |
| --- | --- |

(49)

Škotijos policijos pajėgos taiko Įrašų saugojimo standartinę veiklos procedūrą (angl. Standard Operating Procedure arba SOP) (85), pagal kurią įgyvendinama Škotijos policijos tarnybos įrašų valdymo politika (86). Standartinėje veiklos procedūroje yra nustatytos specialiosios Škotijos policijos turimų duomenų laikymo taisyklės.

Standard Operating Procedure

85

86

| (50) | Be visuotinai visoje Jungtinėje Karalystėje taikomo įrašų peržiūros reikalavimo taikomos ir kitos išsamesnės vietos lygmens taisyklės. Pavyzdžiui, Anglijoje ir Velse galiojančiame Policijos ir baudžiamųjų įrodymų akte, iš dalies pakeistame 2012 m. Laisvių apsaugos aktu, yra išdėstytos nuostatos dėl pirštų antspaudų ir DNR profilių saugojimo, taip pat nustatyta speciali nenuteistiems asmenims taikoma tvarka (87). Laisvių apsaugos aktu įsteigta biometrinių duomenų saugojimo ir naudojimo komisaro (toliau – biometrinių duomenų komisaras) pareigybė (88). 2017 m. Laikinai sulaikytų asmenų atvaizdų peržiūros apraše nustatytos specialios taisyklės dėl laikinai sulaikytų asmenų atvaizdų (89). Škotijos 1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akte išdėstytos taisyklės dėl pirštų antspaudų ir biologinių mėginių paėmimo ir saugojimo (90). Taip, kaip Anglijoje ir Velse, šiuo teisės aktu reglamentuojamas su įvairiomis bylomis susijusių biometrinių duomenų saugojimas (91). |
| --- | --- |

(50)

Be visuotinai visoje Jungtinėje Karalystėje taikomo įrašų peržiūros reikalavimo taikomos ir kitos išsamesnės vietos lygmens taisyklės. Pavyzdžiui, Anglijoje ir Velse galiojančiame Policijos ir baudžiamųjų įrodymų akte, iš dalies pakeistame 2012 m. Laisvių apsaugos aktu, yra išdėstytos nuostatos dėl pirštų antspaudų ir DNR profilių saugojimo, taip pat nustatyta speciali nenuteistiems asmenims taikoma tvarka (87). Laisvių apsaugos aktu įsteigta biometrinių duomenų saugojimo ir naudojimo komisaro (toliau – biometrinių duomenų komisaras) pareigybė (88). 2017 m. Laikinai sulaikytų asmenų atvaizdų peržiūros apraše nustatytos specialios taisyklės dėl laikinai sulaikytų asmenų atvaizdų (89). Škotijos 1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akte išdėstytos taisyklės dėl pirštų antspaudų ir biologinių mėginių paėmimo ir saugojimo (90). Taip, kaip Anglijoje ir Velse, šiuo teisės aktu reglamentuojamas su įvairiomis bylomis susijusių biometrinių duomenų saugojimas (91).

87

88

89

90

91

2.4.5.   Duomenų saugumas

Duomenų saugumas

| (51) | Asmens duomenys privalo būti tvarkomi taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, įskaitant apsaugą nuo neleistino ar neteisėto tvarkymo ir netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo. Todėl valdžios institucijos turi imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenis apsaugotų nuo galimų grėsmių. Tokios priemonės turi būti įvertintos atsižvelgiant į techninių galimybių išsivystymo lygį ir su tuo susijusias sąnaudas. |
| --- | --- |

(51)

Asmens duomenys privalo būti tvarkomi taip, kad būtų užtikrintas jų saugumas, įskaitant apsaugą nuo neleistino ar neteisėto tvarkymo ir netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo. Todėl valdžios institucijos turi imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenis apsaugotų nuo galimų grėsmių. Tokios priemonės turi būti įvertintos atsižvelgiant į techninių galimybių išsivystymo lygį ir su tuo susijusias sąnaudas.

| (52) | Šie principai įtvirtinti 2018 m. DAA 40 straipsnyje, kuriame, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies f punkte, yra nurodyta, kad bet kuriais teisėsaugos tikslais tvarkomi asmens duomenys turi būti tvarkomi taip, kad techninėmis arba organizacinėmis priemonėmis būtų užtikrintas reikiamas asmens duomenų saugumas. Tai reiškia, kad, be kitų dalykų, duomenys turi būti apsaugoti nuo neleistino arba neteisėto tvarkymo, netyčinio praradimo, sunaikinimo arba sugadinimo (92). 2018 m. DAA 66 straipsnyje taip pat nustatyta, kad kiekvienas duomenų valdytojas ir kiekvienas duomenų tvarkytojas turi įdiegti reikiamas technines ir organizacines priemones, kuriomis būtų užtikrintas su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką atitinkantis apsaugos lygis. Remiantis aiškinamosiomis pastabomis, duomenų valdytojas privalo įvertinti rizikas ir, atsižvelgdamas į vertinimo rezultatus, įdiegti reikiamas apsaugos priemones, pavyzdžiui, duomenis šifruoti arba duomenis tvarkantiems darbuotojams suteikti specialaus lygmens saugumo leidimus (93). Atliekant vertinimą, pavyzdžiui, taip pat reikia atsižvelgti į tvarkomų duomenų pobūdį ir į kitus svarbius veiksnius arba aplinkybes, kurios gali turėti įtakos duomenų tvarkymo saugumui. |
| --- | --- |

(52)

Šie principai įtvirtinti 2018 m. DAA 40 straipsnyje, kuriame, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 1 dalies f punkte, yra nurodyta, kad bet kuriais teisėsaugos tikslais tvarkomi asmens duomenys turi būti tvarkomi taip, kad techninėmis arba organizacinėmis priemonėmis būtų užtikrintas reikiamas asmens duomenų saugumas. Tai reiškia, kad, be kitų dalykų, duomenys turi būti apsaugoti nuo neleistino arba neteisėto tvarkymo, netyčinio praradimo, sunaikinimo arba sugadinimo (92). 2018 m. DAA 66 straipsnyje taip pat nustatyta, kad kiekvienas duomenų valdytojas ir kiekvienas duomenų tvarkytojas turi įdiegti reikiamas technines ir organizacines priemones, kuriomis būtų užtikrintas su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką atitinkantis apsaugos lygis. Remiantis aiškinamosiomis pastabomis, duomenų valdytojas privalo įvertinti rizikas ir, atsižvelgdamas į vertinimo rezultatus, įdiegti reikiamas apsaugos priemones, pavyzdžiui, duomenis šifruoti arba duomenis tvarkantiems darbuotojams suteikti specialaus lygmens saugumo leidimus (93). Atliekant vertinimą, pavyzdžiui, taip pat reikia atsižvelgti į tvarkomų duomenų pobūdį ir į kitus svarbius veiksnius arba aplinkybes, kurios gali turėti įtakos duomenų tvarkymo saugumui.

92

93

| (53) | Tvarka, kuria yra reglamentuojamas duomenų apsaugos principų laikymasis, yra labai panaši į Direktyvos (ES) 2016/680 29–31 straipsniuose nustatytus reikalavimus. Ypač pažymėtina, kad tuo atveju, jei pažeidžiamas asmens duomenų, už kuriuos atsakingas asmens duomenų valdytojas, saugumas, pagal 2018 m. DAA 67 straipsnio 1 dalį duomenų valdytojas privalo nedelsdamas, jei įmanoma – per 72 valandas nuo tada, kai sužino apie pažeidimą, pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą informacijos komisarui (94). Prievolė pranešti apie pažeidimą netaikoma, jeigu dėl asmens duomenų saugumo pažeidimo neiškyla pavojaus asmenų teisėms ir laisvėms tikimybė (95). Duomenų valdytojas privalo dokumentuoti su kiekvienu asmens duomenų saugumo pažeidimu susijusius faktus, pažeidimo padarinius ir tai, kokių taisomųjų veiksmų buvo imtasi, taip, kad informacijos komisaras galėtų įvertinti, kaip buvo laikomasi DAA (96). Jeigu duomenų tvarkytojas sužino apie saugumo pažeidimą, jis privalo apie tai nedelsdamas pranešti duomenų valdytojui (97). |
| --- | --- |

(53)

Tvarka, kuria yra reglamentuojamas duomenų apsaugos principų laikymasis, yra labai panaši į Direktyvos (ES) 2016/680 29–31 straipsniuose nustatytus reikalavimus. Ypač pažymėtina, kad tuo atveju, jei pažeidžiamas asmens duomenų, už kuriuos atsakingas asmens duomenų valdytojas, saugumas, pagal 2018 m. DAA 67 straipsnio 1 dalį duomenų valdytojas privalo nedelsdamas, jei įmanoma – per 72 valandas nuo tada, kai sužino apie pažeidimą, pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą informacijos komisarui (94). Prievolė pranešti apie pažeidimą netaikoma, jeigu dėl asmens duomenų saugumo pažeidimo neiškyla pavojaus asmenų teisėms ir laisvėms tikimybė (95). Duomenų valdytojas privalo dokumentuoti su kiekvienu asmens duomenų saugumo pažeidimu susijusius faktus, pažeidimo padarinius ir tai, kokių taisomųjų veiksmų buvo imtasi, taip, kad informacijos komisaras galėtų įvertinti, kaip buvo laikomasi DAA (96). Jeigu duomenų tvarkytojas sužino apie saugumo pažeidimą, jis privalo apie tai nedelsdamas pranešti duomenų valdytojui (97).

94

95

96

97

| (54) | Remiantis 2018 m. DAA 68 straipsnio 1 dalimi, jeigu asmens duomenų saugumo pažeidimas gali kelti didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms, duomenų valdytojas privalo apie pažeidimą nedelsdamas informuoti duomenų subjektą (98). Pranešime turi būti pateikta tokia pati informacija kaip 53 konstatuojamojoje dalyje nurodytame pranešime informacijos komisarui. Šis įpareigojimas netaikomas, jeigu duomenų valdytojas yra įdiegęs reikiamas technines ir organizacines apsaugos priemones ir jos buvo taikomos asmenims duomenims, kurių saugumas buvo pažeistas. Jis taip pat netaikomas, jeigu duomenų valdytojas ėmėsi paskesnių priemonių, kuriomis užtikrino, kad duomenų subjektų teisėms ir laisvėms daugiau nebekiltų didelis pavojus. Galiausiai pažymėtina, kad duomenų valdytojas neprivalo informuoti duomenų subjekto, jeigu tam prireiktų neproporcingai daug pastangų (99). Tokiu atveju informacija turi būti suteikta duomenų subjektui kitu lygiavertiškai veiksmingu būdu, pavyzdžiui, paskelbiant viešą pranešimą (100). Jeigu duomenų valdytojas neinformavo duomenų subjekto apie pažeidimą, gavęs DAA 67 straipsnyje nurodytą pranešimą ir apsvarstęs, kiek yra tikėtina, kad dėl pažeidimo kils didelis pavojus, informacijos komisaras gali reikalauti, kad duomenų valdytojas praneštų duomenų subjektui apie pažeidimą (101). |
| --- | --- |

(54)

Remiantis 2018 m. DAA 68 straipsnio 1 dalimi, jeigu asmens duomenų saugumo pažeidimas gali kelti didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms, duomenų valdytojas privalo apie pažeidimą nedelsdamas informuoti duomenų subjektą (98). Pranešime turi būti pateikta tokia pati informacija kaip 53 konstatuojamojoje dalyje nurodytame pranešime informacijos komisarui. Šis įpareigojimas netaikomas, jeigu duomenų valdytojas yra įdiegęs reikiamas technines ir organizacines apsaugos priemones ir jos buvo taikomos asmenims duomenims, kurių saugumas buvo pažeistas. Jis taip pat netaikomas, jeigu duomenų valdytojas ėmėsi paskesnių priemonių, kuriomis užtikrino, kad duomenų subjektų teisėms ir laisvėms daugiau nebekiltų didelis pavojus. Galiausiai pažymėtina, kad duomenų valdytojas neprivalo informuoti duomenų subjekto, jeigu tam prireiktų neproporcingai daug pastangų (99). Tokiu atveju informacija turi būti suteikta duomenų subjektui kitu lygiavertiškai veiksmingu būdu, pavyzdžiui, paskelbiant viešą pranešimą (100). Jeigu duomenų valdytojas neinformavo duomenų subjekto apie pažeidimą, gavęs DAA 67 straipsnyje nurodytą pranešimą ir apsvarstęs, kiek yra tikėtina, kad dėl pažeidimo kils didelis pavojus, informacijos komisaras gali reikalauti, kad duomenų valdytojas praneštų duomenų subjektui apie pažeidimą (101).

98

99

100

101

2.4.6.   Skaidrumas

Skaidrumas

| (55) | Duomenų subjektai turi būti informuoti apie pagrindinius jų asmens duomenų tvarkymo aspektus. Šis duomenų apsaugos principas yra įtvirtintas 2018 m. DAA 44 straipsnyje, o jame, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 13 straipsnyje, yra numatyta bendra duomenų valdytojo pareiga teikti duomenų subjektams informaciją apie jų asmens duomenų tvarkymą (tokią informaciją paskelbti viešai arba kitu būdu) (102). Reikalaujamą pateikti informaciją sudaro: a) duomenų valdytojo tapatybė ir kontaktiniai duomenys; b) kai taikoma, duomenų apsaugos pareigūno kontaktiniai duomenys; c) tikslai, dėl kurių duomenų valdytojas tvarko asmens duomenis; d) ar duomenų subjektai turi teisę prašyti duomenų valdytojo leisti peržiūrėti asmens duomenis, juos taisyti, ištrinti arba apriboti duomenų tvarkymą ir e) ar suteikiama teisė pateikti skundą informacijos komisarui, bei informacijos komisaro kontaktiniai duomenys (103). |
| --- | --- |

(55)

Duomenų subjektai turi būti informuoti apie pagrindinius jų asmens duomenų tvarkymo aspektus. Šis duomenų apsaugos principas yra įtvirtintas 2018 m. DAA 44 straipsnyje, o jame, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 13 straipsnyje, yra numatyta bendra duomenų valdytojo pareiga teikti duomenų subjektams informaciją apie jų asmens duomenų tvarkymą (tokią informaciją paskelbti viešai arba kitu būdu) (102). Reikalaujamą pateikti informaciją sudaro: a) duomenų valdytojo tapatybė ir kontaktiniai duomenys; b) kai taikoma, duomenų apsaugos pareigūno kontaktiniai duomenys; c) tikslai, dėl kurių duomenų valdytojas tvarko asmens duomenis; d) ar duomenų subjektai turi teisę prašyti duomenų valdytojo leisti peržiūrėti asmens duomenis, juos taisyti, ištrinti arba apriboti duomenų tvarkymą ir e) ar suteikiama teisė pateikti skundą informacijos komisarui, bei informacijos komisaro kontaktiniai duomenys (103).

102

103

| (56) | Tam, kad duomenų subjektas galėtų naudotis savo teisėmis pagal 2018 m. DAA (pavyzdžiui, kai tvarkomi asmens duomenys buvo surinkti duomenų subjektui nežinant), duomenų valdytojas konkrečiais atvejais taip pat privalo suteikti duomenų subjektui informaciją apie a) teisinį duomenų tvarkymo pagrindą; b) operatyvinių asmens duomenų saugojimo terminą arba, jei tai neįmanoma, kriterijus, taikomus tam terminui nustatyti; c) jei taikytina, apie asmens duomenų gavėjų kategorijas (įskaitant trečiosiose valstybėse esančius gavėjus arba tarptautines organizacijas); d) visą kitą informaciją, kuri yra reikalinga tam, kad duomenų subjektas galėtų naudotis savo teisėmis pagal 2018 m. DAA 3 dalį (104). |
| --- | --- |

(56)

Tam, kad duomenų subjektas galėtų naudotis savo teisėmis pagal 2018 m. DAA (pavyzdžiui, kai tvarkomi asmens duomenys buvo surinkti duomenų subjektui nežinant), duomenų valdytojas konkrečiais atvejais taip pat privalo suteikti duomenų subjektui informaciją apie a) teisinį duomenų tvarkymo pagrindą; b) operatyvinių asmens duomenų saugojimo terminą arba, jei tai neįmanoma, kriterijus, taikomus tam terminui nustatyti; c) jei taikytina, apie asmens duomenų gavėjų kategorijas (įskaitant trečiosiose valstybėse esančius gavėjus arba tarptautines organizacijas); d) visą kitą informaciją, kuri yra reikalinga tam, kad duomenų subjektas galėtų naudotis savo teisėmis pagal 2018 m. DAA 3 dalį (104).

104

2.4.7.   Asmens teisės

Asmens teisės

| (57) | Duomenų subjektams turi būti suteiktos įvairios įstatymais garantuojamos teisės. 2018 m. DAA 3 dalies 3 skyriuje įtvirtintos asmenų teisės susipažinti su duomenimis, duomenis taisyti, ištrinti ir apriboti (105), panašios į Direktyvos (ES) 2016/680 3 skyriuje numatytas teises. |
| --- | --- |

(57)

Duomenų subjektams turi būti suteiktos įvairios įstatymais garantuojamos teisės. 2018 m. DAA 3 dalies 3 skyriuje įtvirtintos asmenų teisės susipažinti su duomenimis, duomenis taisyti, ištrinti ir apriboti (105), panašios į Direktyvos (ES) 2016/680 3 skyriuje numatytas teises.

105

| (58) | Teisė susipažinti su duomenimis įtvirtinta 2018 m. DAA 45 straipsnyje. Pirma, asmuo turi teisę gauti iš duomenų valdytojo patvirtinimą, ar jo asmens duomenys yra ar nėra tvarkomi (106). Antra, jeigu asmens duomenys yra tvarkomi, duomenų subjektas turi teisę susipažinti su tais duomenimis ir gauti šią informaciją apie duomenų tvarkymą: a) duomenų tvarkymo tikslus ir teisinį pagrindą; b) tvarkomų duomenų kategorijas; c) kam duomenys buvo atskleisti; d) asmens duomenų saugojimo laikotarpį; e) tai, kad duomenų subjektas turi teisę asmens duomenis ištaisyti ir ištrinti; f) apie teisę pateikti skundą ir g) visą informaciją apie atitinkamų asmens duomenų kilmę (107). |
| --- | --- |

(58)

Teisė susipažinti su duomenimis įtvirtinta 2018 m. DAA 45 straipsnyje. Pirma, asmuo turi teisę gauti iš duomenų valdytojo patvirtinimą, ar jo asmens duomenys yra ar nėra tvarkomi (106). Antra, jeigu asmens duomenys yra tvarkomi, duomenų subjektas turi teisę susipažinti su tais duomenimis ir gauti šią informaciją apie duomenų tvarkymą: a) duomenų tvarkymo tikslus ir teisinį pagrindą; b) tvarkomų duomenų kategorijas; c) kam duomenys buvo atskleisti; d) asmens duomenų saugojimo laikotarpį; e) tai, kad duomenų subjektas turi teisę asmens duomenis ištaisyti ir ištrinti; f) apie teisę pateikti skundą ir g) visą informaciją apie atitinkamų asmens duomenų kilmę (107).

106

107

| (59) | Remiantis 2018 m. DAA 46 straipsniu, duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad duomenų valdytojas ištaisytų netikslius asmens duomenis apie jį. Duomenų valdytojas privalo nedelsdamas ištaisyti duomenis (o jeigu duomenys yra netikslūs dėl to, kad neišsamūs – duomenis papildyti). Jeigu asmens duomenis reikia saugoti įrodymų tikslais, duomenų valdytojas privalo apriboti jų tvarkymą (ir jų netaisyti) (108). |
| --- | --- |

(59)

Remiantis 2018 m. DAA 46 straipsniu, duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad duomenų valdytojas ištaisytų netikslius asmens duomenis apie jį. Duomenų valdytojas privalo nedelsdamas ištaisyti duomenis (o jeigu duomenys yra netikslūs dėl to, kad neišsamūs – duomenis papildyti). Jeigu asmens duomenis reikia saugoti įrodymų tikslais, duomenų valdytojas privalo apriboti jų tvarkymą (ir jų netaisyti) (108).

108

| (60) | 2018 m. DAA 47 straipsnyje įtvirtinta asmenų teisė ištrinti duomenis ir apriboti jų tvarkymą. Jeigu dėl duomenų tvarkymo būtų pažeisti kurie nors duomenų tvarkymo principai, duomenų tvarkymo teisiniai pagrindai arba su neskelbtinų duomenų archyvavimu ir tvarkymu susijusios apsaugos priemonės, duomenų valdytojas privalo (109) nedelsdamas ištrinti asmens duomenis. Duomenų valdytojas taip pat privalo ištrinti duomenis, jeigu jiems nustatyta tokia teisinė prievolė. Jeigu asmens duomenis reikia išsaugoti įrodymų tikslais, duomenų valdytojas privalo apriboti jų tvarkymą (ir jų netaisyti) (110). Jeigu duomenų subjektas ginčija asmens duomenų tikslumą, tačiau įsitikinti, ar duomenys yra tikslūs, ar netikslūs, neįmanoma, duomenų valdytojas privalo apriboti asmens duomenų tvarkymą (111). |
| --- | --- |

(60)

2018 m. DAA 47 straipsnyje įtvirtinta asmenų teisė ištrinti duomenis ir apriboti jų tvarkymą. Jeigu dėl duomenų tvarkymo būtų pažeisti kurie nors duomenų tvarkymo principai, duomenų tvarkymo teisiniai pagrindai arba su neskelbtinų duomenų archyvavimu ir tvarkymu susijusios apsaugos priemonės, duomenų valdytojas privalo (109) nedelsdamas ištrinti asmens duomenis. Duomenų valdytojas taip pat privalo ištrinti duomenis, jeigu jiems nustatyta tokia teisinė prievolė. Jeigu asmens duomenis reikia išsaugoti įrodymų tikslais, duomenų valdytojas privalo apriboti jų tvarkymą (ir jų netaisyti) (110). Jeigu duomenų subjektas ginčija asmens duomenų tikslumą, tačiau įsitikinti, ar duomenys yra tikslūs, ar netikslūs, neįmanoma, duomenų valdytojas privalo apriboti asmens duomenų tvarkymą (111).

109

110

111

| (61) | Jeigu duomenų subjektas reikalauja asmens duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboja jų tvarkymą, duomenų valdytojas privalo raštu informuoti duomenų subjektą, ar jo prašymas buvo patenkintas, o jei prašymas buvo atmestas – informuoti duomenų subjektą apie atmetimo priežastis ir tai, kokiomis teisių gynimo priemonėmis jis gali pasinaudoti (duomenų subjekto teisę pateikti prašymą informacijos komisarui ištirti, ar apribojimas buvo taikomas teisėtai, teisę pateikti skundą informacijos komisarui ir teisę kreiptis į teismą su prašymu priimti sprendimą dėl tam tikrų veiksmų vykdymo arba nevykdymo) (112). |
| --- | --- |

(61)

Jeigu duomenų subjektas reikalauja asmens duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboja jų tvarkymą, duomenų valdytojas privalo raštu informuoti duomenų subjektą, ar jo prašymas buvo patenkintas, o jei prašymas buvo atmestas – informuoti duomenų subjektą apie atmetimo priežastis ir tai, kokiomis teisių gynimo priemonėmis jis gali pasinaudoti (duomenų subjekto teisę pateikti prašymą informacijos komisarui ištirti, ar apribojimas buvo taikomas teisėtai, teisę pateikti skundą informacijos komisarui ir teisę kreiptis į teismą su prašymu priimti sprendimą dėl tam tikrų veiksmų vykdymo arba nevykdymo) (112).

112

| (62) | Jeigu duomenų valdytojas ištaiso iš kitos kompetentingos institucijos gautus asmens duomenis, jis privalo ją apie tai informuoti (113). Jeigu duomenų valdytojas ištaiso, ištrina asmens duomenų valdytojo atskleistus duomenis arba apriboja jų tvarkymą, jis privalo informuoti gavėjus, o gavėjai privalo taip pat ištaisyti, ištrinti asmens duomenis arba apriboti asmens duomenų tvarkymą (ta apimtimi, kuria yra už tai atsakingi) (114). |
| --- | --- |

(62)

Jeigu duomenų valdytojas ištaiso iš kitos kompetentingos institucijos gautus asmens duomenis, jis privalo ją apie tai informuoti (113). Jeigu duomenų valdytojas ištaiso, ištrina asmens duomenų valdytojo atskleistus duomenis arba apriboja jų tvarkymą, jis privalo informuoti gavėjus, o gavėjai privalo taip pat ištaisyti, ištrinti asmens duomenis arba apriboti asmens duomenų tvarkymą (ta apimtimi, kuria yra už tai atsakingi) (114).

113

114

| (63) | Be to, duomenų subjektas turi teisę į tai, kad duomenų valdytojas nedelsdamas jį informuotų apie asmens duomenų saugumo pažeidimą, jeigu dėl tokio pažeidimo kiltų didelis pavojus asmenų teisėms ir laisvėms (115). |
| --- | --- |

(63)

Be to, duomenų subjektas turi teisę į tai, kad duomenų valdytojas nedelsdamas jį informuotų apie asmens duomenų saugumo pažeidimą, jeigu dėl tokio pažeidimo kiltų didelis pavojus asmenų teisėms ir laisvėms (115).

115

| (64) | Kalbant apie visas šias duomenų subjekto teises, panašai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 12 straipsnį, duomenų valdytojas privalo užtikrinti, kad bet kokia informacija duomenų subjektui būtų pateikiama glausta, suprantama ir lengvai prieinama forma (116) ir, jei tai įmanoma, pateikiama tokia pat forma kaip prašymas (117). Duomenų valdytojas privalo patenkinti duomenų subjekto prašymą nedelsdamas arba bet kuriuo atveju per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos (118). Jeigu duomenų valdytojas turi pagrįstų abejonių dėl asmens tapatybės, jis gali prašyti pateikti papildomos informacijos ir atidėti prašymo nagrinėjimą, kol tapatybė bus patvirtinta. Duomenų valdytojas gali prašyti sumokėti pagrįstą mokestį arba atsisakyti imtis veiksmų, jeigu mano, kad prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas (119). Informacijos komisaras yra parengęs gaires apie tai, kada prašymas yra laikomas akivaizdžiai nepagrįstu ar pertekliniu ir kada galima prašyti sumokėti mokestį (120). |
| --- | --- |

(64)

Kalbant apie visas šias duomenų subjekto teises, panašai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 12 straipsnį, duomenų valdytojas privalo užtikrinti, kad bet kokia informacija duomenų subjektui būtų pateikiama glausta, suprantama ir lengvai prieinama forma (116) ir, jei tai įmanoma, pateikiama tokia pat forma kaip prašymas (117). Duomenų valdytojas privalo patenkinti duomenų subjekto prašymą nedelsdamas arba bet kuriuo atveju per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos (118). Jeigu duomenų valdytojas turi pagrįstų abejonių dėl asmens tapatybės, jis gali prašyti pateikti papildomos informacijos ir atidėti prašymo nagrinėjimą, kol tapatybė bus patvirtinta. Duomenų valdytojas gali prašyti sumokėti pagrįstą mokestį arba atsisakyti imtis veiksmų, jeigu mano, kad prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas (119). Informacijos komisaras yra parengęs gaires apie tai, kada prašymas yra laikomas akivaizdžiai nepagrįstu ar pertekliniu ir kada galima prašyti sumokėti mokestį (120).

116

117

118

119

120

| (65) | Be to, pagal 2018 m. DAA 53 straipsnio 4 dalį valstybės sekretorius gali taisyklėse nustatyti didžiausią leidžiamą mokesčio dydį. |
| --- | --- |

(65)

Be to, pagal 2018 m. DAA 53 straipsnio 4 dalį valstybės sekretorius gali taisyklėse nustatyti didžiausią leidžiamą mokesčio dydį.

2.4.7.1.   Duomenų subjekto teisių apribojimai ir pareigos laikytis skaidrumo

Duomenų subjekto teisių apribojimai ir pareigos laikytis skaidrumo

| (66) | Kompetentinga institucija tam tikromis aplinkybėmis gali apriboti tam tikras duomenų subjekto teises: teisę susipažinti su duomenimis (121), teisę būti informuotam (122), teisę žinoti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą (123) ir teisę būti informuotam apie prašymo ištaisyti arba ištrinti duomenis atmetimo priežastį (124). Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 III skyriuje nustatytą tvarką, kompetentinga institucija gali taikyti apribojimą tik tada, kai apribojimas, atsižvelgiant į duomenų subjekto pagrindines teises ir teisėtus interesus, yra būtinas ir proporcingas siekiant: a) netrukdyti pateikti oficialias ar teisines užklausas, atlikti tyrimus ar procedūras; b) išvengti kenkimo nusikalstamų veikų prevencijai, atskleidimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui; c) užtikrinti visuomenės saugumą; d) užtikrinti nacionalinį saugumą; e) apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves. |
| --- | --- |

(66)

Kompetentinga institucija tam tikromis aplinkybėmis gali apriboti tam tikras duomenų subjekto teises: teisę susipažinti su duomenimis (121), teisę būti informuotam (122), teisę žinoti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą (123) ir teisę būti informuotam apie prašymo ištaisyti arba ištrinti duomenis atmetimo priežastį (124). Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 III skyriuje nustatytą tvarką, kompetentinga institucija gali taikyti apribojimą tik tada, kai apribojimas, atsižvelgiant į duomenų subjekto pagrindines teises ir teisėtus interesus, yra būtinas ir proporcingas siekiant: a) netrukdyti pateikti oficialias ar teisines užklausas, atlikti tyrimus ar procedūras; b) išvengti kenkimo nusikalstamų veikų prevencijai, atskleidimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui; c) užtikrinti visuomenės saugumą; d) užtikrinti nacionalinį saugumą; e) apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves.

121

122

123

124

| (67) | Informacijos komisaras yra parengęs gaires dėl šių apribojimų taikymo. Remiantis šiomis gairėmis, duomenų valdytojai kiekvienu atveju turi atlikti analizę ir įvertinti asmens teises bei tai, kokią žalą gali padaryti duomenų atskleidimas. Reikėtų pabrėžti, kad duomenų valdytojai turi pagrįsti, kad visi taikyti apribojimai buvo būtini ir proporcingi, o apriboti suteikiamus dalykus gali tik tada, jei jie trukdytų siekti pirmiau nurodytų tikslų (125). |
| --- | --- |

(67)

Informacijos komisaras yra parengęs gaires dėl šių apribojimų taikymo. Remiantis šiomis gairėmis, duomenų valdytojai kiekvienu atveju turi atlikti analizę ir įvertinti asmens teises bei tai, kokią žalą gali padaryti duomenų atskleidimas. Reikėtų pabrėžti, kad duomenų valdytojai turi pagrįsti, kad visi taikyti apribojimai buvo būtini ir proporcingi, o apriboti suteikiamus dalykus gali tik tada, jei jie trukdytų siekti pirmiau nurodytų tikslų (125).

125

| (68) | Kompetentingos institucijos taip pat yra parengusios įvairių kitų gairių, kuriose išdėstyta išsami informacija visais duomenų apsaugos teisės aktų aspektais, įskaitant duomenų subjektų teisių apribojimų taikymą (126). Pavyzdžiui, dėl 45 straipsnio 4 dalies Nacionalinės policijos vadovų tarybos Duomenų apsaugos vadove yra nurodyta: „Svarbu pažymėti, kad apribojimai gali būti taikomi tik tokia apimtimi ir tik tiek laiko, kiek tai yra būtina. Todėl apribojimo taikyti visiems pareiškėjo asmens duomenims arba visą laiką, neatsižvelgiant į nieką, negalima. Dėl pastarojo aspekto pažymėtina, kad dažnai iš pradžių reikia saugoti, kad duomenų subjektui, kuris tyrime yra įtariamasis, nežinant surinkti asmens duomenys nebūtų jam atskleisti ir nebūtų pakenkta vykdomam tyrimui, tačiau vėliau, per apklausą asmens duomenis atskleidus duomenų subjektui, žalos nepadaroma. Policijos pajėgos privalo parengti procedūras kuriomis užtikrintų, kad šie apribojimai būtų taikomi tik ta apimtimi ir tik tiek laiko, kiek yra būtina“ (127). Šiame vadove taip pat pateikta pavyzdžių apie kiekvieną apribojimą, kada labiausiai tikėtina, kad jis bus taikomas (128). |
| --- | --- |

(68)

Kompetentingos institucijos taip pat yra parengusios įvairių kitų gairių, kuriose išdėstyta išsami informacija visais duomenų apsaugos teisės aktų aspektais, įskaitant duomenų subjektų teisių apribojimų taikymą (126). Pavyzdžiui, dėl 45 straipsnio 4 dalies Nacionalinės policijos vadovų tarybos Duomenų apsaugos vadove yra nurodyta: „Svarbu pažymėti, kad apribojimai gali būti taikomi tik tokia apimtimi ir tik tiek laiko, kiek tai yra būtina. Todėl apribojimo taikyti visiems pareiškėjo asmens duomenims arba visą laiką, neatsižvelgiant į nieką, negalima. Dėl pastarojo aspekto pažymėtina, kad dažnai iš pradžių reikia saugoti, kad duomenų subjektui, kuris tyrime yra įtariamasis, nežinant surinkti asmens duomenys nebūtų jam atskleisti ir nebūtų pakenkta vykdomam tyrimui, tačiau vėliau, per apklausą asmens duomenis atskleidus duomenų subjektui, žalos nepadaroma. Policijos pajėgos privalo parengti procedūras kuriomis užtikrintų, kad šie apribojimai būtų taikomi tik ta apimtimi ir tik tiek laiko, kiek yra būtina“ (127). Šiame vadove taip pat pateikta pavyzdžių apie kiekvieną apribojimą, kada labiausiai tikėtina, kad jis bus taikomas (128).

126

127

128

| (69) | Kalbant apie galimybę apriboti pirmiau minėtas teises „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais, pažymėtina, kad duomenų valdytojas gali prašyti išduoti ministrų kabineto arba generalinio prokuroro (Škotijoje – generalinio prokuroro) pasirašytą sertifikatą, kuriame būtų patvirtinta, kad teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (129). Jungtinė Karalystė yra parengusi gaires dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. DAA, o jose yra pabrėžiama, kad duomenų subjektų teisių apribojimas nacionaliniam saugumui užtikrinti privalo būti proporcingas ir reikalingas (130) (daugiau apie nacionalinio saugumo sertifikatus žr. 131–134 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(69)

Kalbant apie galimybę apriboti pirmiau minėtas teises „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais, pažymėtina, kad duomenų valdytojas gali prašyti išduoti ministrų kabineto arba generalinio prokuroro (Škotijoje – generalinio prokuroro) pasirašytą sertifikatą, kuriame būtų patvirtinta, kad teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (129). Jungtinė Karalystė yra parengusi gaires dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. DAA, o jose yra pabrėžiama, kad duomenų subjektų teisių apribojimas nacionaliniam saugumui užtikrinti privalo būti proporcingas ir reikalingas (130) (daugiau apie nacionalinio saugumo sertifikatus žr. 131–134 konstatuojamąsias dalis).

129

130

| (70) | Be to, kai duomenų subjekto teisės apribojamos, kompetentinga institucija privalo nedelsdama informuoti duomenų subjektą apie tai, kurios jo teisės apribotos, apribojimo priežastis ir galimas teisių gynimo priemones, nebent suteikus tokią informaciją būtų pakenkta tam, dėl ko apribojimas taikytas (131). Duomenų valdytojas privalo taikyti dar vieną apsaugos nuo piktnaudžiavimo apribojimais apsaugos priemonę – registruoti informacijos apribojimo priežastis ir pateikti registro įrašus informacijos komisarui, jeigu to paprašoma (132). |
| --- | --- |

(70)

Be to, kai duomenų subjekto teisės apribojamos, kompetentinga institucija privalo nedelsdama informuoti duomenų subjektą apie tai, kurios jo teisės apribotos, apribojimo priežastis ir galimas teisių gynimo priemones, nebent suteikus tokią informaciją būtų pakenkta tam, dėl ko apribojimas taikytas (131). Duomenų valdytojas privalo taikyti dar vieną apsaugos nuo piktnaudžiavimo apribojimais apsaugos priemonę – registruoti informacijos apribojimo priežastis ir pateikti registro įrašus informacijos komisarui, jeigu to paprašoma (132).

131

132

| (71) | Jeigu duomenų valdytojas atsisako suteikti papildomą skaidrią informaciją, neleidžia susipažinti su duomenimis arba atmeta prašymą duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboti jų tvarkymą, asmuo gali prašyti informacijos komisaro ištirti, ar duomenų valdytojas apribojimą taikė teisėtai (133). Suinteresuotasis asmuo taip pat gali pateikti skundą informacijos komisarui arba kreiptis į teismą, kad jis nurodytų patenkinti prašymą (134). |
| --- | --- |

(71)

Jeigu duomenų valdytojas atsisako suteikti papildomą skaidrią informaciją, neleidžia susipažinti su duomenimis arba atmeta prašymą duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboti jų tvarkymą, asmuo gali prašyti informacijos komisaro ištirti, ar duomenų valdytojas apribojimą taikė teisėtai (133). Suinteresuotasis asmuo taip pat gali pateikti skundą informacijos komisarui arba kreiptis į teismą, kad jis nurodytų patenkinti prašymą (134).

133

134

2.4.7.2.   Automatizuotas sprendimų priėmimas

Automatizuotas sprendimų priėmimas

| (72) | 2018 m. DAA 49 ir 50 straipsniais atitinkamai reglamentuojamos su automatizuotu sprendimų priėmimu ir taikytinomis apsaugos priemonėmis susijusios teisės (135). Panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 11 straipsnyje, duomenų valdytojas gali priimti reikšmingą sprendimą remdamasis vien tik automatizuotai tvarkytais asmens duomenimis tik tada, jei to reikalaujama arba tai leidžiama pagal įstatymą (136). Sprendimas yra reikšmingas, jeigu padarytų neigiamą teisinį poveikį duomenų subjektui arba reikšmingai paveiktų duomenų subjektą (137). |
| --- | --- |

(72)

2018 m. DAA 49 ir 50 straipsniais atitinkamai reglamentuojamos su automatizuotu sprendimų priėmimu ir taikytinomis apsaugos priemonėmis susijusios teisės (135). Panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 11 straipsnyje, duomenų valdytojas gali priimti reikšmingą sprendimą remdamasis vien tik automatizuotai tvarkytais asmens duomenimis tik tada, jei to reikalaujama arba tai leidžiama pagal įstatymą (136). Sprendimas yra reikšmingas, jeigu padarytų neigiamą teisinį poveikį duomenų subjektui arba reikšmingai paveiktų duomenų subjektą (137).

135

136

137

| (73) | Tiems atvejams, kai pagal įstatymą iš duomenų valdytojo reikalaujama arba jam leidžiama priimti reikšmingus sprendimus, 2018 m. DAA 50 straipsnyje yra nustatytos apsaugos priemonės, kurios būtų taikomos tokiam sprendimui (jis vadinamas „kriterijus atitinkantis reikšmingas sprendimas“). Duomenų valdytojas privalo, kai tik gali, pranešti duomenų subjektui, kad toks sprendimas buvo priimtas. Duomenų subjektas tuomet gali per vieną mėnesį pareikalauti, kad duomenų valdytojas persvarstytų sprendimą arba priimtų naują sprendimą, kuris nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu. Duomenų valdytojas privalo išnagrinėti prašymą ir pranešti duomenų subjektui apie nagrinėjimo rezultatus. Pagal 2018 m. DAA valstybės sekretoriui suteikiami įgaliojimai priimti taisykles dėl papildomų apsaugos priemonių (138). Kol kas tokios taisyklės dar nepriimtos. |
| --- | --- |

(73)

Tiems atvejams, kai pagal įstatymą iš duomenų valdytojo reikalaujama arba jam leidžiama priimti reikšmingus sprendimus, 2018 m. DAA 50 straipsnyje yra nustatytos apsaugos priemonės, kurios būtų taikomos tokiam sprendimui (jis vadinamas „kriterijus atitinkantis reikšmingas sprendimas“). Duomenų valdytojas privalo, kai tik gali, pranešti duomenų subjektui, kad toks sprendimas buvo priimtas. Duomenų subjektas tuomet gali per vieną mėnesį pareikalauti, kad duomenų valdytojas persvarstytų sprendimą arba priimtų naują sprendimą, kuris nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu. Duomenų valdytojas privalo išnagrinėti prašymą ir pranešti duomenų subjektui apie nagrinėjimo rezultatus. Pagal 2018 m. DAA valstybės sekretoriui suteikiami įgaliojimai priimti taisykles dėl papildomų apsaugos priemonių (138). Kol kas tokios taisyklės dar nepriimtos.

138

2.4.8.   Tolesnis perdavimas

Tolesnis perdavimas

| (74) | Asmens duomenims, kuriuos valstybės narės teisėsaugos institucija perduoda Jungtinės Karalystės teisėsaugos institucijai, užtikrinamas apsaugos lygis neturėtų sumažėti tokius duomenis toliau perduodant gavėjams trečiojoje valstybėje. Toks „tolesnis perdavimas“, kuris Jungtinės Karalystės teisėsaugos institucijos požiūriu laikomas tarptautiniu perdavimu iš Jungtinės Karalystės, turėtų būti leidžiamas tik tada, kai tolesniam gavėjui, esančiam už Jungtinės Karalystės ribų, taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama panašaus lygio apsauga kaip Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje. |
| --- | --- |

(74)

Asmens duomenims, kuriuos valstybės narės teisėsaugos institucija perduoda Jungtinės Karalystės teisėsaugos institucijai, užtikrinamas apsaugos lygis neturėtų sumažėti tokius duomenis toliau perduodant gavėjams trečiojoje valstybėje. Toks „tolesnis perdavimas“, kuris Jungtinės Karalystės teisėsaugos institucijos požiūriu laikomas tarptautiniu perdavimu iš Jungtinės Karalystės, turėtų būti leidžiamas tik tada, kai tolesniam gavėjui, esančiam už Jungtinės Karalystės ribų, taikomos taisyklės, kuriomis užtikrinama panašaus lygio apsauga kaip Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje.

| (75) | Jungtinėje Karalystėje taikoma tarptautinio duomenų perdavimo tvarka yra nustatyta 2018 m. DAA 3 dalies 5 skyriuje (139) ir atitinka poziciją, kurios laikomasi Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje. Visų pirma pažymėtina, kad, norėdama perduoti asmens duomenis trečiajai valstybei, kompetentinga institucija turi atitikti tris sąlygas: a) duomenis perduoti turi būti būtina teisėsaugos tikslu; b) duomenys turi būti perduodami remiantis: i) dėl trečiosios valstybės priimtomis taisyklėmis dėl duomenų apsaugos tinkamumo; ii) jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo, turi būti įdiegtos tinkamos apsaugos priemonės; iii) jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo arba tinkamos apsaugos priemonės, turi būti susiklosčiusios specialios aplinkybės; c) perduodamų duomenų gavėjas turi būti: i) atitinkama trečiosios valstybės institucija (t. y. kompetentingos institucijos atitikmuo); ii) atitinkama tarptautinė organizacija, pvz., tarptautinė organizacija, vykdanti kurį nors teisėsaugos tikslą atitinkančias funkcijas; iii) kitas asmuo, ne atitinkama institucija, tačiau tik tada, kai duomenis perduoti yra būtinai reikalinga kuriam nors teisėsaugos tikslui įgyvendinti; jokios atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina perduoti duomenis; asmens duomenis perduoti atitinkamai trečiosios valstybės institucijai būtų neefektyvu arba netikslinga; gavėjas yra informuojamas apie tai, kokiais tikslais duomenys gali būti tvarkomi (140). |
| --- | --- |

(75)

Jungtinėje Karalystėje taikoma tarptautinio duomenų perdavimo tvarka yra nustatyta 2018 m. DAA 3 dalies 5 skyriuje (139) ir atitinka poziciją, kurios laikomasi Direktyvos (ES) 2016/680 V skyriuje. Visų pirma pažymėtina, kad, norėdama perduoti asmens duomenis trečiajai valstybei, kompetentinga institucija turi atitikti tris sąlygas: a) duomenis perduoti turi būti būtina teisėsaugos tikslu; b) duomenys turi būti perduodami remiantis: i) dėl trečiosios valstybės priimtomis taisyklėmis dėl duomenų apsaugos tinkamumo; ii) jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo, turi būti įdiegtos tinkamos apsaugos priemonės; iii) jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo arba tinkamos apsaugos priemonės, turi būti susiklosčiusios specialios aplinkybės; c) perduodamų duomenų gavėjas turi būti: i) atitinkama trečiosios valstybės institucija (t. y. kompetentingos institucijos atitikmuo); ii) atitinkama tarptautinė organizacija, pvz., tarptautinė organizacija, vykdanti kurį nors teisėsaugos tikslą atitinkančias funkcijas; iii) kitas asmuo, ne atitinkama institucija, tačiau tik tada, kai duomenis perduoti yra būtinai reikalinga kuriam nors teisėsaugos tikslui įgyvendinti; jokios atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina perduoti duomenis; asmens duomenis perduoti atitinkamai trečiosios valstybės institucijai būtų neefektyvu arba netikslinga; gavėjas yra informuojamas apie tai, kokiais tikslais duomenys gali būti tvarkomi (140).

139

140

| (76) | Taisykles dėl trečiosios valstybės, trečiosios valstybės teritorijos, sektoriaus arba tarptautinės organizacijos duomenų apsaugos tinkamumo arba tos valstybės, teritorijos, sektoriaus arba organizacijos aprašą (141) tvirtina valstybės sekretorius. Dėl to, kokio standarto turi būti laikomasi, pažymėtina, kad valstybės sektorius turi įvertinti, ar tokia teritorija (sektorius, organizacija) užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį. 2018 m. DAA 74A straipsnio 4 dalyje yra nurodyta, kad šiuo tikslu valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į daugelį aspektų, o jie yra panašūs į Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnyje įtvirtintus aspektus (142). Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, 2018 m. DAA 3 dalis bus laikoma, kaip buvo paaiškinta, „pagal ES teisę priimta vidaus teisės norma“, o Jungtinės Karalystės teismai ją aiškindami remsis atitinkama Teisingumo Teismo jurisprudencija, suformuota iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, ir Sąjungos teisės bendraisiais principais, kurie galiojo prieš baigiantis pereinamajam laikotarpiui. Prie jų priskirtinas ir „esminio lygiavertiškumo“ kriterijus, tad Jungtinės Karalystės institucijos, atlikdamos vertinimus, juo vadovausis. |
| --- | --- |

(76)

Taisykles dėl trečiosios valstybės, trečiosios valstybės teritorijos, sektoriaus arba tarptautinės organizacijos duomenų apsaugos tinkamumo arba tos valstybės, teritorijos, sektoriaus arba organizacijos aprašą (141) tvirtina valstybės sekretorius. Dėl to, kokio standarto turi būti laikomasi, pažymėtina, kad valstybės sektorius turi įvertinti, ar tokia teritorija (sektorius, organizacija) užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį. 2018 m. DAA 74A straipsnio 4 dalyje yra nurodyta, kad šiuo tikslu valstybės sekretorius privalo atsižvelgti į daugelį aspektų, o jie yra panašūs į Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnyje įtvirtintus aspektus (142). Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, 2018 m. DAA 3 dalis bus laikoma, kaip buvo paaiškinta, „pagal ES teisę priimta vidaus teisės norma“, o Jungtinės Karalystės teismai ją aiškindami remsis atitinkama Teisingumo Teismo jurisprudencija, suformuota iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, ir Sąjungos teisės bendraisiais principais, kurie galiojo prieš baigiantis pereinamajam laikotarpiui. Prie jų priskirtinas ir „esminio lygiavertiškumo“ kriterijus, tad Jungtinės Karalystės institucijos, atlikdamos vertinimus, juo vadovausis.

141

142

| (77) | Dėl procedūros aspektų pažymėtina, kad taisyklėms dėl duomenų apsaugos tinkamumo taikomi „bendrieji“ procedūriniai reikalavimai, nustatyti 2018 m. DAA 182 straipsnyje. Pagal šią procedūrą priimdamas Jungtinės Karalystės taisykles dėl duomenų apsaugos tinkamumo valstybės sekretorius privalo konsultuotis su informacijos komisaru (143). Valstybės sekretoriaus priimtos taisyklės teikiamos parlamentui ir joms taikoma „neigiamos rezoliucijos“ procedūra, pagal kurią abeji parlamento rūmai gali išsamiai išnagrinėti taisykles ir per 40 dienų priimti pasiūlymą jas panaikinti (144). |
| --- | --- |

(77)

Dėl procedūros aspektų pažymėtina, kad taisyklėms dėl duomenų apsaugos tinkamumo taikomi „bendrieji“ procedūriniai reikalavimai, nustatyti 2018 m. DAA 182 straipsnyje. Pagal šią procedūrą priimdamas Jungtinės Karalystės taisykles dėl duomenų apsaugos tinkamumo valstybės sekretorius privalo konsultuotis su informacijos komisaru (143). Valstybės sekretoriaus priimtos taisyklės teikiamos parlamentui ir joms taikoma „neigiamos rezoliucijos“ procedūra, pagal kurią abeji parlamento rūmai gali išsamiai išnagrinėti taisykles ir per 40 dienų priimti pasiūlymą jas panaikinti (144).

143

144

| (78) | Pagal 2018 m. DAA 74B straipsnio 1 dalį taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo turi būti peržiūrimos ne rečiau kaip kas ketverius metus ir valstybės sekretorius privalo nuolat stebėti pokyčius trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose, kurie gali turėti įtakos sprendimams nustatyti, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Jeigu valstybės sekretorius sužino, kad kuri nors valstybė arba organizacija nebeužtikrina tinkamo asmens duomenų apsaugos lygio, jis privalo, kiek tai reikalinga, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles ir pradėti konsultacijas su atitinkama trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija, kad duomenų apsaugos tinkamumo spragos būtų pašalintos. |
| --- | --- |

(78)

Pagal 2018 m. DAA 74B straipsnio 1 dalį taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo turi būti peržiūrimos ne rečiau kaip kas ketverius metus ir valstybės sekretorius privalo nuolat stebėti pokyčius trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose, kurie gali turėti įtakos sprendimams nustatyti, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Jeigu valstybės sekretorius sužino, kad kuri nors valstybė arba organizacija nebeužtikrina tinkamo asmens duomenų apsaugos lygio, jis privalo, kiek tai reikalinga, iš dalies pakeisti arba panaikinti taisykles ir pradėti konsultacijas su atitinkama trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija, kad duomenų apsaugos tinkamumo spragos būtų pašalintos.

| (79) | Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 37 straipsnį, jeigu taisyklių dėl duomenų apsaugos tinkamumo nėra, asmens duomenis teisėsaugos sektoriuje perduoti bus galima tada, kai bus įdiegtos tinkamos apsaugos priemonės. Tokios apsaugos priemonės užtikrinamos a) teisiškai privalomu dokumentu, kuriame nustatomos tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės, arba b) duomenų valdytojo atliekamais vertinimais, kai, įvertinęs visas duomenų perdavimo aplinkybes, duomenų valdytojas padaro išvadą, kad tinkamos duomenų apsaugos priemonės yra taikomos (145). 2018 m. DAA taip pat nustatyta, kad tais atvejais, kai duomenų perdavimas yra grindžiamas tinkamomis apsaugos priemonėmis, informacijos komisaras vykdo ne tik įprastas priežiūros funkcijas – kompetentingos institucijos privalo perduoti informacijos pareigūnui specialią informaciją apie duomenų perdavimus (146). |
| --- | --- |

(79)

Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 37 straipsnį, jeigu taisyklių dėl duomenų apsaugos tinkamumo nėra, asmens duomenis teisėsaugos sektoriuje perduoti bus galima tada, kai bus įdiegtos tinkamos apsaugos priemonės. Tokios apsaugos priemonės užtikrinamos a) teisiškai privalomu dokumentu, kuriame nustatomos tinkamos asmens duomenų apsaugos priemonės, arba b) duomenų valdytojo atliekamais vertinimais, kai, įvertinęs visas duomenų perdavimo aplinkybes, duomenų valdytojas padaro išvadą, kad tinkamos duomenų apsaugos priemonės yra taikomos (145). 2018 m. DAA taip pat nustatyta, kad tais atvejais, kai duomenų perdavimas yra grindžiamas tinkamomis apsaugos priemonėmis, informacijos komisaras vykdo ne tik įprastas priežiūros funkcijas – kompetentingos institucijos privalo perduoti informacijos pareigūnui specialią informaciją apie duomenų perdavimus (146).

145

146

| (80) | Jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo arba tinkamos apsaugos priemonės, duomenys gali būti perduodami tik susiklosčius tam tikroms, vadinamosioms „specialioms aplinkybėms“ (147). Pavyzdžiui, duomenis perduoti būtina: a) kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai; b) kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai; c) kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei trečiosios valstybės visuomenės saugumui; d) individualiais atvejais bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų arba e) individualiais atvejais teisėtu tikslu (pvz., dėl teismo proceso arba siekiant gauti teisinę konsultaciją) (148). Galima pažymėti, kad d ir e punktai netaikomi, jeigu duomenų subjekto teisės ir laisvės yra viršesnės už su perdavimu susijusį viešąjį interesą (149). Šios aplinkybės atitinka konkrečias situacijas ir sąlygas, kurios pagal Direktyvos (ES) 2016/680 38 straipsnį laikomos „nukrypti leidžiančiomis nuostatomis“. |
| --- | --- |

(80)

Jeigu duomenų perdavimo pagrindas yra ne sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo arba tinkamos apsaugos priemonės, duomenys gali būti perduodami tik susiklosčius tam tikroms, vadinamosioms „specialioms aplinkybėms“ (147). Pavyzdžiui, duomenis perduoti būtina: a) kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai; b) kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai; c) kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei trečiosios valstybės visuomenės saugumui; d) individualiais atvejais bet kuriuo iš teisėsaugos tikslų arba e) individualiais atvejais teisėtu tikslu (pvz., dėl teismo proceso arba siekiant gauti teisinę konsultaciją) (148). Galima pažymėti, kad d ir e punktai netaikomi, jeigu duomenų subjekto teisės ir laisvės yra viršesnės už su perdavimu susijusį viešąjį interesą (149). Šios aplinkybės atitinka konkrečias situacijas ir sąlygas, kurios pagal Direktyvos (ES) 2016/680 38 straipsnį laikomos „nukrypti leidžiančiomis nuostatomis“.

147

148

149

| (81) | Tokiomis aplinkybėmis duomenų perdavimo data, laikas, pagrindimas, gavėjo vardas, pavardė, kita aktuali informacija apie gavėją ir perduotų asmens duomenų aprašas yra dokumentuojami ir, jei to prašoma, pateikiami informacijos komisarui (150). |
| --- | --- |

(81)

Tokiomis aplinkybėmis duomenų perdavimo data, laikas, pagrindimas, gavėjo vardas, pavardė, kita aktuali informacija apie gavėją ir perduotų asmens duomenų aprašas yra dokumentuojami ir, jei to prašoma, pateikiami informacijos komisarui (150).

150

| (82) | Pagal 2018 m. DAA 78 straipsnį reglamentuojami „paskesnio perdavimo“ atvejai, t. y. atvejai, kai asmens duomenys perduodami iš Jungtinės Karalystės į trečiąją valstybę, o vėliau – kitai trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai. Pagal 78 straipsnio 1 dalį Jungtinės Karalystės duomenis perduodantis duomenų valdytojas privalo nustatyti duomenų perdavimo sąlygą, kad duomenys negali būti toliau perduoti kitai trečiajai valstybei be duomenų valdytojo leidimo. Be to, pagal 78 straipsnio 3 dalį, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalies e punktą, tais atvejais, kai toks leidimas reikalingas, taikomi keli materialiniai reikalavimai. T. y. priimdama sprendimą, ar leisti, ar neleisti perduoti duomenis, kompetentinga institucija turi įsitikinti, kad tolesnis duomenų perdavimas yra būtinas teisėsaugos tikslu, ir, be kitų dalykų, atsižvelgti į a) aplinkybių, dėl kurių prašoma leisti perduoti duomenis, svarbą; b) tikslą, kuriam duomenys buvo perduoti iš pradžių, ir c) trečiojoje valstybėje arba tarptautinėje organizacijoje, kuriai asmens duomenys būtų perduoti, taikomus duomenų apsaugos standartus. |
| --- | --- |

(82)

Pagal 2018 m. DAA 78 straipsnį reglamentuojami „paskesnio perdavimo“ atvejai, t. y. atvejai, kai asmens duomenys perduodami iš Jungtinės Karalystės į trečiąją valstybę, o vėliau – kitai trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai. Pagal 78 straipsnio 1 dalį Jungtinės Karalystės duomenis perduodantis duomenų valdytojas privalo nustatyti duomenų perdavimo sąlygą, kad duomenys negali būti toliau perduoti kitai trečiajai valstybei be duomenų valdytojo leidimo. Be to, pagal 78 straipsnio 3 dalį, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalies e punktą, tais atvejais, kai toks leidimas reikalingas, taikomi keli materialiniai reikalavimai. T. y. priimdama sprendimą, ar leisti, ar neleisti perduoti duomenis, kompetentinga institucija turi įsitikinti, kad tolesnis duomenų perdavimas yra būtinas teisėsaugos tikslu, ir, be kitų dalykų, atsižvelgti į a) aplinkybių, dėl kurių prašoma leisti perduoti duomenis, svarbą; b) tikslą, kuriam duomenys buvo perduoti iš pradžių, ir c) trečiojoje valstybėje arba tarptautinėje organizacijoje, kuriai asmens duomenys būtų perduoti, taikomus duomenų apsaugos standartus.

| (83) | Be to, jei duomenys, kuriuos ketinama iš Jungtinės Karalystės perduoti toliau, prieš tai buvo perduoti iš Europos Sąjungos, taikomos papildomos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(83)

Be to, jei duomenys, kuriuos ketinama iš Jungtinės Karalystės perduoti toliau, prieš tai buvo perduoti iš Europos Sąjungos, taikomos papildomos apsaugos priemonės.

| (84) | Pirma, 2018 m. DAA 73 straipsnio 1 dalies b punkte, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalies c punkte, nustatyta, kad tuo atveju, jeigu asmens duomenis duomenų valdytojui arba kitai kompetentingai institucijai iš pradžių perdavė arba suteikė valstybė narė, laikoma, kad ta valstybė narė arba bet kuris joje veikiantis asmuo, kuris pagal Direktyvą (ES) 2016/680 laikomas kompetentinga institucija, turi leisti juos perduoti pagal valstybės narės teisės aktus. |
| --- | --- |

(84)

Pirma, 2018 m. DAA 73 straipsnio 1 dalies b punkte, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 1 dalies c punkte, nustatyta, kad tuo atveju, jeigu asmens duomenis duomenų valdytojui arba kitai kompetentingai institucijai iš pradžių perdavė arba suteikė valstybė narė, laikoma, kad ta valstybė narė arba bet kuris joje veikiantis asmuo, kuris pagal Direktyvą (ES) 2016/680 laikomas kompetentinga institucija, turi leisti juos perduoti pagal valstybės narės teisės aktus.

| (85) | Tačiau, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 2 dalį, toks leidimas nėra reikalaujamas, jeigu a) duomenis būtina perduoti siekiant užkirsti kelią tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui arba valstybės narės esminiams interesams, o b) išankstinio leidimo laiku gauti neįmanoma. Tokiu atveju nedelsiant informuojama valstybės narės institucija, kuri būtų turėjusi priimti sprendimą, ar leisti perduoti duomenis (151). |
| --- | --- |

(85)

Tačiau, panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 35 straipsnio 2 dalį, toks leidimas nėra reikalaujamas, jeigu a) duomenis būtina perduoti siekiant užkirsti kelią tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui arba valstybės narės esminiams interesams, o b) išankstinio leidimo laiku gauti neįmanoma. Tokiu atveju nedelsiant informuojama valstybės narės institucija, kuri būtų turėjusi priimti sprendimą, ar leisti perduoti duomenis (151).

151

| (86) | Antra, tas pats principas taikomas duomenims, kurie pirmiausia buvo perduoti iš Sąjungos Jungtinei Karalystei, o tuomet Jungtinės Karalystės perduoti trečiajai šaliai, kuri vėliau juos perduoda trečiajai šaliai. Tokiu atveju pagal 78 skyriaus 4 dalį Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija negali suteikti leidimo perduoti duomenis pagal 78 straipsnio 1 dalį, išskyrus atvejus, kai „valstybė narė [pirmiau perdavusi atitinkamus duomenis] arba bet kuris toje valstybėje narėje veikiantis subjektas, kuris yra kompetentinga institucija Teisėsaugos direktyvos prasme, leido perduoti duomenis pagal tos valstybės narės teisę“. Šios apsaugos priemonės yra svarbios, nes taip valstybių narių valdžios institucijos gali visoje duomenų perdavimo grandinėje užtikrinti apsaugos tęstinumą pagal ES duomenų apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

(86)

Antra, tas pats principas taikomas duomenims, kurie pirmiausia buvo perduoti iš Sąjungos Jungtinei Karalystei, o tuomet Jungtinės Karalystės perduoti trečiajai šaliai, kuri vėliau juos perduoda trečiajai šaliai. Tokiu atveju pagal 78 skyriaus 4 dalį Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija negali suteikti leidimo perduoti duomenis pagal 78 straipsnio 1 dalį, išskyrus atvejus, kai „valstybė narė [pirmiau perdavusi atitinkamus duomenis] arba bet kuris toje valstybėje narėje veikiantis subjektas, kuris yra kompetentinga institucija Teisėsaugos direktyvos prasme, leido perduoti duomenis pagal tos valstybės narės teisę“. Šios apsaugos priemonės yra svarbios, nes taip valstybių narių valdžios institucijos gali visoje duomenų perdavimo grandinėje užtikrinti apsaugos tęstinumą pagal ES duomenų apsaugos teisės aktus.

| (87) | Ši nauja tarptautinio duomenų perdavimo sistema pradėta taikyti pereinamojo laikotarpio pabaigoje (152). Tačiau 21 priedo 10–12 dalyse (kurios buvo įtrauktos pagal DAPER taisykles) nustatyta, kad, pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, tam tikrais atvejais bus laikoma, kad duomenų perdavimo pagrindą sudaro taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Prie šio pobūdžio duomenų perdavimo priskiriamas duomenų perdavimas valstybei narei, ELPA valstybei, trečiajai šaliai, kurios atžvilgiu pereinamojo laikotarpio pabaigoje galiojo ES sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo, ar Gibraltaro teritorijai. Todėl duomenų perdavimas į šias valstybes gali būti toliau atliekamas tokia pat tvarka, kaip iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės sekretorius privalo per ketverius metus, t. y. iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, peržiūrėti šias išvadas dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės institucijų pateiktame paaiškinime, nors valstybės sekretorius tokią peržiūrą turi atlikti iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, į pereinamojo laikotarpio nuostatas laikino galiojimo sąlyga neįtraukta, todėl, jeigu peržiūra iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos nebus užbaigta, atitinkamos pereinamojo laikotarpio nuostatos savaime nenustos galioti. |
| --- | --- |

(87)

Ši nauja tarptautinio duomenų perdavimo sistema pradėta taikyti pereinamojo laikotarpio pabaigoje (152). Tačiau 21 priedo 10–12 dalyse (kurios buvo įtrauktos pagal DAPER taisykles) nustatyta, kad, pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, tam tikrais atvejais bus laikoma, kad duomenų perdavimo pagrindą sudaro taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Prie šio pobūdžio duomenų perdavimo priskiriamas duomenų perdavimas valstybei narei, ELPA valstybei, trečiajai šaliai, kurios atžvilgiu pereinamojo laikotarpio pabaigoje galiojo ES sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo, ar Gibraltaro teritorijai. Todėl duomenų perdavimas į šias valstybes gali būti toliau atliekamas tokia pat tvarka, kaip iki Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės sekretorius privalo per ketverius metus, t. y. iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, peržiūrėti šias išvadas dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės institucijų pateiktame paaiškinime, nors valstybės sekretorius tokią peržiūrą turi atlikti iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos, į pereinamojo laikotarpio nuostatas laikino galiojimo sąlyga neįtraukta, todėl, jeigu peržiūra iki 2024 m. gruodžio mėn. pabaigos nebus užbaigta, atitinkamos pereinamojo laikotarpio nuostatos savaime nenustos galioti.

152

2.4.9.   Atskaitomybė

Atskaitomybė

| (88) | Pagal atskaitomybės principą duomenis tvarkančios valdžios institucijos privalo įdiegti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad galėtų veiksmingai laikytis savo duomenų apsaugos pareigų ir įrodyti (visų pirma kompetentingai priežiūros institucijai), kad jų laikosi. |
| --- | --- |

(88)

Pagal atskaitomybės principą duomenis tvarkančios valdžios institucijos privalo įdiegti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad galėtų veiksmingai laikytis savo duomenų apsaugos pareigų ir įrodyti (visų pirma kompetentingai priežiūros institucijai), kad jų laikosi.

| (89) | Šis principas įtvirtintas 2018 m. DAA 56 straipsnyje, kuriame yra nustatyta bendra duomenų valdytojo atskaitomybės pareiga, t. y. pareiga įdiegti tinkamas technines ir organizacines priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad asmens duomenų tvarkymas atitiktų 2018 m. DAA 3 dalies reikalavimus ir kad jis galėtų tai įrodyti. Įdiegtos priemonės turi būti peržiūrėtos ir atnaujintos, kai, atsižvelgiant duomenų tvarkymą, tai yra reikalinga ir proporcinga, jos taip pat turi atitikti reikiamą duomenų tvarkymo politiką. |
| --- | --- |

(89)

Šis principas įtvirtintas 2018 m. DAA 56 straipsnyje, kuriame yra nustatyta bendra duomenų valdytojo atskaitomybės pareiga, t. y. pareiga įdiegti tinkamas technines ir organizacines priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad asmens duomenų tvarkymas atitiktų 2018 m. DAA 3 dalies reikalavimus ir kad jis galėtų tai įrodyti. Įdiegtos priemonės turi būti peržiūrėtos ir atnaujintos, kai, atsižvelgiant duomenų tvarkymą, tai yra reikalinga ir proporcinga, jos taip pat turi atitikti reikiamą duomenų tvarkymo politiką.

| (90) | Kaip ir Direktyvos (ES) 2016/680 IV skyriuje, 2018 m. DAA 55–71 straipsniuose nustatyti įvairūs atskaitomybės užtikrinimo mechanizmai, kuriais naudodamiesi duomenų valdytojai bei tvarkytojai gali įrodyti, kad laikosi reikalavimų. Visų pirma, duomenų valdytojai privalo įdiegti pritaikytąsias ir standartizuotąsias duomenų apsaugos priemones, t. y. užtikrinti, kad duomenų apsaugos principai būtų veiksmingai įgyvendinami, taip pat privalo saugoti visų kategorijų duomenų tvarkymo veiklos, už kurią yra atsakingi, įrašus (įskaitant informaciją apie duomenų valdytojo tapatybę, duomenų apsaugos pareigūno kontaktinius duomenis, duomenų tvarkymo tikslus, atskleidžiamų duomenų gavėjų kategorijas, duomenų subjekto kategorijų aprašą ir asmens duomenis) ir, jei to prašoma, pateikti šiuos įrašus informacijos komisarui. Duomenų valdytojas ir tvarkytojas privalo vesti tam tikrų duomenų tvarkymo operacijų žurnalus ir pateikti juos informacijos komisarui (153). Duomenų valdytojų taip pat konkrečiai reikalaujama vykdant savo funkcijas bendradarbiauti su informacijos komisaru. |
| --- | --- |

(90)

Kaip ir Direktyvos (ES) 2016/680 IV skyriuje, 2018 m. DAA 55–71 straipsniuose nustatyti įvairūs atskaitomybės užtikrinimo mechanizmai, kuriais naudodamiesi duomenų valdytojai bei tvarkytojai gali įrodyti, kad laikosi reikalavimų. Visų pirma, duomenų valdytojai privalo įdiegti pritaikytąsias ir standartizuotąsias duomenų apsaugos priemones, t. y. užtikrinti, kad duomenų apsaugos principai būtų veiksmingai įgyvendinami, taip pat privalo saugoti visų kategorijų duomenų tvarkymo veiklos, už kurią yra atsakingi, įrašus (įskaitant informaciją apie duomenų valdytojo tapatybę, duomenų apsaugos pareigūno kontaktinius duomenis, duomenų tvarkymo tikslus, atskleidžiamų duomenų gavėjų kategorijas, duomenų subjekto kategorijų aprašą ir asmens duomenis) ir, jei to prašoma, pateikti šiuos įrašus informacijos komisarui. Duomenų valdytojas ir tvarkytojas privalo vesti tam tikrų duomenų tvarkymo operacijų žurnalus ir pateikti juos informacijos komisarui (153). Duomenų valdytojų taip pat konkrečiai reikalaujama vykdant savo funkcijas bendradarbiauti su informacijos komisaru.

153

| (91) | 2018 m. DAA taip pat nustatyti papildomi reikalavimai duomenų tvarkymui, kuris gali kelti didelį pavojų fizinių asmenų teisėms ir laisvėms. Vienas iš reikalavimų – prieš tvarkant duomenis įvertinti poveikį duomenų apsaugai ir, jei iš vertinimo rezultatų matyti, kad duomenų tvarkymas keltų didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms (kai nėra pavojaus mažinimo priemonių) konsultuotis su informacijos komisaru. |
| --- | --- |

(91)

2018 m. DAA taip pat nustatyti papildomi reikalavimai duomenų tvarkymui, kuris gali kelti didelį pavojų fizinių asmenų teisėms ir laisvėms. Vienas iš reikalavimų – prieš tvarkant duomenis įvertinti poveikį duomenų apsaugai ir, jei iš vertinimo rezultatų matyti, kad duomenų tvarkymas keltų didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms (kai nėra pavojaus mažinimo priemonių) konsultuotis su informacijos komisaru.

| (92) | Duomenų valdytojai taip pat privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną, nebent duomenų valdytojas yra teismas arba kita teisminė institucija, vykdanti teismo funkcijas (154). Duomenų valdytojas privalo užtikrinti, kad duomenų apsaugos pareigūnas dalyvautų sprendžiant visus su asmens duomenų apsauga susijusius klausimus, turėtų reikiamų išteklių, turėtų prieigą prie asmens duomenų ir duomenų tvarkymo operacijų ir galėtų atlikti savo užduotis savarankiškai. Duomenų apsaugos pareigūno užduotys yra išdėstytos 2018 m. DAA 71 straipsnyje; vieni iš uždavinių yra teikti informaciją ir konsultuoti, stebėti, kaip laikomasi reikalavimų, bendradarbiauti su informacijos komisaru ir būti jo kontaktiniu asmeniu. Vykdydamas savo funkcijas duomenų apsaugos pareigūnas privalo atsižvelgti į su duomenų tvarkymo operacijomis susijusius pavojus ir duomenų apsaugos pobūdį, mastą, aplinkybes bei tikslus. |
| --- | --- |

(92)

Duomenų valdytojai taip pat privalo paskirti duomenų apsaugos pareigūną, nebent duomenų valdytojas yra teismas arba kita teisminė institucija, vykdanti teismo funkcijas (154). Duomenų valdytojas privalo užtikrinti, kad duomenų apsaugos pareigūnas dalyvautų sprendžiant visus su asmens duomenų apsauga susijusius klausimus, turėtų reikiamų išteklių, turėtų prieigą prie asmens duomenų ir duomenų tvarkymo operacijų ir galėtų atlikti savo užduotis savarankiškai. Duomenų apsaugos pareigūno užduotys yra išdėstytos 2018 m. DAA 71 straipsnyje; vieni iš uždavinių yra teikti informaciją ir konsultuoti, stebėti, kaip laikomasi reikalavimų, bendradarbiauti su informacijos komisaru ir būti jo kontaktiniu asmeniu. Vykdydamas savo funkcijas duomenų apsaugos pareigūnas privalo atsižvelgti į su duomenų tvarkymo operacijomis susijusius pavojus ir duomenų apsaugos pobūdį, mastą, aplinkybes bei tikslus.

154

2.5.   Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas

Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas

2.5.1.   Nepriklausoma priežiūra

Nepriklausoma priežiūra

| (93) | Tam, kad tinkamas duomenų apsaugos lygis būtų užtikrinamas ir praktiškai, reikalinga nepriklausoma priežiūros institucija, kuriai būtų suteikti įgaliojimai stebėti, kaip laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. Atlikdama savo pareigas ir naudodamasi savo įgaliojimais ši institucija turi veikti visiškai nepriklausomai ir nešališkai. |
| --- | --- |

(93)

Tam, kad tinkamas duomenų apsaugos lygis būtų užtikrinamas ir praktiškai, reikalinga nepriklausoma priežiūros institucija, kuriai būtų suteikti įgaliojimai stebėti, kaip laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. Atlikdama savo pareigas ir naudodamasi savo įgaliojimais ši institucija turi veikti visiškai nepriklausomai ir nešališkai.

| (94) | Jungtinėje Karalystėje informacijos komisaras atsako už Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą (155). Informacijos komisaras taip pat prižiūri, kaip asmens duomenis tvarko kompetentingos institucijos, patenkančios į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį (156). Informacijos komisaras yra vienasmenis subjektas – atskiras juridinis asmuo, kurį sudaro vienas fizinis asmuo. Informacijos komisarui talkina biuras. 2020 m. kovo 31 d. Informacijos komisaro biure dirbo 768 nuolatiniai darbuotojai (157). Informacijos komisarui padeda Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentas (158). |
| --- | --- |

(94)

Jungtinėje Karalystėje informacijos komisaras atsako už Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą (155). Informacijos komisaras taip pat prižiūri, kaip asmens duomenis tvarko kompetentingos institucijos, patenkančios į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį (156). Informacijos komisaras yra vienasmenis subjektas – atskiras juridinis asmuo, kurį sudaro vienas fizinis asmuo. Informacijos komisarui talkina biuras. 2020 m. kovo 31 d. Informacijos komisaro biure dirbo 768 nuolatiniai darbuotojai (157). Informacijos komisarui padeda Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentas (158).

155

156

157

158

| (95) | Komisaro nepriklausomumas aiškiai nustatytas Jungtinės Karalystės BDAR 52 straipsnyje, kuriame išdėstyti reikalavimai atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (159) 52 straipsnio 1–3 dalyse nustatytus reikalavimus. Vykdydamas savo užduotis ir įgyvendindamas savo įgaliojimus pagal Jungtinės Karalystės BDAR, komisaras privalo veikti visiškai nepriklausomai, išlikti nepriklausomas nuo tiesioginės ar netiesioginės išorės įtakos jo vykdomoms užduotims ir įgaliojimams, taip pat neturėtų klausti nurodymų iš jokių asmenų ar jais vadovautis. Komisaras taip pat negali vykdyti jokių su jo pareigomis nesuderinamų veiksmų ir eidamas pareigas negali už atlygį ar be jo užsiimti jokia kita su jomis nesuderinama profesija. |
| --- | --- |

(95)

Komisaro nepriklausomumas aiškiai nustatytas Jungtinės Karalystės BDAR 52 straipsnyje, kuriame išdėstyti reikalavimai atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (159) 52 straipsnio 1–3 dalyse nustatytus reikalavimus. Vykdydamas savo užduotis ir įgyvendindamas savo įgaliojimus pagal Jungtinės Karalystės BDAR, komisaras privalo veikti visiškai nepriklausomai, išlikti nepriklausomas nuo tiesioginės ar netiesioginės išorės įtakos jo vykdomoms užduotims ir įgaliojimams, taip pat neturėtų klausti nurodymų iš jokių asmenų ar jais vadovautis. Komisaras taip pat negali vykdyti jokių su jo pareigomis nesuderinamų veiksmų ir eidamas pareigas negali už atlygį ar be jo užsiimti jokia kita su jomis nesuderinama profesija.

159

| (96) | Informacijos komisaro skyrimo ir pašalinimo iš pareigų sąlygos nustatytos 2018 m. DAA 12 priede. Informacijos komisarą skiria Karalienė, atsižvelgdama į Vyriausybės rekomendaciją, sąžiningo ir atviro konkurso būdu. Kandidatas privalo turėti tinkamą kvalifikaciją, įgūdžius ir kompetenciją. Pagal Valstybės pareigūnų skyrimo valdymo kodeksą (160) skiriamų kandidatų sąrašą sudaro patariamoji vertintojų kolegija. Prieš Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentui priimant galutinį sprendimą, atitinkamas atskirasis Parlamento komitetas privalo atlikti numatyto skirti kandidato patikrinimą. Komiteto nuomonė skelbiama viešai (161). |
| --- | --- |

(96)

Informacijos komisaro skyrimo ir pašalinimo iš pareigų sąlygos nustatytos 2018 m. DAA 12 priede. Informacijos komisarą skiria Karalienė, atsižvelgdama į Vyriausybės rekomendaciją, sąžiningo ir atviro konkurso būdu. Kandidatas privalo turėti tinkamą kvalifikaciją, įgūdžius ir kompetenciją. Pagal Valstybės pareigūnų skyrimo valdymo kodeksą (160) skiriamų kandidatų sąrašą sudaro patariamoji vertintojų kolegija. Prieš Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentui priimant galutinį sprendimą, atitinkamas atskirasis Parlamento komitetas privalo atlikti numatyto skirti kandidato patikrinimą. Komiteto nuomonė skelbiama viešai (161).

160

161

| (97) | Informacijos komisaro kadencija trunka septynerius metus. Informacijos komisarą iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų parlamento rūmų kreipimusi (162). Nė vieni Parlamento rūmai negali pateikti prašymo atleisti informacijos komisarą iš pareigų, kol ministras nepateikia ataskaitos tiems Rūmams ir joje nenurodo, kad, jo įsitikinimu, informacijos komisaras yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo ir (arba) nebeatitinka sąlygų, keliamų komisaro funkcijas vykdančiam asmeniui (163). |
| --- | --- |

(97)

Informacijos komisaro kadencija trunka septynerius metus. Informacijos komisarą iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų parlamento rūmų kreipimusi (162). Nė vieni Parlamento rūmai negali pateikti prašymo atleisti informacijos komisarą iš pareigų, kol ministras nepateikia ataskaitos tiems Rūmams ir joje nenurodo, kad, jo įsitikinimu, informacijos komisaras yra kaltas dėl šiurkštaus nusižengimo ir (arba) nebeatitinka sąlygų, keliamų komisaro funkcijas vykdančiam asmeniui (163).

162

163

| (98) | Informacijos komisaro veikla finansuojama iš trijų šaltinių: i) duomenų valdytojų sumokamų duomenų apsaugos mokesčių, kurie nustatomi valstybės sekretoriaus taisyklėse (164) ir sudaro 85–90 % metinio biuro biudžeto (165); ii) dotacijos forma Vyriausybės skiriamos pagalbos informacijos komisarui, kuri iš esmės naudojama informacijos komisaro veiklos išlaidoms, patiriamoms vykdant su duomenų apsauga nesusijusias užduotis, padengti (166); iii) už paslaugas sumokėtų mokesčių (167). Šiuo metu tokie mokesčiai nerenkami. |
| --- | --- |

(98)

Informacijos komisaro veikla finansuojama iš trijų šaltinių: i) duomenų valdytojų sumokamų duomenų apsaugos mokesčių, kurie nustatomi valstybės sekretoriaus taisyklėse (164) ir sudaro 85–90 % metinio biuro biudžeto (165); ii) dotacijos forma Vyriausybės skiriamos pagalbos informacijos komisarui, kuri iš esmės naudojama informacijos komisaro veiklos išlaidoms, patiriamoms vykdant su duomenų apsauga nesusijusias užduotis, padengti (166); iii) už paslaugas sumokėtų mokesčių (167). Šiuo metu tokie mokesčiai nerenkami.

164

165

166

167

| (99) | Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 3 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Prie jų priskiriama 2018 m. DAA 3 dalies vykdymo stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informuotumo didinimas, Parlamento, Vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, informacijos teikimas duomenų subjektui apie naudojimąsi duomenų subjekto teisėmis ir tyrimų vykdymas. Siekiant išsaugoti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Tačiau teismų priežiūrą užtikrina toliau aptartos specializuotos įstaigos. |
| --- | --- |

(99)

Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu pagal 2018 m. DAA 3 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Prie jų priskiriama 2018 m. DAA 3 dalies vykdymo stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informuotumo didinimas, Parlamento, Vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, informacijos teikimas duomenų subjektui apie naudojimąsi duomenų subjekto teisėmis ir tyrimų vykdymas. Siekiant išsaugoti teismų nepriklausomumą, informacijos komisarui neleidžiama vykdyti savo funkcijų tais atvejais, kai asmens duomenis tvarko teisminius įgaliojimus turintis fizinis asmuo arba teismines funkcijas vykdantis bendrosios kompetencijos arba specializuotas teismas. Tačiau teismų priežiūrą užtikrina toliau aptartos specializuotos įstaigos.

2.5.1.1.   Vykdymo užtikrinimas, įskaitant sankcijas

Vykdymo užtikrinimas, įskaitant sankcijas

| (100) | Komisaras turi bendruosius tyrimo, taisomuosius, leidimų suteikimo ir patariamuosius įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu, kuriam taikoma 2018 m. DAA 3 dalis. Komisaras yra įgaliotas informuoti duomenų valdytoją arba tvarkytoją apie įtarimus, kad buvo pažeistos 3 dalies nuostatos, teikti perspėjimus duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kad ketinamomis vykdyti duomenų tvarkymo operacijomis gali būti pažeistos 3 dalies nuostatos ir, jeigu duomenų tvarkymo operacijomis 3 dalies nuostatos pažeidžiamos, skirti duomenų valdytojui arba tvarkytojui papeikimus. Be to, komisaras savo iniciatyva arba remdamasis gautu prašymu gali teikti nuomones Jungtinės Karalystės parlamentui, Vyriausybei arba kitoms institucijoms, įstaigoms ir visuomenei bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu (168). |
| --- | --- |

(100)

Komisaras turi bendruosius tyrimo, taisomuosius, leidimų suteikimo ir patariamuosius įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu, kuriam taikoma 2018 m. DAA 3 dalis. Komisaras yra įgaliotas informuoti duomenų valdytoją arba tvarkytoją apie įtarimus, kad buvo pažeistos 3 dalies nuostatos, teikti perspėjimus duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, kad ketinamomis vykdyti duomenų tvarkymo operacijomis gali būti pažeistos 3 dalies nuostatos ir, jeigu duomenų tvarkymo operacijomis 3 dalies nuostatos pažeidžiamos, skirti duomenų valdytojui arba tvarkytojui papeikimus. Be to, komisaras savo iniciatyva arba remdamasis gautu prašymu gali teikti nuomones Jungtinės Karalystės parlamentui, Vyriausybei arba kitoms institucijoms, įstaigoms ir visuomenei bet kuriuo su asmens duomenų apsauga susijusiu klausimu (168).

168

| (101) | Komisaras turi įgaliojimus visų pirma:






  — | įpareigoti duomenų valdytoją ir duomenų tvarkytoją (ir tam tikrais atvejais bet kurį kitą asmenį) pateikti būtiną informaciją informacinio pranešimo forma (toliau – informacinis pranešimas (169); |
| --- | --- | --- |

(101)

Komisaras turi įgaliojimus visų pirma:

—

įpareigoti duomenų valdytoją ir duomenų tvarkytoją (ir tam tikrais atvejais bet kurį kitą asmenį) pateikti būtiną informaciją informacinio pranešimo forma (toliau – informacinis pranešimas (169);

169

| — | atlikti tyrimus ir auditus ir pateikti vertinimo pranešimą, kuriame gali reikalauti, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas leistų komisarui patekti į konkrečias patalpas, patikrinti arba išnagrinėti dokumentus arba patikrinti ir apžiūrėti įrangą, duomenų valdytojų vardu apklausti asmens duomenis tvarkančius asmenis (toliau – vertinimo pranešimas) (170); |
| --- | --- |

—

atlikti tyrimus ir auditus ir pateikti vertinimo pranešimą, kuriame gali reikalauti, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas leistų komisarui patekti į konkrečias patalpas, patikrinti arba išnagrinėti dokumentus arba patikrinti ir apžiūrėti įrangą, duomenų valdytojų vardu apklausti asmens duomenis tvarkančius asmenis (toliau – vertinimo pranešimas) (170);

170

| — | kitais būdais gauti prieigą prie duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentų ir patekti į jų patalpas pagal 2018 m. DAA 154 straipsnį (toliau – įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą); |
| --- | --- |

—

kitais būdais gauti prieigą prie duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų dokumentų ir patekti į jų patalpas pagal 2018 m. DAA 154 straipsnį (toliau – įgaliojimai patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą);

| — | įgyvendinti taisomuosius įgaliojimus ir, be kita ko, teikti įspėjimus arba papeikimus, išdėstyti nurodymus vykdymo pranešime ir jame reikalauti, kad duomenų valdytojai ir (arba) duomenų tvarkytojai imtųsi konkrečių veiksmų arba jų nesiimtų (toliau – vykdymo pranešimas) (171), ir |
| --- | --- |

—

įgyvendinti taisomuosius įgaliojimus ir, be kita ko, teikti įspėjimus arba papeikimus, išdėstyti nurodymus vykdymo pranešime ir jame reikalauti, kad duomenų valdytojai ir (arba) duomenų tvarkytojai imtųsi konkrečių veiksmų arba jų nesiimtų (toliau – vykdymo pranešimas) (171), ir

171

| — | skirti administracines baudas paskelbdamas pranešimą apie nuobaudą (toliau – pranešimas apie nuobaudą) (172). |
| --- | --- |

—

skirti administracines baudas paskelbdamas pranešimą apie nuobaudą (toliau – pranešimas apie nuobaudą) (172).

172

| (102) | Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų plane aprašytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą (173). Vykdymo pranešime gali būti nustatyti reikalavimai, kurie, komisaro manymu, yra tinkami pažeidimui ištaisyti. Pranešime apie nuobaudą reikalaujama, kad asmuo sumokėtų informacijos komisarui pranešime nurodytą sumą. Pranešimas apie nuobaudą gali būti pateiktas, jeigu nesilaikoma kurių nors 2018 m. DAA nuostatų (174), arba toks pranešimas gali būti pateiktas duomenų valdytojui arba tvarkytojui, kuris nesilaikė informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo. |
| --- | --- |

(102)

Informacijos komisaro reguliavimo veiksmų plane aprašytos aplinkybės, kuriomis jis priima informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą apie nuobaudą (173). Vykdymo pranešime gali būti nustatyti reikalavimai, kurie, komisaro manymu, yra tinkami pažeidimui ištaisyti. Pranešime apie nuobaudą reikalaujama, kad asmuo sumokėtų informacijos komisarui pranešime nurodytą sumą. Pranešimas apie nuobaudą gali būti pateiktas, jeigu nesilaikoma kurių nors 2018 m. DAA nuostatų (174), arba toks pranešimas gali būti pateiktas duomenų valdytojui arba tvarkytojui, kuris nesilaikė informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo.

173

174

| (103) | Tiksliau, svarstydamas, ar duomenų valdytojui arba tvarkytojui teikti pranešimą apie nuobaudą, ir nustatydamas nuobaudos dydį informacijos komisaras privalo atsižvelgti į 2018 m. DAA 155 straipsnio 3 dalyje išdėstytus dalykus, tarp jų – į pažeidimo pobūdį ir šiurkštumą, ar pažeidimas padarytas tyčia, ar dėl aplaidumo, visus veiksmus, kurių duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas ėmėsi, kad sumažintų duomenų subjektų patirtą žalą, duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atsakomybės laipsnį (atsižvelgiant į duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo įdiegtas technines arba organizacines priemones) ir visus svarbius ankstesnius duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo padarytus pažeidimus, asmens duomenų, kuriuos paveikė pažeidimas, kategorijas ir tai, ar nuobauda būtų veiksminga, proporcinga ir atgrasanti. |
| --- | --- |

(103)

Tiksliau, svarstydamas, ar duomenų valdytojui arba tvarkytojui teikti pranešimą apie nuobaudą, ir nustatydamas nuobaudos dydį informacijos komisaras privalo atsižvelgti į 2018 m. DAA 155 straipsnio 3 dalyje išdėstytus dalykus, tarp jų – į pažeidimo pobūdį ir šiurkštumą, ar pažeidimas padarytas tyčia, ar dėl aplaidumo, visus veiksmus, kurių duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas ėmėsi, kad sumažintų duomenų subjektų patirtą žalą, duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atsakomybės laipsnį (atsižvelgiant į duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo įdiegtas technines arba organizacines priemones) ir visus svarbius ankstesnius duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo padarytus pažeidimus, asmens duomenų, kuriuos paveikė pažeidimas, kategorijas ir tai, ar nuobauda būtų veiksminga, proporcinga ir atgrasanti.

| (104) | Didžiausia nuobauda, kuri gali būti skirta pranešimu apie nuobaudą, yra a) 17 500 000 GBP, jeigu nesilaikoma duomenų apsaugos principų (2018 m. DAA 35, 36, 37 straipsnių, 38 straipsnio 1 dalies, 39 straipsnio 1 dalies ir 40 straipsnio), pareigos laikytis skaidrumo ir gerbti asmens teises (2018 m. DAA 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52 ir 53 straipsniai) ir asmens duomenų tarptautinio perdavimo principų (2018 m. DAA 73, 75, 76, 77 arba 78 straipsniai) ir b) 8 700 000 GBP kitais atvejais (175). Jeigu nesilaikoma informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo reikalavimų, didžiausia nuobauda, kurią galima skirti įteikiant pranešimą apie nuobaudą, yra 17 500 000 GBP. |
| --- | --- |

(104)

Didžiausia nuobauda, kuri gali būti skirta pranešimu apie nuobaudą, yra a) 17 500 000 GBP, jeigu nesilaikoma duomenų apsaugos principų (2018 m. DAA 35, 36, 37 straipsnių, 38 straipsnio 1 dalies, 39 straipsnio 1 dalies ir 40 straipsnio), pareigos laikytis skaidrumo ir gerbti asmens teises (2018 m. DAA 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52 ir 53 straipsniai) ir asmens duomenų tarptautinio perdavimo principų (2018 m. DAA 73, 75, 76, 77 arba 78 straipsniai) ir b) 8 700 000 GBP kitais atvejais (175). Jeigu nesilaikoma informacinio pranešimo, vertinimo pranešimo arba vykdymo pranešimo reikalavimų, didžiausia nuobauda, kurią galima skirti įteikiant pranešimą apie nuobaudą, yra 17 500 000 GBP.

175

| (105) | Kaip pažymėta naujausiose metinėse ataskaitose (2018–2019 m. (176), 2019–2020 m. (177)), informacijos komisaras atliko įvairius tyrimus, kaip baudžiamosios teisėsaugos institucijos tvarko asmens duomenis. Pavyzdžiui, komisaras atliko tyrimą ir 2019 m. spalio mėn. paskelbė nuomonę dėl to, kaip teisėsaugos institucijos naudoja veido atpažinimo technologijas viešose vietose. Tyrime ypač daug dėmesio skirta Pietų Velso ir Londono policijos tarnybos naudojamiems gyvo veido atpažinimo pajėgumams. Informacijos komisaras išnagrinėjo Londono policijos tarnybos Gaujų narių duomenų bazę (178) ir nustatė įvairių šiurkščių duomenų apsaugos teisės pažeidimų, kurie galėjo sumažinti visuomenės pasitikėjimą šia duomenų baze ir tuo, kaip naudojami duomenys. |
| --- | --- |

(105)

Kaip pažymėta naujausiose metinėse ataskaitose (2018–2019 m. (176), 2019–2020 m. (177)), informacijos komisaras atliko įvairius tyrimus, kaip baudžiamosios teisėsaugos institucijos tvarko asmens duomenis. Pavyzdžiui, komisaras atliko tyrimą ir 2019 m. spalio mėn. paskelbė nuomonę dėl to, kaip teisėsaugos institucijos naudoja veido atpažinimo technologijas viešose vietose. Tyrime ypač daug dėmesio skirta Pietų Velso ir Londono policijos tarnybos naudojamiems gyvo veido atpažinimo pajėgumams. Informacijos komisaras išnagrinėjo Londono policijos tarnybos Gaujų narių duomenų bazę (178) ir nustatė įvairių šiurkščių duomenų apsaugos teisės pažeidimų, kurie galėjo sumažinti visuomenės pasitikėjimą šia duomenų baze ir tuo, kaip naudojami duomenys.

176

177

178

| (106) | 2018 m. lapkričio mėn. informacijos komisaras paskelbė vykdymo pranešimą, o Londono policijos tarnyba atitinkamai ėmėsi būtinų veiksmų, kad padidintų saugumą ir atskaitomybę ir užtikrintų, kad duomenys būtų naudojami proporcingai. |
| --- | --- |

(106)

2018 m. lapkričio mėn. informacijos komisaras paskelbė vykdymo pranešimą, o Londono policijos tarnyba atitinkamai ėmėsi būtinų veiksmų, kad padidintų saugumą ir atskaitomybę ir užtikrintų, kad duomenys būtų naudojami proporcingai.

| (107) | Kitas nesenas šios srities vykdymo veiksmų pavyzdys – 2018 m. gegužės mėn. komisaras skyrė Karalienės prokuratūrai 325 000 GBP baudą už tai, kad pastaroji prarado neužšifruotus DVD su policijos apklausų įrašais. Informacijos komisaras taip pat atliko tyrimus platesnėmis temomis, pavyzdžiui, per pirmąjį 2020 m. pusmetį atliko tyrimą dėl mobiliųjų telefonų duomenų išgavimo policijos veiklos tikslais ir dėl to, kaip policija tvarko aukų duomenis. |
| --- | --- |

(107)

Kitas nesenas šios srities vykdymo veiksmų pavyzdys – 2018 m. gegužės mėn. komisaras skyrė Karalienės prokuratūrai 325 000 GBP baudą už tai, kad pastaroji prarado neužšifruotus DVD su policijos apklausų įrašais. Informacijos komisaras taip pat atliko tyrimus platesnėmis temomis, pavyzdžiui, per pirmąjį 2020 m. pusmetį atliko tyrimą dėl mobiliųjų telefonų duomenų išgavimo policijos veiklos tikslais ir dėl to, kaip policija tvarko aukų duomenis.

| (108) | Be šių informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, taip pat pažymėtina, kad tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jas gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Pavyzdžiui, baudžiamosios sankcijos gali būti skirtos už tai, kad asmens duomenys buvo gauti arba atskleisti be duomenų valdytojo sutikimo, už tarpininkavimą asmens duomenis atskleidžiant kitam asmeniui be duomenų valdytojo sutikimo (179), į informaciją, kurią sudaro nuasmeninti asmens duomenys, vėl įtraukiant tapatybės duomenis be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (180), tyčia trukdant komisarui vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu pagal tarptautinius įsipareigojimus (181) ir jeigu atsakant į informacinį pranešimą pateikiami klaidingi pareiškimai arba sunaikinama su informaciniu pranešimu arba vertinimo pranešimu susijusi informacija (182). |
| --- | --- |

(108)

Be šių informacijos komisarui suteiktų vykdymo įgaliojimų, taip pat pažymėtina, kad tam tikri duomenų apsaugos teisės aktų pažeidimai laikomi nusikalstamomis veikomis, todėl už jas gali būti skiriamos baudžiamosios sankcijos (2018 m. DAA 196 straipsnis). Pavyzdžiui, baudžiamosios sankcijos gali būti skirtos už tai, kad asmens duomenys buvo gauti arba atskleisti be duomenų valdytojo sutikimo, už tarpininkavimą asmens duomenis atskleidžiant kitam asmeniui be duomenų valdytojo sutikimo (179), į informaciją, kurią sudaro nuasmeninti asmens duomenys, vėl įtraukiant tapatybės duomenis be duomenų valdytojo, atsakingo už asmens duomenų nuasmeninimą, sutikimo (180), tyčia trukdant komisarui vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su asmens duomenų patikrinimu pagal tarptautinius įsipareigojimus (181) ir jeigu atsakant į informacinį pranešimą pateikiami klaidingi pareiškimai arba sunaikinama su informaciniu pranešimu arba vertinimo pranešimu susijusi informacija (182).

179

180

181

182

| (109) | Pagal 2018 m. DAA 139 straipsnį informacijos komisaras taip pat privalo pateikti kiekvieniems Parlamento rūmams bendrą ataskaitą apie tai, kaip vykdė savo funkcijas pagal šį aktą (183). |
| --- | --- |

(109)

Pagal 2018 m. DAA 139 straipsnį informacijos komisaras taip pat privalo pateikti kiekvieniems Parlamento rūmams bendrą ataskaitą apie tai, kaip vykdė savo funkcijas pagal šį aktą (183).

183

2.5.2.   Teismų vykdoma priežiūra

Teismų vykdoma priežiūra

| (110) | Teismų ir teisminių institucijų vykdomo asmens duomenų tvarkymo priežiūra yra dvejopa. Jeigu teisėjo pareigas einantis asmuo arba teismas veikia ne pagal teisminius įgaliojimus, priežiūrą vykdo informacijos komisaras. Jeigu duomenų valdytojas veikia pagal teisminius įgaliojimus, informacijos komisaras negali vykdyti priežiūros funkcijų (184) ir priežiūrą vykdo specialios įstaigos. Tai atitinka poziciją, kurios laikomasi Direktyvos (ES) 2016/680 32 straipsnyje. |
| --- | --- |

(110)

Teismų ir teisminių institucijų vykdomo asmens duomenų tvarkymo priežiūra yra dvejopa. Jeigu teisėjo pareigas einantis asmuo arba teismas veikia ne pagal teisminius įgaliojimus, priežiūrą vykdo informacijos komisaras. Jeigu duomenų valdytojas veikia pagal teisminius įgaliojimus, informacijos komisaras negali vykdyti priežiūros funkcijų (184) ir priežiūrą vykdo specialios įstaigos. Tai atitinka poziciją, kurios laikomasi Direktyvos (ES) 2016/680 32 straipsnyje.

184

| (111) | Visų pirma pažymėtina, kad antruoju atveju Anglijos ir Velso teismų ir Anglijos ir Velso pirmosios ir aukštesnės instancijos specializuotų teismų priežiūrą atlieka Teisminė duomenų apsaugos kolegija (185). Be to, lordas vyriausiasis teisėjas ir vyresnysis specializuotų teismų pirmininkas paskelbtame pareiškime dėl privatumo (186) nurodo, kaip Anglijos ir Velso teismai tvarko asmens duomenis teisminių funkcijų vykdymo tikslais. Panašų pranešimą yra paskelbę Šiaurės Airijos (187) ir Škotijos teisėjai (188). |
| --- | --- |

(111)

Visų pirma pažymėtina, kad antruoju atveju Anglijos ir Velso teismų ir Anglijos ir Velso pirmosios ir aukštesnės instancijos specializuotų teismų priežiūrą atlieka Teisminė duomenų apsaugos kolegija (185). Be to, lordas vyriausiasis teisėjas ir vyresnysis specializuotų teismų pirmininkas paskelbtame pareiškime dėl privatumo (186) nurodo, kaip Anglijos ir Velso teismai tvarko asmens duomenis teisminių funkcijų vykdymo tikslais. Panašų pranešimą yra paskelbę Šiaurės Airijos (187) ir Škotijos teisėjai (188).

185

186

187

188

| (112) | Be to, Šiaurės Airijoje Šiaurės Airijos lordas vyriausiasis teisėjas paskyrė Aukštojo teismo teisėją eiti už duomenų priežiūrą atsakingo teisėjo pareigas (189). Jis taip pat paskelbė Šiaurės Airijos teisėjams skirtas gaires dėl veiksmų, kurių reikia imtis praradus duomenis arba tuo atveju, jeigu jie gali būti prarasti, ir gaires dėl to, kokia tvarka reikia spręsti visus su tuo susijusius klausimus (190). |
| --- | --- |

(112)

Be to, Šiaurės Airijoje Šiaurės Airijos lordas vyriausiasis teisėjas paskyrė Aukštojo teismo teisėją eiti už duomenų priežiūrą atsakingo teisėjo pareigas (189). Jis taip pat paskelbė Šiaurės Airijos teisėjams skirtas gaires dėl veiksmų, kurių reikia imtis praradus duomenis arba tuo atveju, jeigu jie gali būti prarasti, ir gaires dėl to, kokia tvarka reikia spręsti visus su tuo susijusius klausimus (190).

189

190

| (113) | Škotijoje lordas pirmininkas paskyrė už duomenų priežiūrą atsakingą teisėją tirti visus su duomenų apsauga susijusiais pagrindais teikiamus skundus. Tai nustatyta teisminio skundų nagrinėjimo taisyklėse, kurios yra identiškos Anglijoje ir Velse nustatytoms taisyklėms (191). |
| --- | --- |

(113)

Škotijoje lordas pirmininkas paskyrė už duomenų priežiūrą atsakingą teisėją tirti visus su duomenų apsauga susijusiais pagrindais teikiamus skundus. Tai nustatyta teisminio skundų nagrinėjimo taisyklėse, kurios yra identiškos Anglijoje ir Velse nustatytoms taisyklėms (191).

191

| (114) | Aukščiausiajame Teisme vienam iš jo teisėjų pavedama duomenų apsaugos priežiūros funkcija. |
| --- | --- |

(114)

Aukščiausiajame Teisme vienam iš jo teisėjų pavedama duomenų apsaugos priežiūros funkcija.

2.5.3.   Teisių gynimas

Teisių gynimas

| (115) | Siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą ir, visų pirma, individualių teisių įgyvendinimą, duomenų subjektui turėtų būti suteikta veiksmingų administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių, įskaitant kompensaciją už patirtą žalą. |
| --- | --- |

(115)

Siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą ir, visų pirma, individualių teisių įgyvendinimą, duomenų subjektui turėtų būti suteikta veiksmingų administracinių ir teisminių teisių gynimo priemonių, įskaitant kompensaciją už patirtą žalą.

| (116) | Pirma, duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos 2018 m. DAA 3 dalies nuostatos (192). Kaip aprašyta 100–109 konstatuojamosiose dalyse, informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, jeigu nesilaiko – reikalauti, kad jie imtųsi arba nesiimtų tam tikrų veiksmų, ir skirti baudas. |
| --- | --- |

(116)

Pirma, duomenų subjektas turi teisę pateikti skundą informacijos komisarui, jeigu mano, kad tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos 2018 m. DAA 3 dalies nuostatos (192). Kaip aprašyta 100–109 konstatuojamosiose dalyse, informacijos komisaras turi įgaliojimus įvertinti, ar duomenų valdytojas ir duomenų tvarkytojas laikosi 2018 m. DAA, jeigu nesilaiko – reikalauti, kad jie imtųsi arba nesiimtų tam tikrų veiksmų, ir skirti baudas.

192

| (117) | Antra, 2018 m. DAA nustatyta teisė imtis teisių gynimo priemonių prieš informacijos komisaro veiksmus. Jeigu komisaras, nagrinėdamas duomenų subjekto pateiktą skundą, nepadaro pažangos (193), skundo pateikėjas gali ginti savo teises teisme ir kreiptis į specializuotą pirmosios instancijos teismą (194) bei prašyti įpareigoti komisarą imtis reikiamų priemonių skundui išnagrinėti arba informuoti skundo pateikėją apie padarytą pažangą (195). Be to, bet kuris asmuo, kuris iš komisaro gauna bet kurį iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą dėl nuobaudos), gali pateikti skundą specializuotam pirmosios instancijos teismui. Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą ar sprendimą, kurį galėjo pateikti arba priimti informacijos komisaras (196). |
| --- | --- |

(117)

Antra, 2018 m. DAA nustatyta teisė imtis teisių gynimo priemonių prieš informacijos komisaro veiksmus. Jeigu komisaras, nagrinėdamas duomenų subjekto pateiktą skundą, nepadaro pažangos (193), skundo pateikėjas gali ginti savo teises teisme ir kreiptis į specializuotą pirmosios instancijos teismą (194) bei prašyti įpareigoti komisarą imtis reikiamų priemonių skundui išnagrinėti arba informuoti skundo pateikėją apie padarytą pažangą (195). Be to, bet kuris asmuo, kuris iš komisaro gauna bet kurį iš minėtų pranešimų (informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimą arba pranešimą dėl nuobaudos), gali pateikti skundą specializuotam pirmosios instancijos teismui. Jeigu specializuotas teismas mano, kad komisaro sprendimas neatitinka įstatymo arba kad informacijos komisaras turėjo kitaip pasinaudoti savo diskrecija, specializuotas teismas privalo priimti skundą arba pakeisti kitą pranešimą ar sprendimą, kurį galėjo pateikti arba priimti informacijos komisaras (196).

193

194

195

196

| (118) | Trečia, asmenys gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų veiksmus tiesiogiai kreipdamiesi į teismus pagal 2018 m. DAA 167 straipsnį. Jeigu, atsižvelgdamas į duomenų subjekto prašymą, teismas įsitikina, kad duomenų apsaugos teisės aktuose nustatytos duomenų subjekto teisės buvo pažeistos, teismas gali įpareigoti duomenų valdytoją arba jo vardu veikiantį duomenų tvarkytoją imtis nutartyje nurodytų veiksmų dėl duomenų tvarkymo arba nesiimti nutartyje nurodytų veiksmų. Be to, pagal 2018 m. DAA 169 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl duomenų apsaugos teisės akte (įskaitant 2018 m. DAA 3 dalį), išskyrus Jungtinės Karalystės BDAR, nustatyto reikalavimo pažeidimo patyrė žalos, turi teisę į tai, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas kompensuotų jam patirtą žalą, išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas įrodo, kad jis jokiu atveju neatsako už įvykį, dėl kurio atsirado žala. Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas. |
| --- | --- |

(118)

Trečia, asmenys gali pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis prieš duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų veiksmus tiesiogiai kreipdamiesi į teismus pagal 2018 m. DAA 167 straipsnį. Jeigu, atsižvelgdamas į duomenų subjekto prašymą, teismas įsitikina, kad duomenų apsaugos teisės aktuose nustatytos duomenų subjekto teisės buvo pažeistos, teismas gali įpareigoti duomenų valdytoją arba jo vardu veikiantį duomenų tvarkytoją imtis nutartyje nurodytų veiksmų dėl duomenų tvarkymo arba nesiimti nutartyje nurodytų veiksmų. Be to, pagal 2018 m. DAA 169 straipsnį bet kuris asmuo, kuris dėl duomenų apsaugos teisės akte (įskaitant 2018 m. DAA 3 dalį), išskyrus Jungtinės Karalystės BDAR, nustatyto reikalavimo pažeidimo patyrė žalos, turi teisę į tai, kad duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas kompensuotų jam patirtą žalą, išskyrus atvejus, kai duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas įrodo, kad jis jokiu atveju neatsako už įvykį, dėl kurio atsirado žala. Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas.

| (119) | Ketvirta, bet kuris asmuo, kuris mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, savo teises gali ginti Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą. Pagal 2018 m. DAA 3 dalį duomenų valdytojais, t. y. kompetentingomis institucijomis visada yra laikomos valdžios institucijos, kaip apibrėžta 1998 m. Žmogaus teisių akte. Asmuo, kuris teigia, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su Konvencijoje įtvirtintomis teisėmis nesuderinamu būdu, taip pažeidžiant 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį, gali atitinkamame bendrosios kompetencijos arba specializuotame teisme iškelti institucijai bylą arba remtis atitinkamomis teisėmis bet kuriame teisminiame procese, kai jis tapo (arba galėjo tapti) neteisėto veiksmo auka (197). |
| --- | --- |

(119)

Ketvirta, bet kuris asmuo, kuris mano, kad valdžios institucijos pažeidė jo teises, įskaitant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, savo teises gali ginti Jungtinės Karalystės teismuose pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą. Pagal 2018 m. DAA 3 dalį duomenų valdytojais, t. y. kompetentingomis institucijomis visada yra laikomos valdžios institucijos, kaip apibrėžta 1998 m. Žmogaus teisių akte. Asmuo, kuris teigia, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su Konvencijoje įtvirtintomis teisėmis nesuderinamu būdu, taip pažeidžiant 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį, gali atitinkamame bendrosios kompetencijos arba specializuotame teisme iškelti institucijai bylą arba remtis atitinkamomis teisėmis bet kuriame teisminiame procese, kai jis tapo (arba galėjo tapti) neteisėto veiksmo auka (197).

197

| (120) | Jeigu teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos veiksmas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (198). Teismas taip pat gali pirminės teisės akto nuostatą paskelbti nesuderinama su teise, kuri yra garantuojama pagal EŽTK. |
| --- | --- |

(120)

Jeigu teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos veiksmas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (198). Teismas taip pat gali pirminės teisės akto nuostatą paskelbti nesuderinama su teise, kuri yra garantuojama pagal EŽTK.

198

| (121) | Galiausiai, išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl EŽTK garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų savo teises gali ginti Europos Žmogaus Teisių Teisme. |
| --- | --- |

(121)

Galiausiai, išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl EŽTK garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų savo teises gali ginti Europos Žmogaus Teisių Teisme.

2.6.   Tolesnis dalijimasis informacija

Tolesnis dalijimasis informacija

| (122) | Pagal Jungtinės Karalystės teisę viena teisėsaugos institucija gali teikti duomenis kitoms JK institucijoms kitais tikslais nei tie, dėl kurių duomenys iš pradžių buvo surinkti (tiksliau – perduoti duomenis toliau), laikydamasi tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(122)

Pagal Jungtinės Karalystės teisę viena teisėsaugos institucija gali teikti duomenis kitoms JK institucijoms kitais tikslais nei tie, dėl kurių duomenys iš pradžių buvo surinkti (tiksliau – perduoti duomenis toliau), laikydamasi tam tikrų sąlygų.

| (123) | Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 2 dalį, pagal 2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalį kompetentingos institucijos teisėsaugos tikslu surinktus asmens duomenis leidžiama tvarkyti toliau (tą gali daryti pradinis arba kitas duomenų valdytojas) bet kuriuo kitu teisėsaugos tikslu, jeigu duomenų valdytojas pagal įstatymą turi įgaliojimus tvarkyti duomenis kitu tikslu ir duomenų tvarkymas yra būtinas ir proporcingas tam tikslui (199). Šiuo atveju gaunančiosios institucijos atliekamam duomenų tvarkymui taikomos visos 2018 m. DAA 3 dalyje numatytos pirmiau išanalizuotos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(123)

Panašiai kaip pagal Direktyvos (ES) 2016/680 4 straipsnio 2 dalį, pagal 2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalį kompetentingos institucijos teisėsaugos tikslu surinktus asmens duomenis leidžiama tvarkyti toliau (tą gali daryti pradinis arba kitas duomenų valdytojas) bet kuriuo kitu teisėsaugos tikslu, jeigu duomenų valdytojas pagal įstatymą turi įgaliojimus tvarkyti duomenis kitu tikslu ir duomenų tvarkymas yra būtinas ir proporcingas tam tikslui (199). Šiuo atveju gaunančiosios institucijos atliekamam duomenų tvarkymui taikomos visos 2018 m. DAA 3 dalyje numatytos pirmiau išanalizuotos apsaugos priemonės.

199

| (124) | Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką ir įvairius jos įstatymus toks tolesnis dalijimasis duomenimis yra leidžiamas. Visų pirma, i) pagal 2017 m. Skaitmeninės ekonomikos aktą valdžios institucijoms duomenimis leidžiama dalytis keliais tikslais, pvz., dėl bet kurio sukčiavimo viešajame sektoriuje atvejo, susijusio su valdžios institucijų nuostoliais arba nuostolių rizika (200), arba skolos valdžios institucijai arba Karalienei atveju (201); ii) pagal 2013 m. Nusikaltimų ir teismų aktą, kuriame leidžiama dalytis informacija su Nacionaline nusikaltimų agentūra (202) kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais, jų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais; iii) pagal 2007 m. Sunkių nusikaltimų aktą, kuriame valdžios institucijoms leidžiama atskleisti informaciją kovos su sukčiavimu organizacijoms, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui (203). |
| --- | --- |

(124)

Pagal Jungtinės Karalystės teisinę tvarką ir įvairius jos įstatymus toks tolesnis dalijimasis duomenimis yra leidžiamas. Visų pirma, i) pagal 2017 m. Skaitmeninės ekonomikos aktą valdžios institucijoms duomenimis leidžiama dalytis keliais tikslais, pvz., dėl bet kurio sukčiavimo viešajame sektoriuje atvejo, susijusio su valdžios institucijų nuostoliais arba nuostolių rizika (200), arba skolos valdžios institucijai arba Karalienei atveju (201); ii) pagal 2013 m. Nusikaltimų ir teismų aktą, kuriame leidžiama dalytis informacija su Nacionaline nusikaltimų agentūra (202) kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais, jų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais; iii) pagal 2007 m. Sunkių nusikaltimų aktą, kuriame valdžios institucijoms leidžiama atskleisti informaciją kovos su sukčiavimu organizacijoms, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui (203).

200

201

202

203

| (125) | Šiuose teisės aktuose aiškiai nustatyta, kad dalijimasis informacija turi atitikti 2018 m. DAA nustatytas taisykles. Be to, tam, kad policijai būtų lengviau vykdyti duomenų apsaugos pareigas pagal Jungtinės Karalystės BDAR, DAA ir 1998 m. Žmogaus teisių aktą, Policijos koledžas paskelbė Dalijimosi informacija leistinos profesinės praktikos aprašą (204). Tai, ar dalijantis duomenimis yra laikomasi atitinkamų duomenų apsaugos teisės aktų, žinoma, gali būti peržiūrima teismine tvarka (205). |
| --- | --- |

(125)

Šiuose teisės aktuose aiškiai nustatyta, kad dalijimasis informacija turi atitikti 2018 m. DAA nustatytas taisykles. Be to, tam, kad policijai būtų lengviau vykdyti duomenų apsaugos pareigas pagal Jungtinės Karalystės BDAR, DAA ir 1998 m. Žmogaus teisių aktą, Policijos koledžas paskelbė Dalijimosi informacija leistinos profesinės praktikos aprašą (204). Tai, ar dalijantis duomenimis yra laikomasi atitinkamų duomenų apsaugos teisės aktų, žinoma, gali būti peržiūrima teismine tvarka (205).

204

205

| (126) | Be to, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 9 straipsnyje, 2018 m. DAA nustatyta, kad bet kuriuo teisėsaugos tikslu surinkti asmens duomenys gali būti tvarkomi ne teisėsaugos tikslu, kai tai leidžiama daryti pagal įstatymą (206). Šios rūšies duomenimis galima dalytis dviem atvejais: 1) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su nebaudžiamosios teisėsaugos institucija, išskyrus žvalgybos tarnybas (pvz., finansų arba mokesčių institucija, konkurencijos institucija, jaunimo gerovės tarnyba ir pan.), ir 2) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su žvalgybos tarnybomis. Pirmuoju atveju asmens duomenų tvarkymui bus taikomas Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalis. Kaip nurodyta pagal Reglamentą (ES) 2016/679 priimtame sprendime, Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalyje nustatytomis apsaugos priemonėmis sukurtas apsaugos lygis yra iš esmės lygiavertis Sąjungoje užtikrinamam apsaugos lygiui (207). |
| --- | --- |

(126)

Be to, panašiai kaip Direktyvos (ES) 2016/680 9 straipsnyje, 2018 m. DAA nustatyta, kad bet kuriuo teisėsaugos tikslu surinkti asmens duomenys gali būti tvarkomi ne teisėsaugos tikslu, kai tai leidžiama daryti pagal įstatymą (206). Šios rūšies duomenimis galima dalytis dviem atvejais: 1) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su nebaudžiamosios teisėsaugos institucija, išskyrus žvalgybos tarnybas (pvz., finansų arba mokesčių institucija, konkurencijos institucija, jaunimo gerovės tarnyba ir pan.), ir 2) kai baudžiamosios teisėsaugos institucija dalijasi duomenimis su žvalgybos tarnybomis. Pirmuoju atveju asmens duomenų tvarkymui bus taikomas Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalis. Kaip nurodyta pagal Reglamentą (ES) 2016/679 priimtame sprendime, Jungtinės Karalystės BDAR ir 2018 m. DAA 2 dalyje nustatytomis apsaugos priemonėmis sukurtas apsaugos lygis yra iš esmės lygiavertis Sąjungoje užtikrinamam apsaugos lygiui (207).

206

207

| (127) | Antruoju atveju, kai baudžiamosios teisėsaugos institucijos surinktais duomenimis dalijamasi su žvalgybos tarnyba nacionalinio saugumo tikslais, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama dalytis tokiais duomenimis, yra 2008 m. Kovos su terorizmu aktas (2008 m. KTA) (208). Pagal 2008 m. KTA bet kuris asmuo gali teikti informaciją bet kuriai žvalgybos tarnybai bet kurioms šios tarnybos funkcijoms, įskaitant su nacionaliniu saugumu susijusias funkcijas, vykdyti. |
| --- | --- |

(127)

Antruoju atveju, kai baudžiamosios teisėsaugos institucijos surinktais duomenimis dalijamasi su žvalgybos tarnyba nacionalinio saugumo tikslais, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama dalytis tokiais duomenimis, yra 2008 m. Kovos su terorizmu aktas (2008 m. KTA) (208). Pagal 2008 m. KTA bet kuris asmuo gali teikti informaciją bet kuriai žvalgybos tarnybai bet kurioms šios tarnybos funkcijoms, įskaitant su nacionaliniu saugumu susijusias funkcijas, vykdyti.

208

| (128) | Dėl sąlygų, kuriomis duomenimis galima dalytis nacionalinio saugumo tikslais, pažymėtina, kad pagal Žvalgybos tarnybų aktą ir Saugumo tarnybų aktą žvalgybos tarnybos gali gauti tik jų funkcijoms pagal įstatymą vykdyti būtinus duomenis. Kompetentingos institucijos, kurios patenka į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį ir nori dalytis duomenimis su žvalgybos tarnybomis, turės įvertinti įvairius veiksnius ir (arba) apribojimus ir kartu atsižvelgti į Žvalgybos tarnybų akte ir Saugumo tarnybų akte nustatytas žvalgybos tarnybų funkcijas (209). 2008 m. KTA 20 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad bet koks dalijimasis duomenimis pagal 2008 m. KTA 19 straipsnį vis tiek turi atitikti duomenų apsaugos teisės aktus; tai reiškia, kad taikomi visi 2018 m. DAA nustatyti apribojimai ir reikalavimai. Be to, teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą yra laikomos valdžios institucijomis, todėl privalo užtikrinti, kad jų veikloje būtų gerbiamos pagal EŽTK, įskaitant jos 8 straipsnį, garantuojamos teisės. Kitaip tariant, pagal šiuos reikalavimus teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos visais duomenimis dalijasi laikydamosi duomenų apsaugos teisės aktų ir EŽTK. |
| --- | --- |

(128)

Dėl sąlygų, kuriomis duomenimis galima dalytis nacionalinio saugumo tikslais, pažymėtina, kad pagal Žvalgybos tarnybų aktą ir Saugumo tarnybų aktą žvalgybos tarnybos gali gauti tik jų funkcijoms pagal įstatymą vykdyti būtinus duomenis. Kompetentingos institucijos, kurios patenka į 2018 m. DAA 3 dalies taikymo sritį ir nori dalytis duomenimis su žvalgybos tarnybomis, turės įvertinti įvairius veiksnius ir (arba) apribojimus ir kartu atsižvelgti į Žvalgybos tarnybų akte ir Saugumo tarnybų akte nustatytas žvalgybos tarnybų funkcijas (209). 2008 m. KTA 20 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad bet koks dalijimasis duomenimis pagal 2008 m. KTA 19 straipsnį vis tiek turi atitikti duomenų apsaugos teisės aktus; tai reiškia, kad taikomi visi 2018 m. DAA nustatyti apribojimai ir reikalavimai. Be to, teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos pagal 1998 m. Žmogaus teisių aktą yra laikomos valdžios institucijomis, todėl privalo užtikrinti, kad jų veikloje būtų gerbiamos pagal EŽTK, įskaitant jos 8 straipsnį, garantuojamos teisės. Kitaip tariant, pagal šiuos reikalavimus teisėsaugos institucijos ir žvalgybos tarnybos visais duomenimis dalijasi laikydamosi duomenų apsaugos teisės aktų ir EŽTK.

209

| (129) | Žvalgybos tarnyboms nacionalinio saugumo tikslais tvarkant iš teisėsaugos institucijų gautus asmens duomenis yra taikomos įvairios sąlygos ir apsaugos priemonės (210). 2018 m. DAA 4 dalis taikoma visam žvalgybos tarnybų arba jų vardu atliekamam duomenų tvarkymui. Joje nustatyti pagrindiniai duomenų apsaugos principai (teisėtumas, sąžiningumas ir skaidrumas (211), tikslo apribojimas (212), duomenų kiekio mažinimas (213), tikslumas (214), saugojimo ribojimas (215) ir saugumas (216), nustatytos specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo sąlygos (217), numatytos duomenų subjektų teisės (218), reikalaujama užtikrinti pritaikytąją duomenų apsaugą (219) ir reglamentuojami tarptautiniai asmens duomenų perdavimai (220). |
| --- | --- |

(129)

Žvalgybos tarnyboms nacionalinio saugumo tikslais tvarkant iš teisėsaugos institucijų gautus asmens duomenis yra taikomos įvairios sąlygos ir apsaugos priemonės (210). 2018 m. DAA 4 dalis taikoma visam žvalgybos tarnybų arba jų vardu atliekamam duomenų tvarkymui. Joje nustatyti pagrindiniai duomenų apsaugos principai (teisėtumas, sąžiningumas ir skaidrumas (211), tikslo apribojimas (212), duomenų kiekio mažinimas (213), tikslumas (214), saugojimo ribojimas (215) ir saugumas (216), nustatytos specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymo sąlygos (217), numatytos duomenų subjektų teisės (218), reikalaujama užtikrinti pritaikytąją duomenų apsaugą (219) ir reglamentuojami tarptautiniai asmens duomenų perdavimai (220).

210

211

212

213

214

215

216

217

218

219

220

| (130) | Kartu 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta 2018 m. DAA 4 dalies nuostatų taikymo išimtis, kai tokia išimtis yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. 2018 m. DAA 110 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kurioms nuostatoms leidžiama taikyti išimtį. Prie jų priskirti duomenų apsaugos principai (išskyrus teisėtumo principą), duomenų subjekto teisės, pareiga informuoti informacijos komisarą apie duomenų saugumo pažeidimą, informacijos komisaro įgaliojimai atlikti patikrinimus pagal tarptautinius įpareigojimus, tam tikri informacijos komisaro vykdymo užtikrinimo įgaliojimai, nuostatos, kuriomis už tam tikrus duomenų apsaugos pažeidimus taikoma baudžiamoji atsakomybė, ir nuostatos, susijusios su specialiais duomenų tvarkymo tikslais, pvz., žurnalistikos, akademiniais arba meniniais tikslais. Šia išimtimi galima remtis kiekvienu atveju atlikus analizę (221). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos ir kaip patvirtinta Jungtinės Karalystės teismų praktikoje, „a) duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į faktines pasekmes nacionaliniam saugumui arba gynybai, jeigu jis privalėtų laikytis konkrečios duomenų apsaugos nuostatos ir jeigu pagrįstai galėtų laikytis įprastos taisyklės nepadarydamas poveikio nacionaliniam saugumui arba gynybai)“ (222). Tai, ar išimtimi pasinaudota tinkamai, prižiūri informacijos komisaras (223). |
| --- | --- |

(130)

Kartu 2018 m. DAA 110 straipsnyje nustatyta 2018 m. DAA 4 dalies nuostatų taikymo išimtis, kai tokia išimtis yra būtina siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą. 2018 m. DAA 110 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kurioms nuostatoms leidžiama taikyti išimtį. Prie jų priskirti duomenų apsaugos principai (išskyrus teisėtumo principą), duomenų subjekto teisės, pareiga informuoti informacijos komisarą apie duomenų saugumo pažeidimą, informacijos komisaro įgaliojimai atlikti patikrinimus pagal tarptautinius įpareigojimus, tam tikri informacijos komisaro vykdymo užtikrinimo įgaliojimai, nuostatos, kuriomis už tam tikrus duomenų apsaugos pažeidimus taikoma baudžiamoji atsakomybė, ir nuostatos, susijusios su specialiais duomenų tvarkymo tikslais, pvz., žurnalistikos, akademiniais arba meniniais tikslais. Šia išimtimi galima remtis kiekvienu atveju atlikus analizę (221). Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos ir kaip patvirtinta Jungtinės Karalystės teismų praktikoje, „a) duomenų valdytojas privalo atsižvelgti į faktines pasekmes nacionaliniam saugumui arba gynybai, jeigu jis privalėtų laikytis konkrečios duomenų apsaugos nuostatos ir jeigu pagrįstai galėtų laikytis įprastos taisyklės nepadarydamas poveikio nacionaliniam saugumui arba gynybai)“ (222). Tai, ar išimtimi pasinaudota tinkamai, prižiūri informacijos komisaras (223).

221

222

223

| (131) | Be to, kadangi „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais bet kurios iš pirmiau paminėtų teisių gali būti apribotos, 2018 m. DAA 79 straipsnyje numatyta, kad duomenų valdytojas gali prašyti išduoti Ministrų kabineto arba generalinio prokuroro pasirašytą sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad tų teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (224). Jungtinės Karalystės Vyriausybė yra paskelbusi gaires dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. DAA, kuriose pirmiausia pabrėžiama, kad bet kokie duomenų subjektų teisių apribojimai nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais turi būti proporcingi ir būtini (225). Visi nacionalinio saugumo sertifikatai turi būti skelbiami Informacijos komisaro interneto svetainėje (226). |
| --- | --- |

(131)

Be to, kadangi „nacionalinio saugumo“ užtikrinimo tikslais bet kurios iš pirmiau paminėtų teisių gali būti apribotos, 2018 m. DAA 79 straipsnyje numatyta, kad duomenų valdytojas gali prašyti išduoti Ministrų kabineto arba generalinio prokuroro pasirašytą sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad tų teisių apribojimas yra būtina ir proporcinga priemonė nacionaliniam saugumui užtikrinti (224). Jungtinės Karalystės Vyriausybė yra paskelbusi gaires dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. DAA, kuriose pirmiausia pabrėžiama, kad bet kokie duomenų subjektų teisių apribojimai nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais turi būti proporcingi ir būtini (225). Visi nacionalinio saugumo sertifikatai turi būti skelbiami Informacijos komisaro interneto svetainėje (226).

224

225

226

| (132) | Sertifikato galiojimo trukmė turėtų būti konkreti ir neviršyti penkerių metų, kad įstatymų vykdomoji valdžia galėtų jį nuolat peržiūrėti (227). Sertifikate nurodomi asmens duomenys arba asmens duomenų kategorijos, kurioms taikoma išimtis, taip pat 2018 m. DAA nuostatos, kurioms taikoma išimtis (228). |
| --- | --- |

(132)

Sertifikato galiojimo trukmė turėtų būti konkreti ir neviršyti penkerių metų, kad įstatymų vykdomoji valdžia galėtų jį nuolat peržiūrėti (227). Sertifikate nurodomi asmens duomenys arba asmens duomenų kategorijos, kurioms taikoma išimtis, taip pat 2018 m. DAA nuostatos, kurioms taikoma išimtis (228).

227

228

| (133) | Svarbu pažymėti, kad nacionalinio saugumo sertifikatai nesuteikia papildomo pagrindo apriboti duomenų apsaugos teises nacionalinio saugumo sumetimais. Kitaip tariant, duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas sertifikatu gali remtis tik tada, jei padaro išvadą, kad nacionalinio saugumo išimtį taikyti būtina ir kad ji konkrečiu atveju turi būti taikoma. NET jei nacionalinio saugumo sertifikatas sprendžiant konkretų klausimą yra taikomas, informacijos komisaras gali tirti, ar konkrečiu atveju remtis nacionalinio saugumo išimtimi buvo pagrįsta (229). |
| --- | --- |

(133)

Svarbu pažymėti, kad nacionalinio saugumo sertifikatai nesuteikia papildomo pagrindo apriboti duomenų apsaugos teises nacionalinio saugumo sumetimais. Kitaip tariant, duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas sertifikatu gali remtis tik tada, jei padaro išvadą, kad nacionalinio saugumo išimtį taikyti būtina ir kad ji konkrečiu atveju turi būti taikoma. NET jei nacionalinio saugumo sertifikatas sprendžiant konkretų klausimą yra taikomas, informacijos komisaras gali tirti, ar konkrečiu atveju remtis nacionalinio saugumo išimtimi buvo pagrįsta (229).

229

| (134) | Bet kuris asmuo, kurį sertifikato išdavimas paveikė tiesiogiai, gali pateikti skundą aukštesniajam specializuotam teismui (230) dėl to sertifikato (231) arba, jeigu sertifikate duomenys nurodomi pateikiant bendrą aprašymą, ginčyti sertifikato taikymą konkretiems duomenims (232). |
| --- | --- |

(134)

Bet kuris asmuo, kurį sertifikato išdavimas paveikė tiesiogiai, gali pateikti skundą aukštesniajam specializuotam teismui (230) dėl to sertifikato (231) arba, jeigu sertifikate duomenys nurodomi pateikiant bendrą aprašymą, ginčyti sertifikato taikymą konkretiems duomenims (232).

230

231

232

| (135) | Specializuotas teismas peržiūrės sprendimą išduoti sertifikatą ir nuspręs, ar buvo pagrįstų priežasčių jį išduoti (233). Jis gali nagrinėti įvairius klausimus, įskaitant būtinumą, proporcingumą ir teisėtumą, atsižvelgdamas į poveikį duomenų subjektų teisėms ir poreikį užtikrinti nacionalinį saugumą. Todėl specializuotas teismas gali nuspręsti, kad tam tikriems asmens duomenims, dėl kurių pateiktas skundas, sertifikatas netaikomas (234). |
| --- | --- |

(135)

Specializuotas teismas peržiūrės sprendimą išduoti sertifikatą ir nuspręs, ar buvo pagrįstų priežasčių jį išduoti (233). Jis gali nagrinėti įvairius klausimus, įskaitant būtinumą, proporcingumą ir teisėtumą, atsižvelgdamas į poveikį duomenų subjektų teisėms ir poreikį užtikrinti nacionalinį saugumą. Todėl specializuotas teismas gali nuspręsti, kad tam tikriems asmens duomenims, dėl kurių pateiktas skundas, sertifikatas netaikomas (234).

233

234

| (136) | Kitą galimų apribojimų grupę sudaro apribojimai, pagal 2018 m. DAA 11 straipsnį taikomi tam tikroms 2018 m. DAA 4 dalies nuostatoms (235), siekiant apsaugoti kitus su bendru viešuoju interesu arba saugomais interesais susijusius svarbius tikslus, pvz., Parlamento neliečiamumą, advokato teisę neatskleisti profesinės paslapties, teismo proceso vykdymą arba ginkluotųjų pajėgų kovinį veiksmingumą. Šių nuostatų taikymo išimtis yra taikoma tam tikrų kategorijų informacijai (pagrįsta pagal kategoriją) arba ta apimtimi, kuria šių nuostatų taikymas galėtų pakenkti saugomam interesui (pagrįsta pagal žalą) (236). Pagal žalą pagrįstomis išimtimis galima remtis tik tada, jeigu būtų tikimybės, kad nurodytų duomenų apsaugos nuostatų taikymas gali pakenkti atitinkamam interesui. Todėl išimtis visada turi būti pagrindžiama nurodant atitinkamą žalą, kuri galėtų atsirasti konkrečiu atveju. Pagal informacijos kategoriją pagrįstomis išimtimis galima remtis tik mokslinės, siauriai apibrėžtos kategorijos informacijos, kuriai leidžiama taikyti išimtį, atžvilgiu. Pagal tikslą ir poveikį šios išimtys yra panašios į kai kurias Jungtinės Karalystės BDAR nustatytas išimtis (2018 m. DAA 2 priedas), o šios atitinka BDAR 23 straipsnyje numatytas išimtis. |
| --- | --- |

(136)

Kitą galimų apribojimų grupę sudaro apribojimai, pagal 2018 m. DAA 11 straipsnį taikomi tam tikroms 2018 m. DAA 4 dalies nuostatoms (235), siekiant apsaugoti kitus su bendru viešuoju interesu arba saugomais interesais susijusius svarbius tikslus, pvz., Parlamento neliečiamumą, advokato teisę neatskleisti profesinės paslapties, teismo proceso vykdymą arba ginkluotųjų pajėgų kovinį veiksmingumą. Šių nuostatų taikymo išimtis yra taikoma tam tikrų kategorijų informacijai (pagrįsta pagal kategoriją) arba ta apimtimi, kuria šių nuostatų taikymas galėtų pakenkti saugomam interesui (pagrįsta pagal žalą) (236). Pagal žalą pagrįstomis išimtimis galima remtis tik tada, jeigu būtų tikimybės, kad nurodytų duomenų apsaugos nuostatų taikymas gali pakenkti atitinkamam interesui. Todėl išimtis visada turi būti pagrindžiama nurodant atitinkamą žalą, kuri galėtų atsirasti konkrečiu atveju. Pagal informacijos kategoriją pagrįstomis išimtimis galima remtis tik mokslinės, siauriai apibrėžtos kategorijos informacijos, kuriai leidžiama taikyti išimtį, atžvilgiu. Pagal tikslą ir poveikį šios išimtys yra panašios į kai kurias Jungtinės Karalystės BDAR nustatytas išimtis (2018 m. DAA 2 priedas), o šios atitinka BDAR 23 straipsnyje numatytas išimtis.

235

236

| (137) | Iš to, kas nurodyta pirmiau, galima daryti išvadą (tokio paties aiškinimo taip pat laikėsi teismai ir Informacijos komisija), kad pagal taikytinas Jungtinės Karalystės teisės normas yra nustatyti apribojimai ir sąlygos, kuriais užtikrinama, kad šios išimtys ir apribojimai neviršytų to, kas yra būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(137)

Iš to, kas nurodyta pirmiau, galima daryti išvadą (tokio paties aiškinimo taip pat laikėsi teismai ir Informacijos komisija), kad pagal taikytinas Jungtinės Karalystės teisės normas yra nustatyti apribojimai ir sąlygos, kuriais užtikrinama, kad šios išimtys ir apribojimai neviršytų to, kas yra būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

| (138) | Žvalgybos tarnybų vykdomą asmens duomenų tvarkymą pagal 2018 m. DAA 4 dalį prižiūri informacijos komisaras (237). |
| --- | --- |

(138)

Žvalgybos tarnybų vykdomą asmens duomenų tvarkymą pagal 2018 m. DAA 4 dalį prižiūri informacijos komisaras (237).

237

| (139) | Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymo žvalgybos tarnybose priežiūra pagal 2018 m. DAA 4 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Prie jų priskiriama (tuo neapsiribojant) 2018 m. DAA 4 dalies vykdymo stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informuotumo didinimas, Parlamento, Vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, informacijos teikimas duomenų subjektui apie naudojimąsi duomenų subjekto teisėmis ir tyrimų vykdymas. |
| --- | --- |

(139)

Bendrosios informacijos komisaro funkcijos, susijusios su asmens duomenų tvarkymo žvalgybos tarnybose priežiūra pagal 2018 m. DAA 4 dalį, nustatytos 2018 m. DAA 13 priede. Prie jų priskiriama (tuo neapsiribojant) 2018 m. DAA 4 dalies vykdymo stebėsena ir vykdymo užtikrinimas, visuomenės informuotumo didinimas, Parlamento, Vyriausybės ir kitų institucijų konsultavimas teisėkūros ir administracinių priemonių klausimais, duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų informuotumo apie jų pareigas didinimas, informacijos teikimas duomenų subjektui apie naudojimąsi duomenų subjekto teisėmis ir tyrimų vykdymas.

| (140) | Pagal 2018 m. DAA 3 dalį komisaras yra įgaliotas pranešti duomenų valdytojams apie įtariamą pažeidimą ir pateikti perspėjimą, kad duomenų tvarkymas gali pažeisti taisykles, o jei pažeidimas pasitvirtina – pareikšti papeikimus. Jeigu kurios nors akto nuostatos pažeidžiamos, jis taip pat gali teikti vykdymo pranešimus ir pranešimus dėl nuobaudų (238). Tačiau kitaip negu pagal kitas 2018 m. DAA dalis, komisaras negali pateikti nacionalinio saugumo įvertinimo (239). |
| --- | --- |

(140)

Pagal 2018 m. DAA 3 dalį komisaras yra įgaliotas pranešti duomenų valdytojams apie įtariamą pažeidimą ir pateikti perspėjimą, kad duomenų tvarkymas gali pažeisti taisykles, o jei pažeidimas pasitvirtina – pareikšti papeikimus. Jeigu kurios nors akto nuostatos pažeidžiamos, jis taip pat gali teikti vykdymo pranešimus ir pranešimus dėl nuobaudų (238). Tačiau kitaip negu pagal kitas 2018 m. DAA dalis, komisaras negali pateikti nacionalinio saugumo įvertinimo (239).

238

239

| (141) | Taip pat pažymėtina, kad 2018 m. DAA 110 straipsnyje numatyta naudojimosi tam tikrais komisaro įgaliojimais išimtis, kai tai yra reikalinga nacionaliniam saugumui užtikrinti. Tai – komisaro įgaliojimas leisti (bet kurio tipo) pranešimus pagal DAA (informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimus ir pranešimą dėl nuobaudų), įgaliojimas vykdyti patikrinimus pagal tarptautinius įsipareigojimus, įgaliojimas patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą, taip pat taisyklės dėl nusikaltimų (240). Kaip paaiškinta 136 konstatuojamojoje dalyje, šios išimtys bus taikomos tik tada, jei tai konkrečiu atveju bus reikalinga ir proporcinga. Šių išimčių taikymas tam tikrais atvejais gali būti peržiūrėtas teismine tvarka (241). |
| --- | --- |

(141)

Taip pat pažymėtina, kad 2018 m. DAA 110 straipsnyje numatyta naudojimosi tam tikrais komisaro įgaliojimais išimtis, kai tai yra reikalinga nacionaliniam saugumui užtikrinti. Tai – komisaro įgaliojimas leisti (bet kurio tipo) pranešimus pagal DAA (informacinį, vertinimo, vykdymo pranešimus ir pranešimą dėl nuobaudų), įgaliojimas vykdyti patikrinimus pagal tarptautinius įsipareigojimus, įgaliojimas patekti į patalpas ir atlikti patikrinimą, taip pat taisyklės dėl nusikaltimų (240). Kaip paaiškinta 136 konstatuojamojoje dalyje, šios išimtys bus taikomos tik tada, jei tai konkrečiu atveju bus reikalinga ir proporcinga. Šių išimčių taikymas tam tikrais atvejais gali būti peržiūrėtas teismine tvarka (241).

240

241

| (142) | Informacijos pareigūnas ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos pasirašė susitarimo memorandumą (242), kuriame įtvirtinta bendradarbiavimo įvairiais klausimais, įskaitant pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų skundų tvarkymą, sistema. Visų pirma, jame numatyta, kad informacijos komisaras, gavęs skundą, įvertina, ar su nacionaliniu saugumu susijusios išimtys buvo panaudotos tinkamai. Remiantis atitinkamomis Jungtinės Karalystės Vyriausybės gairėmis dėl nacionalinio saugumo sertifikatų, teikiamų pagal Duomenų apsaugos aktą, atsakymai į informacijos komisaro užklausas, susijusias su individualių skundų nagrinėjimu, turi būti pateikti per 20 darbo dienų, o jei turi būti pateikta neskelbtina informacija – atsakymai turi būti teikiami naudojantis atitinkamais saugiais kanalais. Nuo 2018 m. balandžio mėn. iki šiol informacijos pareigūnas gavo 21 asmens skundą dėl žvalgybos tarnybų. Kiekvienas skundas buvo įvertintas, o duomenų subjektas buvo informuotas apie vertinimo rezultatą (243). |
| --- | --- |

(142)

Informacijos pareigūnas ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos pasirašė susitarimo memorandumą (242), kuriame įtvirtinta bendradarbiavimo įvairiais klausimais, įskaitant pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų skundų tvarkymą, sistema. Visų pirma, jame numatyta, kad informacijos komisaras, gavęs skundą, įvertina, ar su nacionaliniu saugumu susijusios išimtys buvo panaudotos tinkamai. Remiantis atitinkamomis Jungtinės Karalystės Vyriausybės gairėmis dėl nacionalinio saugumo sertifikatų, teikiamų pagal Duomenų apsaugos aktą, atsakymai į informacijos komisaro užklausas, susijusias su individualių skundų nagrinėjimu, turi būti pateikti per 20 darbo dienų, o jei turi būti pateikta neskelbtina informacija – atsakymai turi būti teikiami naudojantis atitinkamais saugiais kanalais. Nuo 2018 m. balandžio mėn. iki šiol informacijos pareigūnas gavo 21 asmens skundą dėl žvalgybos tarnybų. Kiekvienas skundas buvo įvertintas, o duomenų subjektas buvo informuotas apie vertinimo rezultatą (243).

242

243

| (143) | Taip pat pažymėtina, kad Žvalgybos ir saugumo komitetas (toliau – ŽSK) vykdo parlamentinę priežiūrą, kaip žvalgybos tarnybos tvarko duomenis. Komiteto veiklos įstatyminis pagrindas nustatytas 2013 m. Teisingumo ir saugumo akte (2013 m. TSA) (244). Jame nurodyta, kad ŽSK yra Jungtinės Karalystės parlamento komitetas. ŽSK sudaro abiejų Parlamento rūmų nariai, kuriuos, pasikonsultavęs su opozicijos lyderiu, skiria Ministras Pirmininkas (245). ŽSK privalo kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą apie savo funkcijų vykdymą ir teikti kitas, jo nuomone reikalingas, ataskaitas (246). |
| --- | --- |

(143)

Taip pat pažymėtina, kad Žvalgybos ir saugumo komitetas (toliau – ŽSK) vykdo parlamentinę priežiūrą, kaip žvalgybos tarnybos tvarko duomenis. Komiteto veiklos įstatyminis pagrindas nustatytas 2013 m. Teisingumo ir saugumo akte (2013 m. TSA) (244). Jame nurodyta, kad ŽSK yra Jungtinės Karalystės parlamento komitetas. ŽSK sudaro abiejų Parlamento rūmų nariai, kuriuos, pasikonsultavęs su opozicijos lyderiu, skiria Ministras Pirmininkas (245). ŽSK privalo kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą apie savo funkcijų vykdymą ir teikti kitas, jo nuomone reikalingas, ataskaitas (246).

244

245

246

| (144) | Nuo 2013 m. ŽSK suteikta daugiau įgaliojimų, įskaitant įgaliojimą vykdyti saugumo tarnybų operatyvinės veiklos priežiūrą. Pagal 2013 m. TSA 2 straipsnį ŽSK pavesta prižiūrėti nacionalinio saugumo tarnybų išlaidas, administravimą, politiką ir operacijas. 2013 m. TSA nurodyta, kad ŽSK gali vykdyti operatyvinių klausimų tyrimus, kai jie nėra susiję su vykdomomis operacijomis (247). Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandume (248) išsamiai išdėstyta, į ką reikia atsižvelgti svarstant, ar veikla nėra kurios nors vykdomos operacijos dalis (249). Ministras pirmininkas gali prašyti, kad ŽSK ištirtų vykdomas operacijas; tarnybų pateiktą informaciją ŽSK taip pat gali peržiūrėti savanoriškai. |
| --- | --- |

(144)

Nuo 2013 m. ŽSK suteikta daugiau įgaliojimų, įskaitant įgaliojimą vykdyti saugumo tarnybų operatyvinės veiklos priežiūrą. Pagal 2013 m. TSA 2 straipsnį ŽSK pavesta prižiūrėti nacionalinio saugumo tarnybų išlaidas, administravimą, politiką ir operacijas. 2013 m. TSA nurodyta, kad ŽSK gali vykdyti operatyvinių klausimų tyrimus, kai jie nėra susiję su vykdomomis operacijomis (247). Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandume (248) išsamiai išdėstyta, į ką reikia atsižvelgti svarstant, ar veikla nėra kurios nors vykdomos operacijos dalis (249). Ministras pirmininkas gali prašyti, kad ŽSK ištirtų vykdomas operacijas; tarnybų pateiktą informaciją ŽSK taip pat gali peržiūrėti savanoriškai.

247

248

249

| (145) | Pagal 2013 m. TSA 1 priedą ŽSK gali prašyti bet kurios iš trijų žvalgybos tarnybų vadovų atskleisti bet kurią informaciją. Agentūra privalo suteikti tokią informaciją, nebent valstybės sekretorius tai vetuoja (250). Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad praktiškai informacijos, kuri ŽSK neteikiama, yra labai nedaug (251). |
| --- | --- |

(145)

Pagal 2013 m. TSA 1 priedą ŽSK gali prašyti bet kurios iš trijų žvalgybos tarnybų vadovų atskleisti bet kurią informaciją. Agentūra privalo suteikti tokią informaciją, nebent valstybės sekretorius tai vetuoja (250). Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad praktiškai informacijos, kuri ŽSK neteikiama, yra labai nedaug (251).

250

251

| (146) | Dėl teisių gynimo priemonių pirmiausia pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 165 straipsnio 2 dalį duomenų subjektas gali pateikti informacijos komisarui skundą, jeigu mano, kad tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos 2018 m. DAA 4 dalies nuostatos, be kita jo, piktnaudžiauta nacionalinio saugumo tikslais nukrypti leidžiančiomis nuostatomis ir apribojimais. |
| --- | --- |

(146)

Dėl teisių gynimo priemonių pirmiausia pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 165 straipsnio 2 dalį duomenų subjektas gali pateikti informacijos komisarui skundą, jeigu mano, kad tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos 2018 m. DAA 4 dalies nuostatos, be kita jo, piktnaudžiauta nacionalinio saugumo tikslais nukrypti leidžiančiomis nuostatomis ir apribojimais.

| (147) | Taip pat pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 4 dalį asmenys turi teisę kreiptis į Aukštąjį teismą (Škotijoje – Sesijų teismą) su prašymu nurodyti duomenų valdytojui leisti pasinaudoti teise susipažinti su duomenimis (252), paprieštarauti duomenų tvarkymui (253) ir ištaisyti arba ištrinti duomenis. |
| --- | --- |

(147)

Taip pat pažymėtina, kad pagal 2018 m. DAA 4 dalį asmenys turi teisę kreiptis į Aukštąjį teismą (Škotijoje – Sesijų teismą) su prašymu nurodyti duomenų valdytojui leisti pasinaudoti teise susipažinti su duomenimis (252), paprieštarauti duomenų tvarkymui (253) ir ištaisyti arba ištrinti duomenis.

252

253

| (148) | Asmenys taip pat turi teisę reikalauti iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atlyginti žalą, patirtą dėl to, kad nebuvo laikomasi 2018 m. DAA 4 dalies reikalavimo (254). Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas (255). |
| --- | --- |

(148)

Asmenys taip pat turi teisę reikalauti iš duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo atlyginti žalą, patirtą dėl to, kad nebuvo laikomasi 2018 m. DAA 4 dalies reikalavimo (254). Žalą sudaro finansiniai nuostoliai ir su jais nesusijusi žala, pvz., stresas (255).

254

255

| (149) | Galiausiai pažymėtina, kad dėl bet kokio Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų elgesio (256) asmuo gali pateikti skundą Tyrimo įgaliojimų teismui. Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos Tyrimo įgaliojimų teismas yra įsteigtas pagal 2000 m. tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktą, Škotijos Tyrimo įgaliojimų teismas yra įsteigtas pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo (Škotija) aktą ir yra nepriklausomas nuo vykdomosios valdžios institucijų (257). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnį Tyrimo įgaliojimų teismo narius skiria Jos Didenybė penkerių metų kadencijai. |
| --- | --- |

(149)

Galiausiai pažymėtina, kad dėl bet kokio Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų elgesio (256) asmuo gali pateikti skundą Tyrimo įgaliojimų teismui. Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos Tyrimo įgaliojimų teismas yra įsteigtas pagal 2000 m. tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktą, Škotijos Tyrimo įgaliojimų teismas yra įsteigtas pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo (Škotija) aktą ir yra nepriklausomas nuo vykdomosios valdžios institucijų (257). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnį Tyrimo įgaliojimų teismo narius skiria Jos Didenybė penkerių metų kadencijai.

256

257

| (150) | Specializuoto teismo narį iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų Parlamento rūmų (258) kreipimusi (259). |
| --- | --- |

(150)

Specializuoto teismo narį iš pareigų pašalinti gali Jos Didenybė, remdamasi abiejų Parlamento rūmų (258) kreipimusi (259).

258

259

| (151) | Kad galėtų pateikti ieškinį Tyrimo įgaliojimų teismui (nuolatinis reikalavimas) pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnį asmuo turi būti įsitikinęs, kad i) žvalgybos tarnybos veiksmai buvo susiję su juo pačiu, bet kuriuo jo turtu, bet kuriuo jo siųstu, jam siųstu arba skirtu pranešimu, jo naudojimusi bet kuria pašto paslauga, telekomunikacijų paslauga arba sistema (260) ir kad ii) tie veiksmai įvykdyti „ginčytinomis aplinkybėmis“ (261) ir juos įvykdė „žvalgybos tarnyba“ arba jie įvykdyti „žvalgybos tarnybos vardu“ (262). Kadangi sąvoka „įsitikinęs“ buvo išaiškinta gana plačiai (263), ieškiniui specializuotame teisme pareikšti taikoma nedaug nuolatinių reikalavimų. |
| --- | --- |

(151)

Kad galėtų pateikti ieškinį Tyrimo įgaliojimų teismui (nuolatinis reikalavimas) pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnį asmuo turi būti įsitikinęs, kad i) žvalgybos tarnybos veiksmai buvo susiję su juo pačiu, bet kuriuo jo turtu, bet kuriuo jo siųstu, jam siųstu arba skirtu pranešimu, jo naudojimusi bet kuria pašto paslauga, telekomunikacijų paslauga arba sistema (260) ir kad ii) tie veiksmai įvykdyti „ginčytinomis aplinkybėmis“ (261) ir juos įvykdė „žvalgybos tarnyba“ arba jie įvykdyti „žvalgybos tarnybos vardu“ (262). Kadangi sąvoka „įsitikinęs“ buvo išaiškinta gana plačiai (263), ieškiniui specializuotame teisme pareikšti taikoma nedaug nuolatinių reikalavimų.

260

261

262

263

| (152) | Jeigu specializuotas teismas nagrinėja jam pateiktą skundą, jis privalo ištirti, ar asmenys, prieš kuriuos skunde pateikti kokie nors kaltinimai, ėmėsi veiksmų prieš skundo pateikėją, taip pat ištirti, kokiais įgaliojimais remiantis pažeidimai esą buvo padaryti, taip pat ar nurodyti veiksmai iš tiesų padaryti (264). Jeigu specializuotas teismas nagrinėja bylą, priimdamas sprendimą toje byloje jis privalo taikyti tuos pačius principus, kuriuos taikytų atlikdamas teisminę peržiūrą (265). |
| --- | --- |

(152)

Jeigu specializuotas teismas nagrinėja jam pateiktą skundą, jis privalo ištirti, ar asmenys, prieš kuriuos skunde pateikti kokie nors kaltinimai, ėmėsi veiksmų prieš skundo pateikėją, taip pat ištirti, kokiais įgaliojimais remiantis pažeidimai esą buvo padaryti, taip pat ar nurodyti veiksmai iš tiesų padaryti (264). Jeigu specializuotas teismas nagrinėja bylą, priimdamas sprendimą toje byloje jis privalo taikyti tuos pačius principus, kuriuos taikytų atlikdamas teisminę peržiūrą (265).

264

265

| (153) | Specializuotas teismas privalo informuoti skundo pateikėją, ar sprendimas priimtas jo ar ne jo naudai (266). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 6 ir 7 dalis specializuotas teismas turi teisę priimti nutartis dėl laikinųjų priemonių ir priteisti atlyginti žalą arba priimti kitokį jo nuomone tinkamą sprendimą (267). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67A straipsnį teismo sprendimą galima skųsti apeliacine tvarka, jei teismas arba atitinkamas apeliacinis teismas duoda tam leidimą. |
| --- | --- |

(153)

Specializuotas teismas privalo informuoti skundo pateikėją, ar sprendimas priimtas jo ar ne jo naudai (266). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 6 ir 7 dalis specializuotas teismas turi teisę priimti nutartis dėl laikinųjų priemonių ir priteisti atlyginti žalą arba priimti kitokį jo nuomone tinkamą sprendimą (267). Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67A straipsnį teismo sprendimą galima skųsti apeliacine tvarka, jei teismas arba atitinkamas apeliacinis teismas duoda tam leidimą.

266

267

| (154) | Visų pirma, asmuo gali pareikšti ieškinį (arba pasinaudoti kita teisių gynimo priemone) Tyrimo įgaliojimų teismui, jeigu mano, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su EŽTK įtvirtintomis teisėmis, įskaitant teisę į privatumą ir duomenų apsaugą, nesuderinamu būdu, todėl tas veiksmas pagal 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį yra neteisėtas. Tyrimo įgaliojimų teismui suteikta išimtinė jurisdikcija nagrinėti visus pagal Žmogaus teisių aktą pareikštus ieškinius dėl žvalgybos tarnybų. Taigi, kaip pažymėjo Aukštasis teismas, „faktą, ar Žmogaus teisių aktas buvo pažeistas, remiantis atitinkamos bylos medžiaga, iš esmės gali nagrinėti ir sprendimą dėl to priimti nepriklausomas specializuotas teismas, turintis prieigą prie visos atitinkamos medžiagos, įskaitant slaptą medžiagą. <...> Šiuo atžvilgiu turime galvoje ir tai, kad pats Tyrimo įgaliojimų teismas dabar pats gali teikti apeliacinį skundą atitinkamam apeliaciniam teismui (Anglijoje ir Velse – Apeliaciniam teismui). Aukščiausiasis teismas neseniai priimtame sprendime konstatavo, kad Tyrimo įgaliojimų teismui iš esmės gali būti taikoma teisminė peržiūra: žr. Sprendimą R (Privacy International) / Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Jeigu Tyrimo įgaliojimų teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos aktas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (269). |
| --- | --- |

(154)

Visų pirma, asmuo gali pareikšti ieškinį (arba pasinaudoti kita teisių gynimo priemone) Tyrimo įgaliojimų teismui, jeigu mano, kad valdžios institucija veikė (arba siūlo veikti) su EŽTK įtvirtintomis teisėmis, įskaitant teisę į privatumą ir duomenų apsaugą, nesuderinamu būdu, todėl tas veiksmas pagal 1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnio 1 dalį yra neteisėtas. Tyrimo įgaliojimų teismui suteikta išimtinė jurisdikcija nagrinėti visus pagal Žmogaus teisių aktą pareikštus ieškinius dėl žvalgybos tarnybų. Taigi, kaip pažymėjo Aukštasis teismas, „faktą, ar Žmogaus teisių aktas buvo pažeistas, remiantis atitinkamos bylos medžiaga, iš esmės gali nagrinėti ir sprendimą dėl to priimti nepriklausomas specializuotas teismas, turintis prieigą prie visos atitinkamos medžiagos, įskaitant slaptą medžiagą. <...> Šiuo atžvilgiu turime galvoje ir tai, kad pats Tyrimo įgaliojimų teismas dabar pats gali teikti apeliacinį skundą atitinkamam apeliaciniam teismui (Anglijoje ir Velse – Apeliaciniam teismui). Aukščiausiasis teismas neseniai priimtame sprendime konstatavo, kad Tyrimo įgaliojimų teismui iš esmės gali būti taikoma teisminė peržiūra: žr. Sprendimą R (Privacy International) / Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Jeigu Tyrimo įgaliojimų teismas nustato, kad kuris nors valdžios institucijos aktas yra neteisėtas, jis, atsižvelgdamas į savo įgaliojimus, gali nustatyti jo manymu teisingą ir tinkamą teisių gynimo priemonę arba priimti jo manymu teisingą ir tinkamą nutartį (269).

R (Privacy International) / Investigatory Powers Tribunal

268

269

| (155) | Išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl EŽTK garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su jo teisėmis, įskaitant teisę į privatumą ir duomenų apsaugą, gali kreiptis į Europos Žmogaus Teisių Teismą. |
| --- | --- |

(155)

Išnaudojęs nacionalines teisių gynimo priemones, fizinis asmuo dėl EŽTK garantuojamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su jo teisėmis, įskaitant teisę į privatumą ir duomenų apsaugą, gali kreiptis į Europos Žmogaus Teisių Teismą.

| (156) | Iš to, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijoms dalijantis duomenimis, dėl kurių priimamas šis sprendimas, su kitomis valdžios institucijomis, įskaitant žvalgybos tarnybas, yra taikomi apribojimai ir sąlygos, kuriomis užtikrinama, kad duomenimis toliau būtų dalijamasi, jei tai reikalinga ir proporcinga, ir taikomos tam tikros 2018 m. DAA nustatytos duomenų apsaugos priemonės. Be to, tai, kaip duomenys tvarkomi atitinkamose valdžios institucijose, prižiūri nepriklausomos tarnybos, o nukentėję asmenys gali pasinaudoti veiksmingomis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(156)

Iš to, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad Jungtinės Karalystės baudžiamosios teisėsaugos institucijoms dalijantis duomenimis, dėl kurių priimamas šis sprendimas, su kitomis valdžios institucijomis, įskaitant žvalgybos tarnybas, yra taikomi apribojimai ir sąlygos, kuriomis užtikrinama, kad duomenimis toliau būtų dalijamasi, jei tai reikalinga ir proporcinga, ir taikomos tam tikros 2018 m. DAA nustatytos duomenų apsaugos priemonės. Be to, tai, kaip duomenys tvarkomi atitinkamose valdžios institucijose, prižiūri nepriklausomos tarnybos, o nukentėję asmenys gali pasinaudoti veiksmingomis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis.

3.   IŠVADA

IŠVADA

| (157) | Komisija mano, kad pagal 2018 m. DAA 3 dalį užtikrinama asmens duomenų, kuriuos Sąjungos kompetentingos institucijos perduoda Jungtinės Karalystės kompetentingoms institucijoms baudžiamosios teisėsaugos tikslais, apsauga yra iš esmės lygiavertė pagal Direktyvą (ES) 2016/680 užtikrinamai apsaugai. |
| --- | --- |

(157)

Komisija mano, kad pagal 2018 m. DAA 3 dalį užtikrinama asmens duomenų, kuriuos Sąjungos kompetentingos institucijos perduoda Jungtinės Karalystės kompetentingoms institucijoms baudžiamosios teisėsaugos tikslais, apsauga yra iš esmės lygiavertė pagal Direktyvą (ES) 2016/680 užtikrinamai apsaugai.

| (158) | Komisija taip pat mano, kad pagal Jungtinės Karalystės teisę numatyti priežiūros mechanizmai ir teisių gynimo galimybės, vertinant juos kaip visumą, sudaro galimybę praktiškai nustatyti padarytus pažeidimus ir už juos bausti, ir suteikia duomenų subjektui teisių gynimo priemonių, kad jis galėtų susipažinti su savo asmens duomenimis ir vėliau pasiekti, kad šie duomenys būtų ištaisyti arba ištrinti. |
| --- | --- |

(158)

Komisija taip pat mano, kad pagal Jungtinės Karalystės teisę numatyti priežiūros mechanizmai ir teisių gynimo galimybės, vertinant juos kaip visumą, sudaro galimybę praktiškai nustatyti padarytus pažeidimus ir už juos bausti, ir suteikia duomenų subjektui teisių gynimo priemonių, kad jis galėtų susipažinti su savo asmens duomenimis ir vėliau pasiekti, kad šie duomenys būtų ištaisyti arba ištrinti.

| (159) | Galiausiai pažymėtina, kad, remdamasi turima informacija apie Jungtinės Karalystės teisinę sistemą, Komisija mano, kad bet kokios intervencinės priemonės, kurių imasi Jungtinės Karalystės valdžios institucijos viešojo intereso tikslais asmenų, kurių asmens duomenys perduodami iš Europos Sąjungos Jungtinei Karalystei, teisių atžvilgiu, įskaitant atvejus, kai teisėsaugos institucijos dalijasi asmens duomenimis su kitomis valdžios institucijomis, pavyzdžiui, nacionalinėmis saugumo tarnybomis, apsiribos tuo, kas yra būtinai reikalinga, kad būtų pasiektas atitinkamas teisėtas tikslas, ir kad yra veiksmingų teisinės apsaugos priemonių, kurių galima imtis prieš tokias intervencines priemones. |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai pažymėtina, kad, remdamasi turima informacija apie Jungtinės Karalystės teisinę sistemą, Komisija mano, kad bet kokios intervencinės priemonės, kurių imasi Jungtinės Karalystės valdžios institucijos viešojo intereso tikslais asmenų, kurių asmens duomenys perduodami iš Europos Sąjungos Jungtinei Karalystei, teisių atžvilgiu, įskaitant atvejus, kai teisėsaugos institucijos dalijasi asmens duomenimis su kitomis valdžios institucijomis, pavyzdžiui, nacionalinėmis saugumo tarnybomis, apsiribos tuo, kas yra būtinai reikalinga, kad būtų pasiektas atitinkamas teisėtas tikslas, ir kad yra veiksmingų teisinės apsaugos priemonių, kurių galima imtis prieš tokias intervencines priemones.

| (160) | Todėl reikėtų priimti sprendimą, kad pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 2 dalį, aiškinamą atsižvelgiant į Pagrindinių teisių chartiją, yra laikytina, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą duomenų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(160)

Todėl reikėtų priimti sprendimą, kad pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 2 dalį, aiškinamą atsižvelgiant į Pagrindinių teisių chartiją, yra laikytina, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą duomenų apsaugos lygį.

| (161) | Ši išvada grindžiama tiek Jungtinės Karalystės vidaus tvarka, tiek jos tarptautiniais įsipareigojimais, ypač tuo, kaip ji laikosi Europos žmogaus teisių konvencijos ir paklūsta Europos žmogaus teisių teismo jurisdikcijai. Todėl tolesnis šių tarptautinių įsipareigojimų laikymasis yra ypač svarbus vertinimo, kuriuo remiantis priimamas šis sprendimas, aspektas. |
| --- | --- |

(161)

Ši išvada grindžiama tiek Jungtinės Karalystės vidaus tvarka, tiek jos tarptautiniais įsipareigojimais, ypač tuo, kaip ji laikosi Europos žmogaus teisių konvencijos ir paklūsta Europos žmogaus teisių teismo jurisdikcijai. Todėl tolesnis šių tarptautinių įsipareigojimų laikymasis yra ypač svarbus vertinimo, kuriuo remiantis priimamas šis sprendimas, aspektas.

4.   ŠIO SPRENDIMO PADARINIAI IR DUOMENŲ APSAUGOS INSTITUCIJŲ VEIKSMAI

ŠIO SPRENDIMO PADARINIAI IR DUOMENŲ APSAUGOS INSTITUCIJŲ VEIKSMAI

| (162) | Valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes preziumuojama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol jų galiojimo laikotarpis nesibaigia, jie nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba neteisėtumu grindžiamą prieštaravimą. |
| --- | --- |

(162)

Valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes preziumuojama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol jų galiojimo laikotarpis nesibaigia, jie nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba neteisėtumu grindžiamą prieštaravimą.

| (163) | Todėl Komisijos sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo, kurį ji priėmė pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių, kurioms jis skirtas, institucijoms, įskaitant šių valstybių narių nepriklausomas priežiūros institucijas. Visų pirma taikant šį sprendimą, perdavimai iš Sąjungos duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo Jungtinėje Karalystėje esantiems duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams gali vykti be jokio papildomo leidimo. |
| --- | --- |

(163)

Todėl Komisijos sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo, kurį ji priėmė pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 3 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių, kurioms jis skirtas, institucijoms, įskaitant šių valstybių narių nepriklausomas priežiūros institucijas. Visų pirma taikant šį sprendimą, perdavimai iš Sąjungos duomenų valdytojo arba duomenų tvarkytojo Jungtinėje Karalystėje esantiems duomenų valdytojams arba duomenų tvarkytojams gali vykti be jokio papildomo leidimo.

| (164) | Tuo pačiu reikėtų priminti, kad pagal Direktyvos (ES) 2016/680 47 straipsnio 5 dalį ir kaip paaiškinta Teisingumo Teismo sprendime Schrems, tais atvejais, kai nacionalinė duomenų apsaugos institucija suabejoja, ar Komisijos sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo yra suderinamas su asmens pagrindinėmis teisėmis į privatumą ir duomenų apsaugą, įskaitant atvejus, kai abejonėms pagrindo suteikia skundas, ji turi galėti pasinaudoti nacionalinėje teisėje numatytomis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis ir galimybe pareikšti prieštaravimus nacionaliniam teismui, o teismui tokiu atveju gali prireikti kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą (270). |
| --- | --- |

(164)

Tuo pačiu reikėtų priminti, kad pagal Direktyvos (ES) 2016/680 47 straipsnio 5 dalį ir kaip paaiškinta Teisingumo Teismo sprendime Schrems, tais atvejais, kai nacionalinė duomenų apsaugos institucija suabejoja, ar Komisijos sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo yra suderinamas su asmens pagrindinėmis teisėmis į privatumą ir duomenų apsaugą, įskaitant atvejus, kai abejonėms pagrindo suteikia skundas, ji turi galėti pasinaudoti nacionalinėje teisėje numatytomis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis ir galimybe pareikšti prieštaravimus nacionaliniam teismui, o teismui tokiu atveju gali prireikti kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą (270).

Schrems

270

5.   SPRENDIMO STEBĖSENA, SUSTABDYMAS, PANAIKINIMAS ARBA KEITIMAS

SPRENDIMO STEBĖSENA, SUSTABDYMAS, PANAIKINIMAS ARBA KEITIMAS

| (165) | Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 4 dalį Komisija privalo nuolat stebėti atitinkamus pokyčius Jungtinėje Karalystėje po to, kai bus priimtas šis sprendimas, siekdama įvertinti, ar ji vis dar užtikrina iš esmės lygiavertį apsaugos lygį. Tokia stebėsena yra ypač svarbi šiuo atveju, nes Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, kuriam nebetaikoma Sąjungos teisė ir kuris gali būti keičiamas. Šiuo atžvilgiu ypač bus stebima, kaip Jungtinė Karalystė praktiškai laikysis taisyklių dėl asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims, be kita ko, sudarydama tarptautinius susitarimus, ir į tai, kokį poveikį tai gali turėti pagal šį sprendimą perduodamų duomenų apsaugos lygiui; ir kaip bus užtikrinama veiksminga galimybė naudotis asmens teisėmis srityse, kurioms taikomas šis sprendimas. Be kita ko, Komisija stebės teismų praktikos raidą ir informacijos komisaro bei kitų nepriklausomų įstaigų vykdomą priežiūrą. |
| --- | --- |

(165)

Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 4 dalį Komisija privalo nuolat stebėti atitinkamus pokyčius Jungtinėje Karalystėje po to, kai bus priimtas šis sprendimas, siekdama įvertinti, ar ji vis dar užtikrina iš esmės lygiavertį apsaugos lygį. Tokia stebėsena yra ypač svarbi šiuo atveju, nes Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir užtikrins naują duomenų apsaugos režimą, kuriam nebetaikoma Sąjungos teisė ir kuris gali būti keičiamas. Šiuo atžvilgiu ypač bus stebima, kaip Jungtinė Karalystė praktiškai laikysis taisyklių dėl asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims, be kita ko, sudarydama tarptautinius susitarimus, ir į tai, kokį poveikį tai gali turėti pagal šį sprendimą perduodamų duomenų apsaugos lygiui; ir kaip bus užtikrinama veiksminga galimybė naudotis asmens teisėmis srityse, kurioms taikomas šis sprendimas. Be kita ko, Komisija stebės teismų praktikos raidą ir informacijos komisaro bei kitų nepriklausomų įstaigų vykdomą priežiūrą.

| (166) | Siekiant palengvinti šią stebėseną Jungtinės Karalystės institucijos turėtų nedelsdamos ir reguliariai informuoti Komisiją apie bet kokius materialinius Jungtinės Karalystės teisinės tvarkos pokyčius, kurie daro poveikį pagal šį sprendimą reglamentuojamai teisinei sistemai, taip pat apie bet kokius praktikos, susijusios su šiame sprendime vertinamų asmens duomenų tvarkymu, pokyčius, ypač tokiue, kurie susiję su 165 konstatuojamojoje dalyje nurodytais elementais. |
| --- | --- |

(166)

Siekiant palengvinti šią stebėseną Jungtinės Karalystės institucijos turėtų nedelsdamos ir reguliariai informuoti Komisiją apie bet kokius materialinius Jungtinės Karalystės teisinės tvarkos pokyčius, kurie daro poveikį pagal šį sprendimą reglamentuojamai teisinei sistemai, taip pat apie bet kokius praktikos, susijusios su šiame sprendime vertinamų asmens duomenų tvarkymu, pokyčius, ypač tokiue, kurie susiję su 165 konstatuojamojoje dalyje nurodytais elementais.

| (167) | Taip pat pažymėtina, jog tam, kad Komisija galėtų veiksmingai vykdyti stebėsenos funkciją, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie visus atitinkamus veiksmus, kurių ėmėsi nacionalinės duomenų apsaugos institucijos, visų pirma dėl ES duomenų subjektų užklausų ar skundų, susijusių su asmens duomenų perdavimu iš Sąjungos verslo subjektams Jungtinėje Karalystėje. Komisijai taip pat reikėtų pranešti apie visus požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų, atsakingų už nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar baudžiamąjį persekiojimą už jas, įskaitant bet kokias priežiūros įstaigas, veiksmais nėra užtikrinama reikiamo lygio apsauga. |
| --- | --- |

(167)

Taip pat pažymėtina, jog tam, kad Komisija galėtų veiksmingai vykdyti stebėsenos funkciją, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie visus atitinkamus veiksmus, kurių ėmėsi nacionalinės duomenų apsaugos institucijos, visų pirma dėl ES duomenų subjektų užklausų ar skundų, susijusių su asmens duomenų perdavimu iš Sąjungos verslo subjektams Jungtinėje Karalystėje. Komisijai taip pat reikėtų pranešti apie visus požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų, atsakingų už nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, atskleidimą ar baudžiamąjį persekiojimą už jas, įskaitant bet kokias priežiūros įstaigas, veiksmais nėra užtikrinama reikiamo lygio apsauga.

| (168) | Jeigu iš turimos informacijos, ypač iš informacijos, surinktos vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, arba iš informacijos, kurią pateikia Jungtinės Karalystės arba valstybių narių institucijos, paaiškėja, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas duomenų apsaugos lygis nebėra pakankamas, Komisija turėtų apie tai informuoti kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir paprašyti per nustatytą terminą (jis negali būti ilgesnis nei trys mėnesiai) imtis tinkamų priemonių. Prireikus, atsižvelgiant į svarstomo klausimo pobūdį ir (arba) priemones, kurių reikia imtis, šis terminas gali būti pratęstas nustatytam laikui. |
| --- | --- |

(168)

Jeigu iš turimos informacijos, ypač iš informacijos, surinktos vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, arba iš informacijos, kurią pateikia Jungtinės Karalystės arba valstybių narių institucijos, paaiškėja, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas duomenų apsaugos lygis nebėra pakankamas, Komisija turėtų apie tai informuoti kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir paprašyti per nustatytą terminą (jis negali būti ilgesnis nei trys mėnesiai) imtis tinkamų priemonių. Prireikus, atsižvelgiant į svarstomo klausimo pobūdį ir (arba) priemones, kurių reikia imtis, šis terminas gali būti pratęstas nustatytam laikui.

| (169) | Jeigu, iki nustatyto termino pabaigos kompetentingos Jungtinės Karalystės institucijos tų priemonių nesiima arba kitais būdais tinkamai neįrodo, kad duomenų apsaugos lygis, dėl kurio priimamas šis sprendimas, tebėra tinkamas, Komisija pradeda Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą ir iš dalies arba visiškai sustabdo arba panaikina šį sprendimą. |
| --- | --- |

(169)

Jeigu, iki nustatyto termino pabaigos kompetentingos Jungtinės Karalystės institucijos tų priemonių nesiima arba kitais būdais tinkamai neįrodo, kad duomenų apsaugos lygis, dėl kurio priimamas šis sprendimas, tebėra tinkamas, Komisija pradeda Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą ir iš dalies arba visiškai sustabdo arba panaikina šį sprendimą.

| (170) | Kitu atveju Komisija pradeda procedūrą, kad šis sprendimas būtų iš dalies pakeistas, visų pirma nustato, kad duomenų perdavimui turi būti taikomos papildomos sąlygos, arba apriboja išvadą dėl duomenų apsaugos tinkamumo taip, kad ji galiotų tik tam duomenų perdavimui, kurį vykdant užtikrinamas duomenų apsaugos tęstinumas. |
| --- | --- |

(170)

Kitu atveju Komisija pradeda procedūrą, kad šis sprendimas būtų iš dalies pakeistas, visų pirma nustato, kad duomenų perdavimui turi būti taikomos papildomos sąlygos, arba apriboja išvadą dėl duomenų apsaugos tinkamumo taip, kad ji galiotų tik tam duomenų perdavimui, kurį vykdant užtikrinamas duomenų apsaugos tęstinumas.

| (171) | Remdamasi deramai pagrįstu poreikiu imtis skubių veiksmų, Komisija pagal Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 3 dalį pasinaudos galimybe priimti įgyvendinimo aktus, kurie pradedami taikyti iš karto, dėl šio sprendimo sustabdymo, panaikinimo arba pakeitimo. |
| --- | --- |

(171)

Remdamasi deramai pagrįstu poreikiu imtis skubių veiksmų, Komisija pagal Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 3 dalį pasinaudos galimybe priimti įgyvendinimo aktus, kurie pradedami taikyti iš karto, dėl šio sprendimo sustabdymo, panaikinimo arba pakeitimo.

6.   ŠIO SPRENDIMO GALIOJIMO TRUKMĖ IR ATNAUJINIMAS

ŠIO SPRENDIMO GALIOJIMO TRUKMĖ IR ATNAUJINIMAS

| (172) | Reikėtų atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui ir nustojus taikyti laikinąją nuostatą, išdėstytą ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo 782 straipsnyje, Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir vykdys naujus duomenų apsaugos reikalavimus, palyginti su tais, kurie buvo taikomi, kai ji privalėjo laikytis Europos Sąjungos teisės. Dėl to pagal šį sprendimą vertinta duomenų apsaugos teisinė sistema gali būti iš dalies pakeista, taip pat gali atsirasti kitų svarbių pokyčių. |
| --- | --- |

(172)

Reikėtų atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui ir nustojus taikyti laikinąją nuostatą, išdėstytą ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo 782 straipsnyje, Jungtinė Karalystė administruos, taikys ir vykdys naujus duomenų apsaugos reikalavimus, palyginti su tais, kurie buvo taikomi, kai ji privalėjo laikytis Europos Sąjungos teisės. Dėl to pagal šį sprendimą vertinta duomenų apsaugos teisinė sistema gali būti iš dalies pakeista, taip pat gali atsirasti kitų svarbių pokyčių.

| (173) | Todėl šiame sprendime tikslinga numatyti, kad sprendimas bus taikomas ketverius metus nuo įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(173)

Todėl šiame sprendime tikslinga numatyti, kad sprendimas bus taikomas ketverius metus nuo įsigaliojimo.

| (174) | Visų pirma, jeigu iš informacijos, kuri bus surinkta vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, paaiškės, kad nustatyti faktai dėl Jungtinėje Karalystėje užtikrinamo duomenų apsaugos lygio tinkamumo faktiniu ir teisiniu požiūriais tebegalioja, Komisija turėtų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki šio sprendimo galiojimo pabaigos pradėti šio sprendimo keitimo procedūrą ir, visų pirma, laikino taikymo laikotarpį pratęsti dar ketveriems metams. Bet koks įgyvendinimo aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šis sprendimas, turi būti priimtas laikantis Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

(174)

Visų pirma, jeigu iš informacijos, kuri bus surinkta vykdant stebėseną pagal šį sprendimą, paaiškės, kad nustatyti faktai dėl Jungtinėje Karalystėje užtikrinamo duomenų apsaugos lygio tinkamumo faktiniu ir teisiniu požiūriais tebegalioja, Komisija turėtų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki šio sprendimo galiojimo pabaigos pradėti šio sprendimo keitimo procedūrą ir, visų pirma, laikino taikymo laikotarpį pratęsti dar ketveriems metams. Bet koks įgyvendinimo aktas, kuriuo iš dalies keičiamas šis sprendimas, turi būti priimtas laikantis Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

7.   BAIGIAMOSIOS PASTABOS

BAIGIAMOSIOS PASTABOS

| (175) | Europos duomenų apsaugos valdyba paskelbė savo nuomonę (271), į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą. |
| --- | --- |

(175)

Europos duomenų apsaugos valdyba paskelbė savo nuomonę (271), į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą.

271

| (176) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę. |
| --- | --- |

(176)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę.

| (177) | Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 6a straipsnį Airijai nėra privalomos Direktyvoje (ES) 2016/680, taigi ir šiame įgyvendinimo sprendime, nustatytos taisyklės, kurios yra susijusios su valstybių narių vykdomu asmens duomenų tvarkymu atliekant veiklą, kuriai taikomas SESV trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 arba 5 skyrius, tais atvejais, kai Airijai nėra privalomos taisyklės, kuriomis reglamentuojamos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kurį vykdant turi būti laikomasi pagal SESV 16 straipsnį nustatytų nuostatų, formos. Be to, pagal Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2020/1745 (272), Airijoje Direktyva (ES) 2016/680 turi būti įgyvendinama ir laikinai taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Airija privalo laikytis šio įgyvendinimo sprendimo tokiomis pat Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/1745 nustatytomis sąlygomis, kokios taikomos Airijoje taikant Direktyvą (ES) 2016/680 dėl Šengeno acquis, kurio Airija laikosi. |
| --- | --- |

(177)

Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 6a straipsnį Airijai nėra privalomos Direktyvoje (ES) 2016/680, taigi ir šiame įgyvendinimo sprendime, nustatytos taisyklės, kurios yra susijusios su valstybių narių vykdomu asmens duomenų tvarkymu atliekant veiklą, kuriai taikomas SESV trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 arba 5 skyrius, tais atvejais, kai Airijai nėra privalomos taisyklės, kuriomis reglamentuojamos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ar policijos bendradarbiavimo, kurį vykdant turi būti laikomasi pagal SESV 16 straipsnį nustatytų nuostatų, formos. Be to, pagal Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2020/1745 (272), Airijoje Direktyva (ES) 2016/680 turi būti įgyvendinama ir laikinai taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Airija privalo laikytis šio įgyvendinimo sprendimo tokiomis pat Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/1745 nustatytomis sąlygomis, kokios taikomos Airijoje taikant Direktyvą (ES) 2016/680 dėl Šengeno acquis, kurio Airija laikosi.

272

acquis

| (178) | Pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 ir 2a straipsnius, Danija neprivalo laikytis Direktyvos (ES) 2016/680, taigi ir šio įgyvendinimo sprendimo, teisės normų dėl asmens duomenų tvarkymo valstybėse narėse ir neprivalo jų taikyti vykdydama į SESV trečios dalies V antraštinės dalies 4 ir 5 skyrių taikymo sritį patenkančią veiklą. Tačiau, kadangi Direktyva (ES) 2016/680 yra pagrįsta Šengeno acquis, pagal minėto protokolo 4 straipsnį Danija 2016 m. spalio 26 d. pranešė nusprendusi įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/680. Todėl Danija pagal tarptautinę teisę privalo įgyvendinti šį įgyvendinimo sprendimą. |
| --- | --- |

(178)

Pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 ir 2a straipsnius, Danija neprivalo laikytis Direktyvos (ES) 2016/680, taigi ir šio įgyvendinimo sprendimo, teisės normų dėl asmens duomenų tvarkymo valstybėse narėse ir neprivalo jų taikyti vykdydama į SESV trečios dalies V antraštinės dalies 4 ir 5 skyrių taikymo sritį patenkančią veiklą. Tačiau, kadangi Direktyva (ES) 2016/680 yra pagrįsta Šengeno acquis, pagal minėto protokolo 4 straipsnį Danija 2016 m. spalio 26 d. pranešė nusprendusi įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/680. Todėl Danija pagal tarptautinę teisę privalo įgyvendinti šį įgyvendinimo sprendimą.

acquis

| (179) | Dėl Islandijos ir Norvegijos pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (273). |
| --- | --- |

(179)

Dėl Islandijos ir Norvegijos pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (273).

acquis

acquis

273

| (180) | Dėl Šveicarijos pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (274). |
| --- | --- |

(180)

Dėl Šveicarijos pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (274).

acquis

acquis

274

| (181) | Dėl Lichtenšteino pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (275), |
| --- | --- |

(181)

Dėl Lichtenšteino pažymėtina, kad šiuo įgyvendinimo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (275),

acquis

acquis

275

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnį yra laikytina, kad Jungtinė Karalystė užtikrina tinkamą asmens duomenų, kuriuos Europos Sąjunga perduoda Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, atsakingoms už baudžiamųjų nusikaltimų prevenciją, tyrimą, atskleidimą, baudžiamąjį persekiojimą už juos arba bausmių vykdymą, apsaugos lygį.

2 straipsnis

Jei valstybių narių kompetentingos priežiūros institucijos, siekdamos apsaugoti asmenis tvarkant jų asmens duomenis, įgyvendina savo įgaliojimus pagal Direktyvos (ES) 2016/680 47 straipsnį dėl duomenų perdavimo Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, kuris patenka į 1 straipsnyje nustatytą taikymo sritį, atitinkama valstybė turi nedelsdama apie tai informuoti Komisiją.

3 straipsnis

1.   Komisija nuolat stebi teisinės sistemos, kuria grindžiamas šis sprendimas, taikymą, įskaitant sąlygas, kuriomis vykdomas tolesnis duomenų perdavimas ir įgyvendinamos asmens teisės, siekdama įvertinti, ar Jungtinė Karalystė ir toliau užtikrina tinkamą 1 straipsnyje nurodytą apsaugos lygį.

2.   Valstybės narės ir Komisija informuoja vienos kitas apie atvejus, kai informacijos komisaras arba bet kuri kita kompetentinga Jungtinės Karalystės institucija neužtikrina teisės aktų, kuriais remiantis priimamas šis sprendimas, laikymosi.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja vienos kitas apie visus požymius, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijų kišimasis į asmenų teisę į jų asmens duomenų apsaugą viršija tai, kas yra būtinai reikalinga, arba apie tai, kad nuo tokio kišimosi nėra jokios veiksmingos teisinės apsaugos.

4.   Jeigu Komisija sužino, kad tinkamas apsaugos lygis nebėra užtikrinamas, ji informuoja kompetentingas Jungtinės Karalystės institucijas ir gali sustabdyti šio sprendimo galiojimą, jį panaikinti arba iš dalies pakeisti.

5.   Komisija taip pat gali sustabdyti šio sprendimo galiojimą, jį panaikinti arba iš dalies pakeisti, jei dėl nepakankamo Jungtinės Karalystės Vyriausybės bendradarbiavimo Komisija negali nustatyti, ar 1 straipsnio nurodyta išvada nesikeičia.

4 straipsnis

Šis sprendimas baigia galioti 2025 m. birželio 27 d., nebent jo galiojimas būtų pratęstas pagal Direktyvos (ES) 2016/680 58 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Didier REYNDERS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

1

(2)  Žr. Direktyvos (ES) 2016/680 64 konstatuojamąją dalį.

2

(3)  Žr. naujausią Sprendimą Maximilian Schrems / Data Protection Commissioner, C-311/18 (toliau – Sprendimas Schrems II), ECLI:EU:C:2020:559.

3

Maximilian Schrems / Data Protection Commissioner

Schrems II

(4)  Žr. 2021 m. vasario mėn. priimtas rekomendacijas 01/2021 dėl tinkamumo pavyzdžių pagal Teisėtvarkos direktyvą. Jas galima rasti šiuo adresu: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/general-guidance/police-justice-guidelines-recommendations-best-practices_en.

4

(5)  Sprendimas Maximilian Schrems / Data Protection Commissioner (toliau – Sprendimas Schrems), C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650, 73 punktas.

5

Maximilian Schrems / Data Protection Commissioner

Schrems

(6)  
  Schrems, 74 punktas.

6

Schrems

(7)  
  2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“ COM(2017) 7, 3.1 skirsnis, p. 6–7; galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=EN.

7

(8)  2018 m. Duomenų apsaugos aktas; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

8

(9)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento (angl. Explanatory Framework for Adequacy Discussion) F skirsnis „Teisėsauga“ (angl. Law enforcement); galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872237/F_-_Law_Enforcement_.pdf.

9

Explanatory Framework for Adequacy Discussion

Law enforcement

(10)  108-osios konvencijos principai į Jungtinės Karalystės teisę pirmą kartą perkelti 1984 m. Duomenų apsaugos aktu, vietoj kurio vėliau įsigaliojo 1998 m. DAA, o dar vėliau – 2018 m. DAA (taikomas kartu su Jungtinės Karalystės BDAR). Jungtinė Karalystė 2018 m. taip pat pasirašė Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (dar vadinama „108+ konvencija“), o šiuo metu vykdomos Konvencijai ratifikuoti reikalingos procedūros.

10

(11)  EŽTK 6 ir 8 straipsniai (taip pat žr. 1998 m. Žmogaus teisių akto 1 priedą).

11

(12)  1998 m. Žmogaus teisių akto 6 straipsnis.

12

(13)  1998 m. Žmogaus teisių akto 3 straipsnis.

13

(14)  Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT (OL C 384 I, 2019 11 12, p. 1) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo); galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=LT.

14

(15)  2018 m. Išstojimo iš Europos Sąjungos aktas; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

15

(16)  2018 m. Duomenų apsaugos aktas; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

16

(17)  2018 m. Išstojimo iš ES akto 6 straipsnis.

17

(18)  2019 m. Duomenų apsaugos, privatumo ir elektroninių ryšių (su pakeitimais) (išstojimo iš ES) taisyklės (galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made), iš dalies pakeistos 2020 m. DAPER taisyklėmis, kurias galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522.

18

(19)  Išstojimo taisyklėmis padaryta keletas 2018 m. DAA 3 dalies pakeitimų. Didelė dalis šių pakeitimų yra techninio pobūdžio, pavyzdžiui, išbraukta vartota sąvoka „valstybė narė“, nuorodos į „Teisėsaugos direktyvą“ (pvz., žr. 2018 m. DAA 48 straipsnio 8 dalį arba 73 straipsnio 5 dalies a punktą dėl „vidaus teisės“), kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, 3 dalis faktiškai būtų taikoma kaip vidaus teisės aktas. Kai kur buvo reikalingi kitokio pobūdžio pakeitimai, pavyzdžiui, susiję su tuo, „kas“ Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisės aktų sistemoje priima „sprendimus dėl tinkamumo“ (žr. 2018 m. DAA 74A straipsnį), t. y. juos priima ne Europos Komisija, bet valstybės sekretorius.

19

(20)  Daugiau informacijos apie Jungtinės Karalystės policijos pajėgas ir jų įgaliojimus galima rasti diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento F skirsnyje „Teisėsauga“ (žr. 9 išnašą).

20

(21)  Anglijos ir Velso Policijos profesinio elgesio principų ir standartų praktikos kodeksas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.college.police.uk/What-we-do/Ethics/Documents/Code_of_Ethics.pdf, Šiaurės Airijos policijos tarnybos etikos kodeksas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.nipolicingboard.org.uk/psni-code-ethics; Škotijos policijos etikos kodeksas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.scotland.police.uk/about-us/code-of-ethics-for-policing-in-scotland/.

21

(22)  Policijos informacijos valdymo praktikos kodeksas; galima rasti šiuo adresu: http://library.college.police.uk/docs/APPref/Management-of-Police-Information.pdf.

22

(23)  1996 m. Policijos aktas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1996/16/contents.

23

(24)  Pagal 1984 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų aktą paskelbti praktikos kodeksai; galima rasti šiuo adresu: https://www.gov.uk/guidance/police-and-criminal-evidence-act-1984-pace-codes-of-practice.

24

(25)  1984 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų aktas; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents.

25

(26)  Policijos informacijos valdymo leistinos profesinės praktikos aprašas; galima rasti šiuo adresu: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/management-of-police-information/.

26

(27)  Policijos duomenų apsaugos specialistams skirtas duomenų apsaugos vadovas; galima rasti adresu: https://www.npcc.police.uk/2019%20FOI/IMORCC/225%2019%20NPCC%20DP%20Manual%20Draft%200.11%20Mar%202019.pdf.

27

(28)  Pavyzdžiui, PIV praktikos kodeksas (žr. 22 išnašą) yra taikomas policijos informacijos saugojimui operatyviniais tikslais (žr. šio sprendimo 47 konstatuojamąją dalį).

28

(29)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, derybų dėl tinkamumo laikotarpiu Policijos koledžas rengė Įrašų valdymo praktikos kodeksą, kuris turėtų įsigalioti vietoj Policijos informacijos valdymo praktikos kodekso. Kodekso projektas viešoms konsultacijoms paskelbtas 2021 m. sausio 25 d., jį galima rasti šiuo adresu: https://www.college.police.uk/article/information-records-management-consultation.

29

(30)  Sprendime R / Commission of Police of the Metropolis [2014] EWCA Civ 585, buvo patvirtintas Policijos informacijos valymo praktikos kodekso teisinis statutas, o lordas teisėjas konstatavo, kad pagal 1996 m. Policijos akto 39A straipsnį Londono policijos komisaras privalo laikytis Policijos informacijos valdymo kodekso ir Policijos informacijos valdymo LPP.

30

R / Commission of Police of the Metropolis

(31)  Tai, kaip policija laikosi PIV praktikos kodekso, tikrina Jos Didenybės konsteblių inspekcija ir priešgaisrinė bei gelbėjimo tarnyba).

31

(32)  Šiuo atžvilgiu žr. Policijos koledžo poziciją dėl LPP gairių visais policijos veiklos aspektais laikymosi, kurioje paaiškinama, kad „LPP parengė profesinė policijos institucija (Policijos koledžas) ir tai yra oficialus policijos profesinės praktikos dokumentas. Policijos pareigūnai ir darbuotojai vykdydami savo pareigas turėtų laikytis LPP. Tačiau gali susiklostyti aplinkybių, kai Pajėgos dėl teisėtų operatyvinių priežasčių, kai tam bus akivaizdus pagrindas, turės nukrypti nuo LPP. Pajėgos turėtų prisiimti atsakomybę už visą vietos ir nacionalinę riziką, kuri kyla, kai veikla vykdoma ne pagal nacionaliniu lygiu suderintas gaires, o jei dėl to kyla incidentų arba pradedamas tyrimas (pavyzdžiui, jį atlieka Nepriklausoma policijos valdymo tarnyba), už visą riziką atsako Pajėgos.“; galima rasti adresu https://www.app.college.police.uk/faq-page/.

32

(33)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje gairės; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/.

33

(34)  Žr. Sprendimą Bridges / Chief Constable of South Wales Police [2019] EWHC 2341 (Admin), kuriame Aukštasis teismas pripažino, kad Komisaro gairės neturi įstatymo galios, tačiau konstatavo, kad „nagrinėdamas, ar duomenų valdytojas laikėsi 64 straipsnyje nustatytos pareigos [atlikti poveikio duomenų apsaugai vertinimą, kai duomenų tvarkymas yra susiję su didele rizika], Teismas atsižvelgs į informacijos komisaro paskelbtas gaires dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimų“.

34

Bridges / Chief Constable of South Wales Police

(35)  2018 m. DAA 7 priede pateiktą sąrašą, be kitų subjektų, įtraukti Prokuratūrų direktoriai, Šiaurės Airijos prokuratūrų direktorius ir informacijos komisaras.

35

(36)  2018 m. DAA 43 straipsnio 3 dalis.

36

(37)  2018 m. DAA 30 straipsnio 3 dalis. Žvalgybos tarnybos (Slaptoji žvalgybos tarnyba, Saugumo tarnyba ir Vyriausybės komunikacijos centras) nelaikomos kompetentingomis institucijomis (žr. DAA 30 straipsnio 2 dalį), todėl 2018 m. DAA 3 dalis jokiai jų veiklai netaikoma. Jų veiklai taikoma 2018 m. DAA 4 dalis.

37

(38)  2018 m. DAA 31 straipsnis.

38

(39)  Tai reiškia, kad 2018 m. DAA, taigi ir šis sprendimas, netaikomi Jungtinės Karalystės Karūnos priklausiniams ir kitoms Jungtinės Karalystės užjūrio teritorijoms, pavyzdžiui, Folklando saloms ir Gibraltaro teritorijai.

39

(40)  Mirusio asmens duomenys nepatenka į 2018 m. DAA taikymo sritį.

40

(41)  2018 m. DAA 35 straipsnio 8 dalis.

41

(42)  Biometriniai duomenys – po specialaus techninio apdorojimo gauti asmens duomenys, susiję su fizinio asmens fizinėmis, fiziologinėmis arba elgesio savybėmis, pagal kurias galima konkrečiai nustatyti arba patvirtinti to fizinio asmens tapatybę, pvz., veido atvaizdai arba daktiloskopiniai duomenys.

42

(43)  Sveikatos duomenys – asmens duomenys, susiję su fizine ar psichine fizinio asmens sveikata, įskaitant duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, atskleidžiantys informaciją apie to fizinio asmens sveikatos būklę.

43

(44)  Genetiniai duomenys – asmens duomenys, susiję su paveldėtomis ar įgytomis fizinio asmens genetinėmis savybėmis, suteikiančiomis unikalios informacijos apie to fizinio asmens fiziologiją ar sveikatą, ir kurie gauti visų pirma analizuojant biologinį atitinkamo fizinio asmens mėginį.

44

(45)  2018 m. DAA aiškinamųjų pastabų 181 dalis; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/pdfs/ukpgaen_20180012_en.pdf.

45

(46)  Pavyzdžiui, Nacionalinės nusikaltimų agentūros įgaliojimai įtvirtinti 2013 m. Nusikaltimų ir teismų akte; jį galima rasti adresu https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents. Atitinkamai Maisto standartų agentūros įgaliojimai yra nustatyti 1999 m. maisto standartų akte; jį galima rasti šiuo adresu https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1999/28/contents. Kiti pavyzdžiai – 1985 m. Nusikaltėlių traukimo baudžiamojon atsakomybėn aktas, pagal kurį įsteigta Karališkoji prokuratūra (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1985/23/contents), 2005 m. Mokesčių ir muitų komisarų aktas, pagal kurį įsteigta Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnyba (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2005/11/contents), 1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) aktas, pagal kurį įsteigta Škotijos baudžiamųjų bylų peržiūros komisija (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents), 2002 m. Teisingumo (Šiaurės Airija) aktas, pagal kurį įsteigta Šiaurės Airijos prokuratūra (žr. Https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2002/26/contents)), pagal 1987 m. Baudžiamojo teisingumo aktą įsteigtas Sunkių sukčiavimo nusikaltimų biuras ir šiam biurui suteikti įgaliojimai (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1987/38/contents).

46

(47)  Pavyzdžiui, remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, Karališkojoje prokuratūroje ir prokurorų tarnyboje, atsakingoje už Škotijoje iškeltų bylų tyrimą, Škotijos prokuratūros sistemai vadovaujančio Lordo advokato įgaliojimai tirti mirtis ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus yra įtvirtinti bendrojoje teisėje, o kai kurios funkcijos nustatytos įstatyme. Be to, Karūnos ir pagal analogiją įvairių Vyriausybės įstaigų, departamentų ir ministrų įgaliojimai kyla tiek iš teisės aktų, tiek iš bendrosios teisės, tiek iš karališkųjų prerogatyvų (tai – Karūnai pagal bendrąją teisę suteikti įgaliojimai, kuriuos vykdo ministrai).

47

(48)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento F skirsnis „Teisėsauga“, p. 8 (žr. 9 išnašą).

48

(49)  Pagrindiniai teisės aktai, kuriuose nustatyta pagrindinių policijos įgaliojimų (arešto, kratų, leidimo pratęsti sulaikymo terminą, pirštų antspaudų paėmimo, intymių mėginių paėmimo, orderio perėmimo, prieigos prie ryšių duomenų) vykdymo tvarka: i) Anglijoje ir Velse – 1984 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų aktas, kurį galima rasti šiuo adresu https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents (su pakeitimais, padarytais 2012 m. Laisvių apsaugos aktu, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents) ir 2016 m. Tyrimo įgaliojimų aktas; galia rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents); ii) Škotijoje – 2016 m. Baudžiamojo teisingumo (Škotija) aktas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/asp/2016/1/contents ir 1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) aktas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents); iii) Šiaurės Airija – 1989 m. Policijos ir baudžiamųjų įrodymų įsakymas, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/nisi/1989/1341/contents.

49

(50)  Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad įstatymų normų viršenybės principas Jungtinėje Karalystėje nustatytas dar Sprendime Entick / Carrington [1765] EWHC KB J98, kuriame pripažinta, kad vykdomoji valdžia savo įgaliojimais naudojasi su tam tikrais apribojimais, bei įtvirtintas principas, kad bendrojoje teisėje ir prerogatyvose įtvirtinti monarcho ir Vyriausybės įgaliojimai priklauso žemesnei teisinei hierarchijai negu šalies įstatymai.

50

Entick / Carrington

(51)  Žr. Sprendimą Rice / Connolly [1966] 2 QB 414.

51

Rice / Connolly

(52)  Žr. Sprendimą R(Catt) / Association of Chief police Officers [2015] AC 1065, kuriame, nagrinėdamas policijos įgaliojimą gauti ir saugoti informaciją apie asmenį (įvykdžiusį nusikaltimą), Lordas J. Sumption konstatavo, kad pagal bendrąją teisę policija turi teisę gauti ir saugoti informaciją policijos veiklos tikslais, t. y. bendrai tariant, viešosios tvarkos palaikymo ir nusikaltimų prevencijos bei atskleidimo tikslais. Naudojantis šiais įgaliojimais nėra leidžiama taikyti intervencinių metodų informacijai gauti, pavyzdžiui, neleidžiama įeiti į privačią teritoriją ar imtis veiksmų (išskyrus areštą pagal bendrojoje teisėje įtvirtintus įgaliojimus), kurie prilygtų užpuolimui. Teisėjas konstatavo, kad šiuo atveju bendrojoje teisėje įtvirtintų įgaliojimų visiškai pakanka tam, kad būtų galima gauti ir saugoti atitinkamą skunduose nurodytą viešą informaciją.

52

R(Catt) / Association of Chief police Officers

(53)  2010 m. Lygybės aktas; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2010/15/contents.

53

(54)  Bylos, kurioje vertinami bendrojoje teisėje įtvirtinti policijos įgaliojimai, pagal 1998 m. DAA pavyzdys – Aukštojo teismo sprendimas Bridges / the Chief Constable of South Wales Police (žr. 33 išnašą). Taip pat žr. Sprendimus Vidal-Hall / Google Inc [2015] EWCA Civ 311 ir Richard / BBC [2018] EWHC 1837 (Ch).

54

Bridges / the Chief Constable of South Wales Police

Vidal-Hall / Google Inc

Richard / BBC

(55)  Pavyzdžiui, žr. Šiaurės Airijos policijos tarnybos gaires dėl įrašų valdymo tarnybinių instrukcijų; galima rasti šiuo adresu: https://www.psni.police.uk/globalassets/advice--information/our-publications/policies-and-service-procedures/records-management-080819.pdf.

55

(56)  Bendruomenių rūmai paskelbė informacinį dokumentą, kuriame išdėstė pagrindinius bendrojoje teisėje ir įstatymuose įtvirtintus Anglijos ir Velso policijos įgaliojimus (žr. https://researchbriefings.files.uk/documents/CBP-8637/CBP-8637.pdf). Pavyzdžiui, remiantis šiuo dokumentu, įgaliojimas „saugoti Karūnos taiką“ yra įtvirtintas bendrojoje teisėje, o įgaliojimai „panaudoti jėgą“, „sustabdyti ir apieškoti“ visada kyla iš įstatymų. Škotijos Vyriausybė savo interneto svetainėje taip pat pateikia informaciją apie policijos įgaliojimus vykdyti areštus, sustabdyti ir apieškoti asmenis (žr. https://www.gov.scot/policies/police/police-powers/).

56

(57)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, prie prerogatyvinių Vyriausybės vykdomų įgaliojimų priskiriami, pavyzdžiui, įgaliojimai sudaryti ir ratifikuoti sutartis, vykdyti diplomatinį darbą, panaudoti ginkluotąsias pajėgas Jungtinės Karalystės teritorijoje siekiant išsaugoti taiką ir padėti policijai.

57

(58)  Šiuo atžvilgiu žr. Jungtinės Karalystės tolesnio informacijos perdavimo tvarką, aptartą 74–87 konstatuojamosiose dalyse.

58

(59)  Žr. bylą Bancoult / Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs [2008] UKHL 61, kurioje teismai konstatavo, kad prerogatyviniam įgaliojimui priimti Tarybos įsakymus taip pat taikomi bendrieji teisminės peržiūros pagrindai.

59

Bancoult / Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs

(60)  Žr. bylą Attorney-General / De Keyser’s Royal Hotel Ltd [1920] [1920] AC 508, kurioje teismas konstatavo, kad prerogatyviniais įgaliojimais negalima naudotis, kai vietoj jų galioja įstatyme įtvirtinti įgaliojimai; Sprendimą Laker Airways Ltd / Department of Trade 1977] QB 643,], kuriame teismas konstatavo, kad prerogatyviniais įgaliojimais negalima naudotis, jei taip būtų pažeistos įstatymo normos; Sprendimą R / Secretary of State for the Home Department, ex p. Fire Brigades Union [1995] UKHL 3, kuriame teismas konstatavo, kad prerogatyviniais įgaliojimais naudotis negalima, jeigu jie prieštarauja priimtiems teisės aktams, net jeigu priimtas teisės aktas dar nėra įsigaliojęs; Sprendimą R (Miller) / Secretary of State for Exiting the European Union [2017] UKSC 5, kuriame teismas patvirtino, kad įstatymo normomis galima koreguoti ir panaikinti prerogatyvinius įgaliojimus. Bendra Karališkųjų prerogatyvų ir įstatymuose arba bendrojoje teisėje įtvirtintų įgaliojimų tarpusavio ryšių apžvalga pateikta Bendruomenių rūmų informaciniame dokumente, kurį galima rasti šiuo adresu: https://researchbriefings.files.parliament.uk/documents/SN03861/SN03861.pdf.

60

Attorney-General / De Keyser’s Royal Hotel Ltd

Laker Airways Ltd / Department of Trade

R / Secretary of State for the Home Department, ex p. Fire Brigades Union

R (Miller) / Secretary of State for Exiting the European Union

(61)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Koks yra pirmasis principas?“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/principles/#ib2.

61

(62)  Tokia išvada darytina pagal atitinkamos 2018 m. DAA nuostatos formuluotę, kad asmens duomenų tvarkymas bet kuriuo teisėsaugos tikslu yra teisėtas tik tada, jeigu yra grindžiamas įstatymu ir jeigu duomenų subjektas sutiko, kad jo duomenys būtų tvarkomi tuo tikslu, arba duomenis tvarkyti būtina tam, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti tuo tikslu vykdomą užduotį.

62

(63)  Žr. Reglamento (ES) 2016/680 35–26 konstatuojamąsias dalis.

63

(64)  Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad sutikimas gali būti tinkamas duomenų tvarkymo pagrindas, jei, pavyzdžiui, policijai reikėtų paimti DNR mėginį, kad dingusio asmens DNR galėtų palyginti su rasto kūno, jei jis būtų rastas, DNR. Tokiomis aplinkybėmis policijai būtų netinkama versti domenų subjektą duoti mėginį ir policija veikiau prašytų asmens sutikimo, o jį asmuo galėtų duoti laisva valia ir bet kuriuo metu atšaukti. Jeigu sutikimas būtų atšauktas, duomenų toliau tvarkyti nebebūtų galima, nebent būtų nustatytas naujas teisinis pagrindas mėginiui tvarkyti (pvz. duomenų subjektas taptų įtariamuoju). Kitas pavyzdys būtų atvejis, kai policijos pajėgos tiria nusikaltimą, kurio aukai (pavyzdžiui, apiplėšimo, seksualinio nusikaltimo, smurto artimoje aplinkoje aukai, nužudyto asmens artimiesiems arba kitai nusikaltimo aukai) būtų naudinga kreiptis į Pagalbos nukentėjusiems asmenims tarnybą (nepriklausomą labdaros tarnybą, teikiančią paramą dėl nusikaltimų ir traumuojančių incidentų nukentėjusiems asmenims). Tokiomis aplinkybėmis policija Pagalbos nukentėjusiems asmenims tarnybai asmens duomenis, pavyzdžiui, vardą, pavardę, kontaktinius duomenis, suteiktų tik tada, jei būtų gavusi nukentėjusio asmens sutikimą.

64

(65)  Atskiros sąvokos „sutikimas“ apibrėžties, kuri būtų taikoma tvarkant asmens duomenis pagal 2018 m. DAA 3 dalį, nėra. Informacijos komisaro gairėse dėl sąvokos „sutikimas“ pagal 2018 m. DAA 3 dalį paaiškinta, kad šios sąvokos reikšmė atitinka BDAR pateiktą apibrėžtį, tiksliau, „sutikimas turi būti duotas laisvai, remiantis visa informacija, būti konkretus ir duotas aiškiai leidus pasirinkti, ar sutikti su tuo, kad duomenys būtų tvarkomi“ (Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Koks yra pirmasis principas?“) (žr. 64 išnašą) ir Duomenų apsaugos gairių nuostatos dėl sutikimo; galima rasti adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/lawful-basis-for-processing/consent/).

65

(66)  Pvz., žr. Linkolnšyro policijos interneto svetainėje paskelbtą informaciją (žr. https://www.lincs.police.uk/resource-library/data-protection/law-enforcement-processing/) arba Vakarų Jorkšyro policijos interneto svetainėje paskelbtą informaciją (žr. https://www.westyorkshire.police.uk/sites/default/files/2018-06/data_protection.pdf).

66

(67)  2018 m. DAA 35 straipsnio 8 dalis.

67

(68)  2018 m. DAA 35 straipsnio 4 dalis.

68

(69)  2018 m. DAA 35 straipsnio 5 dalis.

69

(70)  Dėl išsamumo derėtų paminėti, kad tais atvejais, kai duomenų tvarkymo pagrindas yra sutikimas, toks sutikimas turi būti duotas laisvai, remiantis visa informacija, būti konkretus ir duotas aiškiai leidus pasirinkti, ar sutikti su tuo, kad duomenys būtų tvarkomi. Be to, kai duomenų valdytojas tvarko duomenis remdamasis duomenų subjekto sutikimu, jis turi turėti „atitinkamą politikos dokumentą“ (toliau – APD). 2018 m. DAA 42 straipsnyje išdėstyta, kokius reikalavimus turi atitikti APD. Jame nurodyta, kad tokiame dokumente turi būti bent paaiškinta, kaip duomenų valdytojas užtikrina, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos principų, ir kokios asmens duomenų saugojimo ir ištrynimo politikos jis laikosi. Remiantis 2018 m. DAA 42 straipsniu, duomenų valdytojas privalo pateikti dokumentą, kuriame būtų paaiškinta: a) kokiomis procedūromis duomenų valdytojas užtikrina, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos principų, ir b) kokios asmens duomenų, tvarkomų remiantis duomenų subjekto sutikimu, saugojimo ir ištrynimo politikos duomenų valdytojas laikosi, arba nurodyta, kiek laiko tokie asmens duomenys greičiausiai bus saugomi. Visų pirma, Politikos dokumente turi būti reikalaujama, kad duomenų valdytojas, vykdydamas savo pareigą registruoti duomenų tvarkymo veiklą, visada nurodytų a ir b punktuose paminėtus aspektus. Informacijos komisaras yra paskelbęs pavyzdinį dokumentą (Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Neskelbtinų duomenų tvarkymo sąlygos“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/conditions-for-sensitive-processing) ir, jeigu duomenų valdytojai nevykdo šių reikalavimų, gali imtis priverstinio vykdymo veiksmų. Nagrinėdami galimus 2018 m. DAA pažeidimus teismai analizuoja ir APD. Pavyzdžiui, neseniai nagrinėtoje byloje R (Bridges) / Chief Constable of South Wales Police teismai peržiūrėjo duomenų valdytojo APD ir nustatė, kad jis yra pakankamas, tačiau jame galėtų būti pateikta išsamesnių duomenų. Atsižvelgdama į tai, Pietų Velso policija peržiūrėjo APD ir jį atnaujino pagal informacijos komisaro gaires (žr. 33išnašą). Be to, pagal 2018 m. DAA 42 straipsnio 3 dalį duomenų valdytojas turėtų reguliariai peržiūrėti savo APD. Galiausiai pažymėtina, kad 2018 m. DAA 42 straipsnio 4 dalyje yra nustatyta papildoma apsaugos priemonė – duomenų valdytojas privalo saugoti ir kaupti duomenų tvarkymo veiklos archyvą, įskaitant papildomus duomenis, ne tik laikytis bendros savo pareigos saugoti duomenų tvarkymo veiklos įrašus, kaip nustatyta 2018 m. DAA 61 straipsnyje.

70

R (Bridges) / Chief Constable of South Wales Police

(71)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Neskelbtinų duomenų tvarkymo sąlygos“ (žr. 70 išnašą).

71

(72)  Duomenys yra tvarkomi be duomenų subjekto sutikimo, kai: a) duomenų subjektas negali duoti sutikimo dėl duomenų tvarkymo; b) duomenų valdytojas dėl pagrįstų priežasčių negalėtų gauti duomenų subjekto sutikimo dėl duomenų tvarkymo; c) duomenis būtina tvarkyti be duomenų subjekto sutikimo, nes gaunant duomenų subjekto sutikimą, būtų pažeista 1 dalies a punkto nuostata dėl apsaugos.

72

(73)  Žr. 2018 m. DAA 41 straipsnio 1 dalį.

73

(74)  Žr. 2018 m. DAA 41 straipsnio 2 dalį.

74

(75)  2018 m. DAA 205 straipsnyje apibrėžta, kad sąvoka „netikslūs“ reiškia, kad asmens duomenys yra „neteisingi arba klaidinantys“. Jungtinė Karalystė paaiškino, kad su baudžiamaisiais tyrimais susiję duomenys dažnai būna neišsamūs, tačiau nepaisant to, jie gali būti tikslūs.

75

(76)  2018 m. DAA 38 straipsnio 1 dalies b punktas.

76

(77)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirtame Jungtinės Karalystės aiškinamajame dokumente paaiškinta, kad taip užtikrinama, kad būtų pripažintos tiek duomenų subjektų teisės, tiek teisėsaugos tarnybų teisėsaugos operatyviniai poreikiai. Rengiant Duomenų apsaugos bilį, pirmiau nurodytas aspektas buvo kruopščiai išnagrinėtas, nes kai kuriais atvejais duomenų negalima ištaisyti dėl specifinių operatyvinių priežasčių. Dažniausiai taip nutinka, kai atitinkamus netikslius asmens duomenis reikia išsaugoti pirmine forma įrodymų tikslais“ (žr. Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento F skirsnį „Teisėsauga“, p. 21, žr. 9 išnašą).

77

(78)  2018 m. DAA 38 straipsnio 4 dalis. Be to, pagal 2018 m. DAA 38 straipsnio 5 dalį prieš perduodant ar suteikiant asmens duomenis, būtina patikrinti jų kokybę, visais atvejais kartu su perduodamais asmens duomenis turi būti pateikiama reikalinga informacija, kad gavėjas galėtų įvertinti duomenų tikslumą, išsamumą ir patikimumą bei tai, kiek jie yra nauji, o jei po to, kai asmens duomenys buvo perduoti, paaiškėja, kad jie nebuvo teisingi arba kad perdavimas buvo neteisėtas, gavėjas privalo būti nedelsiant apie tai informuotas.

78

(79)  2018 m. DAA 38 straipsnio 2 dalis.

79

(80)  2018 m. DAA 38 straipsnio 3 dalis.

80

(81)  Ši tvarka užtikrina, kad surinktų asmens duomenų saugojimo reikalavimai būtų taikomi nuosekliai. Peržiūros laikotarpis priklauso nuo nusikalstamų veikų ir yra skirstomas į 4 grupes: 1) tam tikri visuomenės apsaugos reikalai; 2) kiti seksualinio smurto ir sunkūs nusikaltimai; 3) visa kita nusikalstama veika; 4) kita. Daugiau informacijos pateikta PIV LPP gairėse (žr. 26 išnašą).

81

(82)  Remiantis Jungtinės Karalystės institucijų pateikta informacija, kitos organizacijos gali laikytis PIV praktikos kodekso principų, jeigu to pageidauja, pavyzdžiui, Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnyba bei Nacionalinė nusikaltimų agentūra savarankiškai taiko daugelį PIV praktikos kodekso principų, siekdamos užtikrinti nuoseklumą teisėsaugos institucijose. Apskritai dauguma organizacijų supažindina savo darbuotojus su specialia konkrečiai organizacijai pritaikyta politika ir visiems darbuotojams skirtomis gairėmis, kaip vykdant savo pareigas tvarkyti asmens duomenis. Paprastai rengiami ir privalomi mokymai.

82

(83)  PIV praktikos kodeksas buvo parengtas vadovaujantis 1996 m. Policijos akte įtvirtintais įgaliojimais, pagal kuriuos Policijos koledžas gali rengti praktikos kodeksus policijos veiklos veiksmingumui užtikrinti. Bet kurį pagal Aktą skelbiamą kodeksą turi patvirtinti valstybės sekretorius, o prieš pateikiant jį Parlamentui, dėl jo turi būti konsultuojamasi su Nacionaline nusikaltimų agentūra. Policijos akto 39A straipsnio 7 dalyje reikalaujama, kad policija deramai laikytųsi pagal šį aktą paskelbtų kodeksų.

83

(84)  Šiaurės Airijos policijos tarnybos PIV vadovo 1–6 skyriai.

84

(85)  Standartinę duomenų saugojimo veiklos procedūrą galima rasti šiuo adresu: https://www.scotland.police.uk/spa-media/nhobty5i/record-retention-sop.pdf.

85

(86)  Daugiau informacijos apie įrašų valdymą pateikta Škotijos nacionalinių įrašų apraše, kurį galima rasti šiuo adresu: https://www.nrscotland.gov.uk/record-keeping/records-management.

86

(87)  Saugojimo laikotarpiai skiriasi, priklausomai nuo to, ar asmuo buvo teistas (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63I–63KI straipsniai). Pavyzdžiui, jeigu suaugęs asmuo yra nuteisiamas už registruotiną nusikalstamą veiką, jo pirštų antspaudai ir DNR profilis gali būti saugomi neribotą laiką (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63I straipsnio 2 dalis), o jeigu asmuo yra jaunesnis nei 18 m. amžiaus, teisės pažeidimas yra „smulkus“ ir asmuo iki tol nebuvo teistas, saugojimo laikotarpis bus ribotas (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63K straipsnis). Jeigu asmuo yra areštuojamas arba apkaltinamas, bet nenuteisiamas, saugojimo laikotarpis yra treji metai (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63F straipsnis). Šio saugojimo laikotarpio pratęsimą turi patvirtinti teismo institucija (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63F straipsnio 7 dalis). Jeigu asmuo yra areštuojamas arba apkaltinamas, tačiau už smulkų teisės pažeidimą nėra nuteisiamas, tokių duomenų saugoti negalima (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63D ir 63H straipsniai).

87

(88)  2012 m. Laisvių apsaugos įstatymo 20 straipsniu įsteigiama biometrinių duomenų komisaro pareigybė. Bet kitų funkcijų, biometrinių duomenų komisaras nusprendžia, kada policija gali, o kada negali saugoti DNR profilio įrašų ir pirštų antspaudų, kurie buvo paimti iš areštuotų, tačiau padarius kvalifikuotą nusikaltimą neapkaltintų asmenų (pagal Policijos aktą priimto 1984 m. etikos kodekso 63G straipsnis). Biometrinių duomenų komisaras taip pat yra bendrai atsakingas už DNR ir pirštų antspaudų saugojimą ir naudojimą bei jų saugojimą siekiant užtikrinti nacionalinį saugumą (2012 m. Laisvių apsaugos akto 20 straipsnio 2 dalis). Biometrinių duomenų komisaras skiriamas pagal Valstybės pareigūnų skyrimo kodeksą (kodeksas pateikiamas adresu: Governance Code for Public Appointments – GOV.UK (www.gov.uk)) ir nuostatomis dėl jo skyrimo aiškiai nurodyta, kad Vidaus reikalų sekretorius gali jį atleisti iš pareigų tik griežtai apibrėžtomis aplinkybėmis; tai, pavyzdžiui, netinkamas pareigų vykdymas tris mėnesius, nuosprendis baudžiamojoje byloje arba skyrimo sąlygų nevykdymas.

88

Governance Code for Public Appointments

(89)  Laikinai sulaikytų asmenų atvaizdų naudojimo ir saugojimo peržiūros aprašas; galima rasti šiuo adresu: https://www.gov.uk/government/publications/custody-images-review-of-their-use-and-retention.

89

(90)  1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akto 18 ir paskesni straipsniai.

90

(91)  Duomenų saugojimo laikotarpiai skiriasi, priklausomai nuo to, ar asmuo buvo teistas (1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akto 18 straipsnio 3 dalis) arba ar yra nepilnametis. Antruoju atveju duomenų saugojimo laikotarpis yra 3 metai nuo nuosprendžio priėmimo vaikui iškeltoje byloje (1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akto 18E straipsnio 8 dalis). Asmenų, kurie buvo areštuoti, tačiau nebuvo nuteisti, duomenys negali būti saugomi (1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akto 18 straipsnio 3 dalis), išskyrus specialius atvejus ir priklausomai nuo nusikaltimo sunkumo (1995 m. Baudžiamojo proceso (Škotija) akto 18A straipsnis). 2020 m. Škotijos biometrinių duomenų komisaro aktu (žr. https://www.legislation.gov.uk/asp/2020/8/contents) sukurta Škotijos biometrinių duomenų komisaro pareigybė, o ją užimantis asmuo privalo rengti ir peržiūrėti (Škotijos parlamento patvirtintus) praktikos kodeksus dėl baudžiamojo teisingumo ir policijos tikslams skirtų biometrinių duomenų surinkimo, saugojimo, naudojimo ir sunaikinimo (2020 m. Škotijos biometrinių duomenų komisaro akto 7 straipsnis).

91

(92)  Remiantis 2018 m. DAA aiškinamosiomis pastabomis (žr. 45 išnašą), duomenų valdytojas pirmiausia privalo: suplanuoti ir įrengti turimų asmens duomenų pobūdį ir žalą, kuri gali būti padaryta dėl saugumo pažeidimo, atitinkančią apsaugą, aiškiai nustatyti, kas organizacijoje yra atsakingas už informacijos saugumo užtikrinimą, užtikrinti, kad būtų sukurta reikiama fizinė ir techninė apsauga ir kad ji būtų taikoma pagal tvirtą politiką bei procedūras, o ją taikytų patikimi, gerai parengti darbuotojai, būti pasirengęs greitai ir veiksmingai reaguoti į bet kokį saugumo pažeidimą.

92

(93)  2018 m DAA aiškinamųjų pastabų 221 dalis (žr. 45 išnašą).

93

(94)  2018 m. DAA 67 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad pranešime turi būti aprašytas asmens duomenų saugumo pažeidimo pobūdis (jeigu įmanoma, duomenų subjektų, kuriems jis aktualus, kategorijos, apytikslis skaičius ir asmens duomenų įrašų, kurių saugumas buvo pažeistas, kategorijos ir apytikslis skaičius), nurodytas kontaktinio asmens vardas pavardė ir kontaktiniai duomenys, aprašyti tikėtinų asmens duomenų saugumo pažeidimo padariniai ir priemonės, kurių duomenų valdytojas ėmėsi arba siūlo imtis asmens duomenų saugumo pažeidimui pašalinti (įskaitant, jei tai tikslinga, priemones, kuriomis neigiami padariniai būtų sušvelninti).

94

(95)  2018 m. DAA 67 straipsnio 2 dalis.

95

(96)  2018 m. DAA 67 straipsnio 6 dalis.

96

(97)  2018 m. DAA 67 straipsnio 9 dalis.

97

(98)  Pagal 2018 m. DAA 68 straipsnio 7 dalį duomenų valdytojas gali visiškai arba iš dalies uždrausti teikti informaciją duomenų subjektui tokia apimtimi ir tiek laiko, kiek toks draudimas, atsižvelgiant į duomenų subjekto pagrindines teises ir teisėtus interesus, yra būtinas ir proporcingas siekiant a) išvengti trukdymo oficialiai ar teisėtai apklausai, tyrimui ar procedūrai; b) išvengti kenkimo nusikalstamų veikų prevencijai, atskleidimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui; c) užtikrinti visuomenės saugumą; d) užtikrinti nacionalinį saugumą; e) apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves.

98

(99)  2018 m. DAA 68 straipsnio 3 dalis.

99

(100)  2018 m. DAA 68 straipsnio 5 dalis.

100

(101)  2018 m. DAA 68 straipsnio 6 dalis, taikoma laikantis 2018 m. DAA 68 straipsnio 8 dalyje nustatyto apribojimo.

101

(102)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje gairėse pateikiamas toks pavyzdys: „Savo interneto svetainėje esate paskelbę bendro pobūdžio pareiškimą dėl privatumo, kuriame pateikiama pagrindinė informacija apie asmens duomenų tvarkymo organizavimą ir tikslą, duomenų subjektų teises ir jų teisę teikti skundus informacijos komisarui. Gavote duomenų, kad asmuo dalyvavo vykdant nusikaltimą. Per pirmąją asmens apklausą turite pateikti bendro pobūdžio informaciją ir papildomą išsamesnę informaciją, kad jis galėtų pasinaudoti savo teisėmis. Sąžiningai teikiamą informaciją apie duomenų tvarkymą galite apriboti tik tada, jei tai neigiamai paveiktų jūsų vykdomą tyrimą“ (Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Kokią informaciją reikėtų suteikti asmeniui?“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib3).

102

(103)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairėse nurodyta, kad teikiama informacija apie asmens duomenų tvarkymą turi būti glausta, aiški ir lengvai prieinama, išdėstyta aiškia ir paprasta kalba, pritaikyta pagal pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, vaikų poreikius ir teikiama nemokamai (Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Kaip turėtume teikti šią informaciją?“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib1).

103

(104)  2018 m. DAA 44 straipsnio 2 dalis.

104

(105)  Subjektų teisės išsamiau išnagrinėtos Duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje gairėje apie asmens teises; ją galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/.

105

(106)  2018 m. DAA 45 straipsnio 1 dalis.

106

(107)  2018 m. DAA 45 straipsnio 2 dalis.

107

(108)  2018 m. DAA 46 straipsnio 4 dalis.

108

(109)  Duomenų subjektas gali reikalauti duomenų valdytojo ištrinti asmens duomenis arba apriboti jų tvarkymą (tačiau duomenų valdytojo pareigos ištrinti duomenis arba apriboti jų tvarkymą galioja, nepriklausomai nuo to, ar toks reikalavimas pateikiamas).

109

(110)  2018 m. DAA 46 straipsnio 4 dalis ir 47 straipsnio 2 dalis.

110

(111)  2018 m. DAA 47 straipsnio 3 dalis.

111

(112)  2018 m. DAA 48 straipsnio 1 dalis.

112

(113)  2018 m. DAA 48 straipsnio 7 dalis.

113

(114)  2018 m. DAA 48 straipsnio 9 dalis.

114

(115)  2018 m. DAA 68 straipsnis.

115

(116)  2018 m. DAA 52 straipsnio 1 dalis.

116

(117)  2018 m. DAA 52 straipsnio 3 dalis.

117

(118)  2018 m. DAA 54 straipsnyje pateikta sąvokos „taikytinas terminas“ apibrėžtis; pagal pateiktą apibrėžtį – tai vieno mėnesio arba ilgesnis taisyklėse nustatytas laikotarpis, pradedamas skaičiuoti nuo atitinkamo laiko momento (kai duomenų valdytojas gauna atitinkamą klausimą, kai duomenų valdytojas gauna informaciją (jei gauna), susijusią su prašymu pagal DAA 52 straipsnio 4 dalį arba kai už prašymą pagal DAA 53 straipsnį yra paimamas mokestis (jei jis imamas).

118

(119)  2018 m. DAA 53 straipsnio 1 dalis.

119

(120)  Remiantis informacijos komisaro gairėmis, duomenų valdytojas gali nuspręsti paimti mokestį iš duomenų subjekto, jeigu duomenų subjekto prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas arba perteklinis, tačiau duomenų valdytojas vis tiek nusprendžia jį patenkinti. Mokestis turi būti pagrįstas ir juo turi būti galima pagrįsti išlaidas. Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairė „Akivaizdžiai nepagrįsti ir pertekliniai prašymai“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/manifestly-unfounded-and-excessive-requests/.

120

(121)  2018 m. DAA 45 straipsnio 4 dalis.

121

(122)  2018 m. DAA 44 straipsnio 4 dalis.

122

(123)  2018 m. DAA 68 straipsnio 7 dalis.

123

(124)  2018 m. DAA 48 straipsnio 3 dalis.

124

(125)  Pvz., žr. Duomenų tvarkymo teisėsaugos tikslais gairę dėl teisės susipažinti su duomenimis; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-of-access/#ib8.

125

(126)  Pvz., žr. Nacionalinės policijos vadovų tarybos Policijos duomenų apsaugos specialistams skirtą duomenų apsaugos vadovą (žr. 27 išnašą) arba Sunkių sukčiavimo nusikaltimų tarnybos gaires, kurias galima rasti šiuo adresu: https://www.sfo.gov.uk/publications/guidance-policy-and-protocols/sfo-operational-handbook/data-protection/.

126

(127)  Nacionalinės policijos vadovų tarybos Duomenų apsaugos vadovas, p. 140 (žr. 27 išnašą).

127

(128)  Nacionalinės policijos vadovų tarybos Duomenų apsaugos vadove nurodyta, kad punktas: „vengti trukdyti oficialiai arba teisinei apklausai, tyrimui arba procedūrai“ greičiausiai bus aktualus tais atvejais, kai atitinkami asmens duomenys tvarkomi tyrimų, šeimos teismo bylų, nebaudžiamųjų vidaus drausminių tyrimų ir kitų tyrimų, pavyzdžiui, nepriklausomų vaikų lytinio išnaudojimo tyrimų tikslais, punktas „saugoti kitų teises ir laisves“ aktualus tais atvejais, kai asmens duomenys taip pat yra susiję su kitais asmenimis ir pareiškėju“ (Nacionalinės policijos vadovų tarybos Duomenų apsaugos vadovas, p. 140, žr. 27 išnašą).

128

(129)  2018 m. DAA 79 straipsnis.

129

(130)  Jungtinės Karalystės gairės dėl nacionalinio saugumo sertifikatų; galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

130

(131)  2018 m. DAA 44 straipsnio 5 ir 6 dalys, 45 straipsnio 5 ir 6 dalys, 48 straipsnio 4 dalis.

131

(132)  2018 m. DAA 44 straipsnio 7 dalis, 45 straipsnio 7 dalis, 48 straipsnio 6 dalis.

132

(133)  2018 m. DAA 51 straipsnis.

133

(134)  2018 m. DAA 167 straipsnis.

134

(135)  Dėl automatizuoto duomenų tvarkymo apimties 2018 m. DAA aiškinamosiose pastabose yra nurodyta: „Šios nuostatos taikomos visiškai automatizuotam sprendimų priėmimui, ne automatizuotam duomenų tvarkymui. Automatizuotas duomenų tvarkymas (įskaitant profiliavimą) yra toks duomenų tvarkymas, kai operacijai su duomenimis atlikti nereikalingas žmogaus įsikišimas. Jis yra reguliariai naudojamas teisėsaugos tikslais siekiant suskirstyti didelius duomenų rinkinius į tokio dydžio rinkinius, kuriuos galėtų naudoti žmogus. Automatizuotas sprendimų priėmimas yra tam tikros formos automatizuotas duomenų tvarkymas, kai galutinis sprendimas priimamas be žmogaus įsikišimo“. (DAA aiškinamųjų pastabų 204 dalis, žr. 45 išnašą).

135

(136)  Be DAA numatytosios apsaugos Jungtinės Karalystės teisinėje sistemoje yra numatyta ir kitų teisėsaugos įstaigoms taikomų įstatyminių apribojimų, kuriais draudžiama vykdyti automatizuotą duomenų tvarkymą (įskaitant profiliavimą), sudarantį sąlygas diskriminavimui. 1998 m. Žmogaus teisių aktu į Jungtinės Karalystės teisę perkeltos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje įtvirtintos teisės, įskaitant šios konvencijos 14 straipsnyje nustatytą draudimą diskriminuoti. Be to, 2010 m. Lygybės aktu uždrausta diskriminuoti tam tikrų ginamų savybių (pvz., lyties, rasės, negalios ir pan.) turinčius žmones.

136

(137)  2018 m. DAA 49 straipsnio 2 dalis.

137

(138)  2018 m. DAA 50 straipsnio 4 dalis.

138

(139)  Ši nauja tvarka, įskaitant valstybės sekretoriaus įgaliojimus priimti taisykles dėl duomenų apsaugos tinkamumo, įsigalioja pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Tačiau DAPER taisyklėse (ypač 21 priedo 10–12 dalyse, kuriomis šiomis taisyklėmis yra įterpiamos į 2018 m. DAA) nustatyta, kad tam tikras asmens duomenų perdavimas pereinamuoju laikotarpiu arba jo pabaigoje yra vykdomas taip, lyg būtų paremtas taisyklėmis dėl duomenų apsaugos tinkamumo. Prie tokio duomenų perdavimo priskiriamas duomenų perdavimas trečiosioms valstybėms, dėl kurių pereinamojo laikotarpio pabaigoje galioja sprendimas dėl duomenų apsaugos tinkamumo, ES valstybėms narėms, ELPA valstybėms ir Gibraltaro teritorijai, kurie duomenų tvarkymui teisėsaugos tikslais taiko Teisėsaugos direktyvą (ELPA valstybės taiko Direktyvą (ES) 2016/680, laikydamosi savo įsipareigojimų pagal Šengeno acquis. Tai reiškia, kad pereinamojo laikotarpio pabaigoje duomenys toms valstybėms gali būti toliau perduodami taip kaip iki išstojimo iš ES. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės sekretorius privalo per ketverius metus peržiūrėti šias išvadas dėl duomenų apsaugos tinkamumo.

139

acquis

(140)  2018 m. DAA 73 ir 77 straipsniai.

140

(141)  Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, kad valstybės arba tarptautinės organizacijos apraše nurodoma, kada būtų reikalinga priimti sprendimą dėl konkretaus arba dalinio duomenų apsaugos tinkamumo, kuriame būtų nustatyti konkretūs apribojimai (pvz., taisyklės dėl duomenų apsaugos tinkamumo, skirtos tik tam tikrų rūšių duomenų perdavimui).

141

(142)  Žr. 2018 m. DAA 74A straipsnio 4 dalį, kurioje nurodyta, kad vertindamas duomenų apsaugos lygio pakankamumą, „valstybės sekretorius pirmiausia turi atsižvelgti į a) teisinės valstybės principą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, atitinkamus teisės aktus – tiek bendruosius, tiek sektorinius, įskaitant teisės aktus dėl visuomenės saugumo, gynybos, nacionalinio saugumo, baudžiamosios teisės ir valstybės institucijų prieigos prie asmens duomenų, tokių teisės aktų įgyvendinimą, duomenų apsaugos taisykles, profesines taisykles ir apsaugos priemones, įskaitant taisykles dėl tolesnio asmens duomenų perdavimo kitai trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai, kurių yra laikomasi toje šalyje arba tarptautinėje organizacijoje, taip pat į faktines ir įstatymais garantuotas duomenų subjekto teises ir veiksmingas administracines ir teismines duomenų subjektų, kurių duomenys buvo perduoti, teisių gynimo priemones; b) tai, ar trečiojoje valstybėje yra arba ar tarptautinę organizaciją prižiūri ir ar veiksmingai dirba viena arba kelios nepriklausomos priežiūros institucijos, kurios užtikrintų, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos taisyklių ir imtųsi priverstinių jų vykdymo priemonių, įskaitant pakankamus įgaliojimus imtis priverstinio vykdymo priemonių, teiktų pagalbą duomenų subjektams ir juos konsultuotų kaip naudotis savo teisėmis, taip pat bendradarbiautų su komisaru, ir c) trečiosios valstybės arba atitinkamos tarptautinės organizacijos prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus arba kitas pareigas, kurios kyla pagal teisiškai privalomas konvencijas arba dokumentus, taip pat įsipareigojimus ir pareigas dėl dalyvavimo daugiašalėse arba regioninėse sistemose, ypač susijusiose su asmens duomenų apsauga“.

142

(143)  Žr. valstybės sekretoriaus, veikiančio Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamento vardu, ir Informacijos komisaro biuro susitarimo memorandumą dėl Informacijos komisaro vaidmens vertinant Jungtinėje Karalystėje užtikrinamos duomenų apsaugos tinkamumą; su juo galima susipažinti šiuo adresu: https://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

143

(144)  Per šį 40 dienų laikotarpį abeji Parlamento rūmai gali, jei to pageidauja, balsuoti prieš taisykles. Jeigu būtų pabalsuota prieš taisykles, jos netektų tolesnės teisinės galios.

144

(145)  2018 m. DAA 75 straipsnis.

145

(146)  Remiantis 2018 m. DAA 75 straipsnio 3 dalimi, jeigu duomenys perduodami kliaujantis tuo, kad tinkamos apsaugos priemonės yra įdiegtos: a) duomenų perdavimas turi būti dokumentuotas; b) komisarui paprašius, dokumentai turi būti jam pateikti ir c) dokumentuose visų pirma turi būti šie duomenys: i) duomenų perdavimo data ir laikas; ii) gavėjo vardas, pavardė ir kita informacija apie jį; iii) duomenų perdavimo pagrindimas ir iv) perduotų asmens duomenų aprašas.

146

(147)  Duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje gairė „Ar yra specialių aplinkybių?“; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/international-transfers/#ib3.

147

(148)  2018 m. DAA 76 straipsnis.

148

(149)  2018 m. DAA 76 straipsnis.

149

(150)  2018 m. DAA 76 straipsnio 3 dalis.

150

(151)  2018 m. DAA 73 straipsnio 5 dalis.

151

(152)  Ši nauja sistema turi būti taikoma atsižvelgiant į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo 782 straipsnį (L 444, 2020 12 31, p. 14) (toliau – ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas); galima rasti šiuo adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=LT.

152

(153)  2018 m. DAA 62 straipsnis.

153

(154)  2018 m. DAA 69 straipsnis.

154

(155)  Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnio 2 dalies b punktas.

155

(156)  2018 m. DAA 116 straipsnis.

156

(157)  Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinę ataskaitą ir finansines ataskaitas galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

157

(158)  Abiejų subjektų santykiai apibrėžti susitarime dėl valdymo. Pagrindinės pagalbą teikiančio Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamento pareigos: užtikrinti, kad informacijos komisaras būtų pakankamai finansuojamas ir turėtų pakankamai išteklių, atstovauti informacijos komisaro interesams parlamente ir kituose Vyriausybės departamentuose, užtikrinti patikimos nacionalinės duomenų apsaugos sistemos galiojimą ir teikti gaires bei paramą Informacijos komisaro biurui organizaciniais klausimais, pvz., susijusiais su nekilnojamuoju turtu, išperkamąja nuoma ir viešaisiais pirkimais (2018–2021 m. Susitarimas dėl valdymo; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

158

(159)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

159

(160)  Valstybės pareigūnų skyrimo valdymo kodeksas; galima rasti šiuo adresu: https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments.

160

(161)  2015–2016 m. Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamento sesijos Bendruomenių Rūmuose antroji ataskaita; galima rasti šiuo adresu: https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

161

(162)  Kreipimasis – tai parlamentui pateiktas prašymas, kuriuo siekiama informuoti monarchą apie parlamento nuomones konkrečiu klausimu.

162

(163)  2018 m. DAA 12 priedo 3 dalis.

163

(164)  2018 m. DAA 137 straipsnis.

164

(165)  2018 m. DAA 137 ir 138 straipsniuose nustatytos įvairios apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad nustatyti mokesčiai būtų tinkamo dydžio. Visų pirma, 2018 m. DAA 137 straipsnio 4 dalyje išdėstyta, į ką valstybės sekretorius privalo atsižvelgti priimdamas taisykles, kuriose nurodoma įvairių organizacijų mokėtina suma. 2018 m. DAA 138 straipsnio 1 dalyje ir 182 straipsnyje valstybės sekretoriui taip pat nustatytas teisinis reikalavimas konsultuotis su informacijos komisaru ir kitais asmenų, kuriems taisyklės gali daryti poveikį, atstovais ir taisykles priimti atsižvelgus į jų nuomones. Pagal 2018 m. DAA 138 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad informacijos komisaras nuolat tobulintų mokesčių taisykles, jis taip pat gali pateikti valstybės sekretoriui pasiūlymus dėl taisyklių pakeitimų. Galiausiai, išskyrus tuos atvejus, kai taisyklės priimamos siekiant atsižvelgti į padidėjusį mažmeninių kainų indeksą (tokiu atveju, joms bus taikoma neigiamos rezoliucijos procedūra), taisyklėms taikoma patvirtinamosios rezoliucijos procedūra ir jos negali būti priimtos tol, kol jų savo rezoliucija nepatvirtino kiekvieni parlamento rūmai.

165

(166)  Susitarime dėl valdymo paaiškinta, kad „valstybės sekretorius gali atlikti mokėjimus informacijos komisarui iš parlamento pagal 2018 m. DAA 12 priedo 9 dalį skirtų lėšų. Pasikonsultavęs su informacijos komisaru, Skaitmeninių, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų departamentas sumoka Informacijos komisaro biurui atitinkamas sumas (dotaciją pagalbos forma) informacijos komisaro administracinėms išlaidoms ir su įvairiomis konkrečiomis funkcijomis, įskaitant informacijos laisvę, susijusioms išlaidoms padengti“ (2018–2021 m. susitarimo dėl valdymo 1.12 dalis, žr. 158 išnašą).

166

(167)  2018 m. DAA 134 straipsnis.

167

(168)  2018 m. DAA 13 priedo 2 dalis.

168

(169)  2018 m. DAA 142 straipsnis (taikomi 2018 m. DAA 143 straipsnyje nustatyti apribojimai).

169

(170)  2018 m. DAA 146 straipsnis(taikomi 2018 m. DAA 147 straipsnyje nustatyti apribojimai).

170

(171)  2018 m. DAA 149–151 straipsniai (taikomi 2018 m. DAA 152 straipsnyje nustatyti apribojimai.

171

(172)  2018 m. DAA 155 straipsnis (taikomi 2018 m. DAA 156 straipsnyje nustatyti apribojimai).

172

(173)  Reguliavimo veiksmų politika; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

173

(174)  Informacijos komisaras pranešimą apie nuobaudą, visų pirma, gali pateikti tada, jeigu nevykdomos 2018 m. DAA 149 straipsnio 2, 3, 4 arba 5 dalyse nurodytos pareigos.

174

(175)  2018 m. DAA 157 straipsnis.

175

(176)  Informacijos komisaro 2018–2019 m. metinę ataskaitą ir finansines ataskaitas galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf.

176

(177)  Informacijos komisaro 2019–2020 m. metinė ataskaita (žr. 157 išnašą).

177

(178)  Duomenų bazė, kurioje registruojami žvalgybos duomenys, susiję su įtariamais gaujų nariais ir gaujų padarytų nusikaltimų aukomis.

178

(179)  2018 m. DAA 170 straipsnis.

179

(180)  2018 m. DAA 171 straipsnis.

180

(181)  2018 m. DAA 119 straipsnis.

181

(182)  2018 m. DAA 144 ir 148 straipsniai.

182

(183)  Kaip nurodyta susitarime dėl valdymo, metinėje ataskaitoje: i) pateikiama informacija apie visą informacijos komisaro kontroliuojamos organizacijos, jai pavaldžių įstaigų arba bendrų įmonių veiklą; ii) informacija pateikiama pagal Iždo finansinės informacijos teikimo vadovą; iii) pateikiamas vadovybės pareiškimas, kuriame nurodoma, kaip apskaitos pareigūnas per metus administravo ir valdė organizacijos išteklius ir kaip organizacijai sekasi valdyti su jos tikslų ir uždavinių įgyvendinimu susijusią riziką ir iv) aprašoma pagrindinė praėjusių finansinių metų veikla, pasiekti rezultatai ir pateikiama būsimų planų santrauka (2018–2021 m. susitarimo dėl valdymo 3.26 punktas, žr. 158 išnašą);

183

(184)  2018 m. DAA 117 straipsnis.

184

(185)  Kolegija privalo teikti rekomendacijas teisėjams ir juos mokyti. Ji taip pat nagrinėja duomenų subjektų skundus, susijusius su bendrosios kompetencijos teismų, specializuotų teismų ir fizinių asmenų, vykdančių teismines funkcijas, tvarkomais asmens duomenimis. Kolegija siekia suteikti priemones, kuriomis būtų galima išspręsti bet kurį skundą. Jeigu skundo pateikėjas nebuvo patenkintas kolegijos sprendimu ir pateikė papildomus įrodymus, kolegija gali nagrinėti jo skundą pakartotinai. Pati kolegija finansinių sankcijų neskiria, tačiau jeigu mano, kad buvo padarytas pakankamai šiurkštus 2018 m. DAA pažeidimas, ji gali perduoti bylą Teisėjų elgesio tyrimo biurui (angl. Judicial Conduct Investigation Office arba JCIO), kuris išnagrinės skundą. Jeigu skundas tenkinamas, sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis pareigūno atžvilgiu, priima lordas kancleris arba vyriausiasis teisėjas (arba vyresnysis teisėjas, kuris yra įgaliotas veikti jo vardu). Tai galėtų būti (pagal griežtumą): oficialus patarimas, oficialius įspėjimas ir papeikimas, ir galutinė priemonė – pašalinimas iš pareigų. Jeigu fizinis asmuo nepatenkintas tuo, kaip JCIO išnagrinėjo skundą, jis gali toliau skųstis Teisėjų skyrimo ir elgesio ombudsmenui (žr. https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Ombudsmenas turi įgaliojimus prašyti JCIO iš naujo ištirti skundą ir gali pasiūlyti sumokėti skundo pateikėjui kompensaciją, jeigu mano, kad dėl netinkamo administravimo jis patyrė žalą.

185

Judicial Conduct Investigation Office

(186)  Lordo vyriausiojo teisėjo ir vyriausiojo specializuotų teismų pirmininko pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

186

(187)  Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://judiciaryni.uk/data-privacy.

187

(188)  Škotijos bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų pareiškimą dėl privatumo galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

188

(189)  Už duomenų priežiūrą atsakingas teisėjas teikia teisėjams rekomendacijas ir tiria pažeidimus ir (arba) skundus, susijusius su teismų arba fizinių asmenų, kurie veikia turėdami teisminius įgaliojimus, tvarkomais asmens duomenimis.

189

(190)  Jeigu manoma, kad skundas arba pažeidimas yra rimtas, jis pagal Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą skundų nagrinėjimo praktikos kodeksą perduodamas toliau tirti teisminių skundų pareigūnui. Išnagrinėjus tokį skundą: tolesnių veiksmų apskritai gali būti nesiimama, gali būti duodamas patarimas arba skiriamas mentorius, įteikiamas neoficialus įspėjimas, oficialus įspėjimas, galutinis įspėjimas, nustatomi praktikos apribojimai arba byla perduodama specializuotam statutinių pareigūnų teismui. Šiaurės Airijos lordo vyriausiojo teisėjo paskelbtą skundų nagrinėjimo praktikos kodeksą galima rasti šiuo adresu: https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028%20Feb%2013%20%28Final%29%20updated%20with%20new%20comp..__1.pdf.

190

(191)  Bet kurį pagrįstą skundą tiria duomenų priežiūros teisėjas ir jis perduodamas lordui pirmininkui, kuris turi įgaliojimus pateikti patarimą, oficialų įspėjimą arba papeikimą, jei, jo manymu, tai yra būtina (lygiavertės taisyklės taikomos specializuoto teismo nariams ir jas galima rasti šiuo adresu: https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

191

(192)  2018 m. DAA 165 straipsnis.

192

(193)  2018 m. DAA 166 straipsnyje konkrečiai nurodyti šie atvejai: a) komisaras dėl skundo nesiima tinkamų veiksmų; b) komisaras nepateikia skundo pateikėjui informacijos apie skundo nagrinėjimo eigą arba rezultatą iki trijų mėnesių laikotarpio, kuris pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kurią komisaras gavo skundą, pabaigos arba c) komisaras per tą laikotarpį nebaigia nagrinėti skundo ir nepateikia skundo pateikėjui tokios informacijos dar per 3 mėnesius.

193

(194)  Specializuotas pirmosios instancijos teismas turi kompetenciją nagrinėti skundus dėl Vyriausybės reguliavimo įstaigų priimtų sprendimų. Jeigu sprendimą priėmė informacijos komisaras, kompetentinga kolegija yra Bendroji reguliavimo kolegija, kurios jurisdikcija galioja visoje Jungtinėje Karalystėje.

194

(195)  2018 m. DAA 166 straipsnis.

195

(196)  2018 m. DAA 161 ir 162 straipsniai.

196

(197)  Žr. 2016 m. sprendimą dėl Londono policijos Brown / Commissioner, kuriame teismas policijai iškeltoje byloje patenkino ieškovo prašymą dėl duomenų apsaugos. Teismas priėmė ieškovui palankų sprendimą ir patenkino jo ieškinius dėl 1998 m. DAA įtvirtintų pareigų pažeidimo, 1998 m. Žmogaus teisių akto pažeidimo (ir atitinkamos EŽTK 8 straipsnyje įtvirtintos teisės pažeidimo) ir su piktnaudžiavimu privačia informacija susijusio delikto (atsakovas galiausiai sutiko, kad pažeidė DAA ir EŽTK, todėl sprendime dėmesys daugiausia nagrinėta, kokią teisių gynimo priemonę tikslingiausia taikyti). Už padarytus pažeidimus teismas priteisė sumokėti ieškovui piniginę kompensaciją žalai atlyginti.

197

Brown / Commissioner,

(198)  1998 m. Žmogaus teisių akto 8 straipsnio 1 dalis.

198

(199)  2018 m. DAA 36 straipsnio 3 dalis.

199

(200)  2017 m. Skaitmeninės ekonomikos akto 56 straipsnis, galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/contents.

200

(201)  2017 m. Skaitmeninės ekonomikos akto 48 straipsnis.

201

(202)  2013 m. Nusikaltimų ir teismų akto 7 straipsnis; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents.

202

(203)  2007 m. Sunkių nusikaltimų akto 68 straipsnis; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2007/27/contents.

203

(204)  Dalijimosi informacija leistina profesinė praktika; galima rasti šiuo adresu: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information.

204

(205)  Pavyzdžiui, žr. Sprendimą M / the Chief Constable of Sussex Police [2019] EWHC 975 (Admin), kuriame aukštojo teismo buvo prašoma išnagrinėti dalijimąsi duomenimis tarp policijos ir Verslo partnerystės kovos su nusikalstamumu srityje organizacijos (angl. Business Crime Reduction Partnership arba BCRP), t. y. organizacijos, įgaliotos administruoti pranešimų apie draudimus schemas, pagal kurias asmenims draudžiama patekti šios organizacijos narių komercines patalpas. Teismas įvertino dalijimąsi duomenimis, kuris buvo vykdomas pagal susitarimą, kurio tikslas – apsaugoti visuomenę ir užkirsti kelią nusikaltimams, ir galiausiai padarė išvadą, kad dauguma dalijimosi duomenimis aspektų buvo teisėti, išskyrus aspektus, susijusius su tam tikra neskelbtina informacija, kuria dalijosi policija ir BCRP. Kitas pavyzdys – Sprendimas Cooper / NCA [2019] EWCA Civ 16, kuriame apeliacinis teismas pritarė policijos ir Sunkių organizuotų nusikaltimų agentūros (angl. Serious Organised Crime Agency arba SOCA), t. y. dabar NCA priklausančios teisėsaugos agentūros, dalijimuisi duomenimis.

205

M / the Chief Constable of Sussex Police

Business Crime Reduction Partnership

Cooper / NCA

Serious Organised Crime Agency

(206)  2018 m. DAA 36 straipsnio 4 dalis.

206

(207)  Komisijos įgyvendinimo sprendimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje, C(2021)4800.

207

(208)  2008 m. Kovos su terorizmu akto 19 straipsnis; galima rasti šiuo adresu: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

208

(209)  1994 m. Žvalgybos tarnybos akto (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents) 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „Vyriausioji žvalgybos tarnyba atsako už tos tarnybos veiksmingumą ir privalo užtikrinti: a) kad žvalgybos tarnyba negautų jokios kitos informacijos, išskyrus informaciją, kuri yra būtina jos funkcijoms tinkamai vykdyti, ir kad ji neatskleistų jokios informacijos, išskyrus tai, kas yra būtina i) siekiant to tikslo; ii) atsižvelgiant į nacionalinio saugumo interesus; iii) siekiant užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams arba juos atskleisti, arba iv) nagrinėjant bet kokią baudžiamąją bylą, ir b) kad žvalgybos tarnyba nesiimtų jokių veiksmų, kuriais būtų palaikomi kurios nors Jungtinės Karalystės politinės partijos interesai“, o 1989 m. Saugumo tarnybų akto (žr. https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents) 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „generalinis direktorius atsako už tarnybos veiksmingumą ir privalo užtikrinti a) kad tarnyba negautų jokios informacijos, išskyrus informaciją, kuri yra būtina jos funkcijoms tinkamai vykdyti, ir kad ji neatskleistų jokios informacijos, išskyrus tai, kas yra būtina siekiant užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams arba juos atskleisti [arba tai, kas būtina bet kurios baudžiamosios bylos nagrinėjimo tikslais] ir b) kad tarnyba nesiimtų jokių veiksmų, kuriais būtų palaikomi kurios nors politinės partijos interesai, ir c) tvarką, dėl kurios susitarta su Nacionalinės nusikaltimų agentūros generaliniu direktoriumi, kuria remiantis tarnybos veikla pagal šio akto 1 straipsnio 4 dalį būtų koordinuojama su policijos pajėgomis, Nacionaline nusikaltimų agentūra ir kitomis teisėsaugos tarnybomis“.

209

(210)  Apsaugos priemonės ir žvalgybos tarnybų įgaliojimų apribojimai yra reglamentuojami ir 2016 m. Tyrimo įgaliojimų aktu; šiuo aktu, Anglijos, Velso ir Šiaurės Airijos 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo aktu ir Škotijos 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo (Škotija) aktu sukurtas naudojimosi tokiais įgaliojimais teisinis pagrindas. Tačiau šie įgaliojimai tolesniam duomenų perdavimui nėra aktualūs, nes jie yra susiję su žvalgybos tarnybų teise tiesiogiai rinkti asmens duomenis. Dėl įgaliojimų, žvalgybos agentūroms suteiktų pagal Tyrimų įgaliojimų aktą, vertinimo žr. Komisijos įgyvendinimo sprendimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje, C(2021) 4800.

210

(211)  Kaip nurodyta 2018 m. DAA 86 straipsnio 6 dalyje, siekiant nustatyti, ar duomenys tvarkomi sąžiningai ir skaidriai, būtina atsižvelgti į jų gavimo metodą. Šiuo atžvilgiu sąžiningumo ir skaidrumo reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu duomenys gaunami iš asmens, kuris pagal įstatymą yra įgaliotas arba privalo juos teikti.

211

(212)  Pagal 2018 m. DAA 87 straipsnį duomenų tvarkymo tikslai turi būti konkretūs, aiškūs ir teisėti. Duomenų negalima tvarkyti su tikslais, kuriais jie buvo surinkti, nesuderinamu būdu. Pagal 87 straipsnio 3 dalį tolesnis suderinamas asmens duomenų tvarkymas gali būti leidžiamas tik tada, jeigu duomenų valdytojui pagal įstatymą leidžiama tvarkyti duomenis tuo tikslu ir jeigu duomenų tvarkymas kitu tikslu yra būtinas ir proporcingas. Duomenų tvarkymas turėtų būti laikomas suderinamu, jeigu duomenys tvarkomi archyvavimo tikslais viešojo intereso labui, mokslinių arba istorinių tyrimų arba statistiniais tikslais ir jei tokiam tvarkymui taikomos tinkamos apsaugos priemonės (2018 m. DAA 87 straipsnio 4 dalis).

212

(213)  Asmens duomenys turėtų būti tinkami, aktualūs ir nepertekliniai (2018 m. DAA 88 straipsnis).

213

(214)  Asmens duomenys turėtų būti tikslūs ir nauji (2018 m. DAA 89 straipsnis).

214

(215)  Asmens duomenys neturėtų būti saugomi ilgiau, nei to reikia (2018 m. DAA 90 straipsnis).

215

(216)  Pagal šeštąjį duomenų apsaugos principą duomenų tvarkymo metodai turi apimti tinkamas apsaugos nuo rizikos, kylančios dėl asmens duomenų tvarkymo, priemones. Rizika apima (tuo neapsiribojant) netyčinę arba neteisėtą prieigą prie asmens duomenų, jų sunaikinimą, praradimą, naudojimą, keitimą arba atskleidimą (2018 m. DAA 91 straipsnis). Pagal 107 straipsnį taip pat reikalaujama, kad 1) kiekvienas duomenų valdytojas įdiegtų tinkamas apsaugos priemones, proporcingas rizikai, kylančiai dėl asmens duomenų tvarkymo, ir 2) automatizuoto duomenų tvarkymo atveju kiekvienas duomenų valdytojas ir kiekvienas duomenų tvarkytojas įdiegtų rizikos vertinimu pagrįstas prevencines arba rizikos mažinimo priemones.

216

(217)  2018 m. DAA 86 straipsnio 2 dalies b punktas ir 10 priedas.

217

(218)  2018 m. DAA 4 dalies 3 skyrius, visų pirma teisė susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti ir ištrinti, teisė nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi ir būtų naudojami sprendimams automatizuotu būdu priimti, teisė įsikišti į automatizuotą sprendimų priėmimą ir teisė būti informuotam apie sprendimų priėmimą. Be to, duomenų valdytojas privalo suteikti duomenų subjektui informacijos apie jo asmens duomenų tvarkymą.

218

(219)  2018 m. DAA 103 straipsnis. Mirusio asmens duomenys nepatenka į 2018 m. DAA taikymo sritį.

219

(220)  2018 m. DAA 109 straipsnis. Asmens duomenis perduoti tarptautinėms organizacijoms arba į valstybes už Jungtinės Karalystės ribų yra įmanoma, jeigu duomenų perdavimas yra būtinas ir proporcingas duomenų valdytojui vykdant teisės aktuose nustatytas funkcijas arba kitais tam tikruose 1989 m. Saugumo tarnybų akto ir 1994 m. Žvalgybos tarnybų akto straipsniuose nustatytais tikslais.

220

(221)  Žr. Sprendimą Baker / Secretary of State for the Home Department [2001] UKIT NSA2 (toliau – Sprendimas Baker / Secretary of State).

221

Baker / Secretary of State for the Home Department

Baker / Secretary of State

(222)  Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinio saugumo duomenų apsaugos ir tyrimo įgaliojimų sistema“, p. 15–16, galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf. Taip pat žr. Sprendimą Baker / Secretary of State (žr. 220 išnašą), kuriame teismas panaikino vidaus reikalų sekretoriaus išduotą nacionalinį saugumo sertifikatą ir pritarė nacionalinio saugumo išimties taikymui, motyvuodamas tuo, kad nebuvo jokios priežasties numatyti bendrą pareigos atsakyti į prašymus leisti susipažinti su duomenimis išimtį ir kad leidimas taikyti tokią išimtį visomis aplinkybėmis, neatlikus kiekvieno atvejo analizės, viršija tai, kas būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

222

Baker / Secretary of State

(223)  Žr. informacijos komisaro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų susitarimo memorandumą, pagal kurį „informacijos komisaras, gavęs duomenų subjekto skundą, įsitikina, kad klausimas buvo išnagrinėtas teisingai ir, kai taikytina, kad bet kokia išimtis buvo taikoma tinkamai“ (Informacijos komisaro biuro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų susitarimo memorandumo 16 punktas; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf).

223

(224)  2018 m. DAA panaikinta galimybė sertifikatą išduoti pagal 1998 m. Duomenų apsaugos akto 28 straipsnio 2 dalį. Tačiau galimybė išduoti sertifikatus pagal „seną tvarką“ vis dar egzistuoja, nes taikant 1998 m. aktą iškilo istorinis iššūkis (žr. 2018 m. DAA 20 priedo 5 dalies 17 punktą). Vis dėlto tokia galimybė, panašu, taikoma itin retai, tik tam tikrais atvejais: pavyzdžiui, jei duomenų subjektas užginčija nacionalinio saugumo išimties taikymą, kai duomenis tvarko valdžios institucija, tą daranti pagal 1998 m. aktą. Pažymėtina, kad tokiais atvejais bus taikomas visas 1998 m. DAA 28 straipsnis, įskaitant galimybę duomenų subjektui užginčyti sertifikato galiojimą. Šiuo metu nacionalinio saugumo sertifikatai pagal 1998 m. DAA neišduodami.

224

(225)  Jungtinės Karalystės gairės dėl nacionalinio saugumo sertifikatų pagal 2018 m. duomenų apsaugos aktą; galima rasti šiuo adresu: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

225

(226)  Pagal 2018 m. DAA 130 skyrių informacijos komisaras gali nuspręsti neskelbti sertifikato teksto ar jo dalies, jei tai prieštarautų nacionalinio saugumo interesams, viešajam interesui arba galėtų kelti pavojų kurio nors asmens saugumui. Tačiau tokiais atvejais informacijos komisaras paskelbia, kad sertifikatas buvo išduotas.

226

(227)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 15 dalis, žr. 225 išnašą.

227

(228)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 5 dalis, žr. 225 išnašą.

228

(229)  2018 m. DAA 102 straipsnyje nustatyta, kad duomenų valdytojas turi gebėti įrodyti, kad laikėsi 2018 m. DAA. Tai reiškia, kad žvalgybos tarnyba turėtų įrodyti informacijos komisarui, kad, remdamasi išimtimi, ji atsižvelgė į konkrečias bylos aplinkybes. Informacijos komisaras taip pat skelbia nacionalinio saugumo sertifikatų registrą; galima rasti šiuo adresu: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

229

(230)  Aukštesnysis specializuotas teismas turi kompetenciją nagrinėti skundus dėl žemesnės instancijos administracinių specializuotų teismų priimtų sprendimų ir specialią kompetenciją nagrinėti tiesioginius skundus dėl tam tikrų Vyriausybės įstaigų sprendimų.

230

(231)  2018 m. DAA 111 straipsnio 3 dalis.

231

(232)  2018 m. DAA 111 straipsnio 5 dalis.

232

(233)  Sprendime Baker / Secretary of State (žr. 221 išnašą) specializuotas informacinis teismas panaikino vidaus reikalų sekretoriaus išduotą nacionalinį saugumo sertifikatą, motyvuodamas tuo, kad nebuvo jokios priežasties numatyti bendrą pareigos atsakyti į prašymus leisti susipažinti su duomenimis išimtį ir kad leidimas taikyti tokią išimtį visomis aplinkybėmis, neatlikus kiekvieno atvejo analizės, viršija tai, kas būtina ir proporcinga nacionaliniam saugumui užtikrinti.

233

Baker / Secretary of State

(234)  Jungtinės Karalystės gairių dėl nacionalinio saugumo sertifikatų 25 dalis, žr. 225 išnašą.

234

(235)  Tai apima: i) 4 dalyje nurodyti duomenų apsaugos principai, išskyrus duomenų tvarkymo teisėtumo reikalavimą pagal pirmąjį principą ir tai, kad duomenų tvarkymas turi atitikti vieną iš 9 ir 10 prieduose nustatytų sąlygų; ii) duomenų subjektų teisės ir iii) pareigos, susijusios su informacijos komisaro informavimu apie saugumo pažeidimus.

235

(236)  Kaip nurodyta Jungtinės Karalystės aiškinamajame dokumente, pagal informacijos kategorijas taikomos šios išimtys: i) informacijai apie Karališkųjų apdovanojimų ir titulų suteikimą; ii) advokato profesinės informacijos apsaugai; iii) informacijai apie konfidencialų darbą, mokymą ar švietimą ir iv) egzaminų darbams ir įvertinimams. Žala pagrįstos išimtys yra susijusios su: i) nusikaltimų prevencija arba išaiškinimu, nusikaltėlių sulaikymu ir baudžiamuoju persekiojimu; ii) parlamento narių neliečiamumu; iii) teismo procesais; iv) Karališkųjų ginkluotųjų pajėgų koviniu veiksmingumu; v) Jungtinės Karalystės ekonomine gerove; vi) derybomis su duomenų subjektu; vii) mokslinių, istorinių tyrimų arba statistiniais tikslais; viii) archyvavimu viešojo intereso labui. Diskusijoms dėl duomenų apsaugos tinkamumo skirto Jungtinės Karalystės aiškinamojo dokumento H skirsnis „Nacionalinis saugumas“, p. 13, žr. 222 išnašą.

236

(237)  2018 m. DAA 116 straipsnis.

237

(238)  Pagal kartu skaitomus 2018 m. DAA 149 straipsnio 2 dalį ir jo 155 straipsnį, vykdymo pranešimai ir pranešimai dėl nuobaudų gali būti teikiami duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui už 2018 m. DAA 4 dalies 2 skyriaus (duomenų tvarkymo principai), 2018 m. DAA 4 dalies nuostatų, pagal kurias duomenų subjektui suteikiamos jo teisės, 2018 m. DAA 108 straipsnyje nustatyto reikalavimo pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą komisarui ir 2018 m. DAA 109 straipsnyje nustatytų asmens duomenų perdavimo į trečiąsias valstybes, konvencijos nepasirašiusias valstybes ir tarptautines organizacijas principų pažeidimus. (Daugiau informacijos apie vykdymo pranešimus ir pranešimus dėl nuobaudų pateikta 102–103 konstatuojamosiose dalyse.)

238

(239)  Pagal 2018 m. DAA 147 straipsnio 6 dalį informacijos pareigūnas negali pateikti vertinimo pranešimo 2000 m. Informacijos laisvės akto 23 straipsnio 3 dalyje nurodytai įstaigai. Tai – Saugumo tarnyba (MI5), Slaptoji žvalgybos tarnyba (MI6) ir Vyriausybės komunikacijos biuras.

239

(240)  Nuostatos, kurioms gali būti taikomos išimtys: 108 straipsnis (komisaro informavimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą), 119 straipsnis (patikrinimas pagal tarptautinius įpareigojimus), 142–154 straipsniai ir 15 priedas (komisaro pranešimai ir įgaliojimai patekti į patalpas bei atlikti patikrinimą), 170–173 straipsniai (su asmens duomenimis susiję nusikaltimai). Taip pat, kalbant apie duomenų tvarkymą žvalgybos tarnybose, 13 priedo (kitos bendrosios Komisaro funkcijos) 1 punkto a ir g papunkčiai ir 2 punktas.

240

(241)  Žr., pvz., Sprendimą byloje Baker v Secretary of State for the Home Department (žr. 221 išnašą).

241

Baker v Secretary of State for the Home Department

(242)  Informacijos komisaro ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybų susitarimo memorandumas, žr. 231 išnašą.

242

(243)  Septyniais iš tų atvejų informacijos komisaras rekomendavo skundo pateikėjui aiškintis su duomenų valdytoju (taip turi būti daroma, kai asmuo kreipiasi į informacijos komisarą, tačiau prieš tai turėjo kreiptis į duomenų valdytoją), vienu iš tų atvejų informacijos komisaras pateikė duomenų valdytojui bendrą rekomendaciją (tokia rekomendacija teikiama, kai paaiškėja, kad duomenų valdytojas teisės aktų nepažeidė, tačiau informacijos komisarui pateikto skundo būtų buvę galima išvengti, jeigu duomenų valdytojo praktika būtų patobulinta), o likusiais 13 atvejų duomenų valdytojas jokių veiksmų imtis neprivalėjo (tokia išvada daroma, kai asmens pateikti skundai patenka į 2018 m. Duomenų apsaugos akto taikymo sritį, nes jie teikiami dėl asmens informacijos tvarkymo, tačiau, remiantis duomenų valdytojo pateikta informacija, nustatoma, kad teisės aktai pažeisti nebuvo).

243

(244)  Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, pagal Teisingumo ir saugumo aktą ŽSK kompetencijos sritis buvo išplėsta – į ją įtraukta platesnė žvalgybos sektoriaus, ne vien trijų tarnybų, priežiūra, numatyta galimybė peržiūrėti šių tarnybų anksčiau vykdytą veiklą nacionaliniams interesams svarbiose srityse.

244

(245)  2013 m. TSA 1 straipsnis. Ministrai nariais būti negali. ŽSK nariai savo pareigas eina Parlamento kadencijos, per kurią buvo paskirti, laikotarpiu. Jie gali būti pašalinti juos paskyrusių Parlamento rūmų rezoliucija, jeigu netenka parlamento nario statuso arba tampa ministrais. Narys taip pat gali atsistatydinti.

245

(246)  Komiteto ataskaitas ir pareiškimus galima rasti šiuo adresu: http://isc.independent.gov.uk/committee-reports. 2015 m. ŽSK parengė ataskaitą „Privatumas ir saugumas. Moderni ir skaidri teisinė bazė“ (žr. https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20150312_ISC_P%2BS%2BRpt%28web%29.pdf), kurioje išnagrinėjo teisės aktus, kuriais reglamentuojami žvalgybos agentūrų naudojami žvalgybos metodai, ir pateikė keletą rekomendacijų, kurios vėliau buvo apsvarstytos ir įtrauktos į Žvalgybos įgaliojimų bilį, vėliau tapusį įstatymu (2016 m. Tyrimo įgaliojimų aktas). Vyriausybės atsakymą dėl Privatumo ir saugumo ataskaitos galima rasti šiuo adresu: https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

246

(247)  2013 m. TSA 2 straipsnis.

247

(248)  Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandumas; galima rasti šiuo adresu: http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

248

(249)  Ministro pirmininko ir ŽSK susitarimo memorandumo 14 straipsnis, žr. 248 išnašą.

249

(250)  Valstybės sekretorius gali vetuoti informacijos atskleidimą dviem pagrindais: jeigu informacija yra neskelbtina ir jos ŽSK nereikėtų atskleisti dėl nacionalinio saugumo arba jeigu, valstybės sekretoriaus paprašius pateikti informaciją Bendruomenių rūmų atskirajam departamentų veiklos tikrinimo komitetui, dėl informacijos pobūdžio valstybės sekretorius padarytų išvadą (dėl įvairių priežasčių, ne vien dėl nacionalinio saugumo), kad jos tikslinga neatskleisti (2013 m. TSA 1 priedo 4 punkto 2 papunktis).

250

(251)  Jungtinės Karalystės aiškinamojo rašto H skyrius „Nacionalinis saugumas“, p. 43.

251

(252)  2018 m. DAA 94 straipsnio 11 dalis.

252

(253)  2018 m. DAA 99 straipsnio 4 dalis.

253

(254)  2018 m. DAA 169 straipsnis, pagal kurį „asmuo, kuris patyrė žalą dėl duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimų nesilaikymo“ gali teikti ieškinį.

254

(255)  2018 m. DAA 169 straipsnio 5 dalis.

255

(256)  Žr. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnio 2 dalies b punktą.

256

(257)  Pagal 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 3 priedą nariai privalo turėti nurodytos teisminio darbo patirties ir juos turi būti galima paskirti naujai kadencijai.

257

(258)  2000 m. RIPA 3 priedo 1 dalies 5 punktas.

258

(259)  Dėl sąvokos „kreipimasis“ žr. 183 išnašą.

259

(260)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnio 4 dalis.

260

(261)  Tokios aplinkybės – tai valdžios institucijų veiksmai pagal įgaliojimus (pvz., pagal orderį, leidimą ir (arba) pranešimą dėl pranešimų perėmimo ir pan.) arba aplinkybės (nepriklausomai nuo to, ar įgaliojimas yra, ar jo nėra), kuriomis taip elgtis nebūtų buvę tinkama neturint įgaliojimo arba bent neapsvarsčius, ar tokio įgaliojimo nereikėtų gauti. Jeigu tam tikrus veiksmus leido Teismų komisaras, yra laikoma, kad veiksmai vykdyti ginčytinomis aplinkybėmis (2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 (7ZA) straipsnis), o kiti veiksmai, kurie įvykdomi be teisėjo pareigas vykdančio asmens leidimo, nėra laikomi vykdytais ginčytinomis aplinkybėmis (2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 65 straipsnio 7 ir 8 dalys).

261

(262)  Kaip paaiškino Jungtinės Karalystės institucijos, kadangi skundo pateikimo riba yra žema, specializuotas teismas neretai nustato, kad valdžios institucijos skundo nė nenagrinėjo. Naujausioje Tyrimo įgaliojimų teismo statistikos ataskaitoje nurodyta, kad 2016 m. Teismas gavo 209 skundus, iš kurių 52 % buvo pripažinti nerimtais arba nepagrįstais, dėl 25 % padaryta išvada, kad „sprendimas negalimas“. Jungtinės Karalystės institucijos paaiškino, jog tai reiškia, kad skundo pateikėjo atžvilgiu jokia slapta veikla nebuvo vykdoma arba jokiais įgaliojimais nebuvo naudojamasi arba kad slaptos veiklos metodai buvo naudojami, tačiau ta veikla buvo teisėta. Dar 11 % atvejų konstatuota, kad skundas nepriklauso teismo jurisdikcijai, skundas buvo atsiimtas arba negaliojantis, 5 % atvejų skundas atmestas dėl senaties, o 7 % atvejų priimtas sprendimas skundo pateikėjo naudai. Tyrimo įgaliojimų teismo 2016 m. statistikos ataskaita; galima rasti šiuo adresu: https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf.

262

(263)  Žr. Sprendimą Human Rights Watch / Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. Šioje byloje Tyrimo įgaliojimų teismas, remdamasis su EŽTK susijusia teismų praktika, konstatavo, kad tinkamas kriterijus, kalbant apie įsitikinimą, kad koks nors žvalgybos tarnybos arba jos vardu vykdytas elgesys, patenkantis į 2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 68 straipsnio 5 dalies taikymo sritį, pasireiškė, yra tai, ar tokiam įsitikinimui yra pagrindo, įskaitant tai, kad asmuo gali tvirtinti, jog yra smurto auka vien dėl to, kad slaptos priemonės egzistuoja arba kad teisės aktuose yra leidžiama taikyti slaptas priemones, tik tada, jeigu gali įrodyti, kad dėl jo asmeninės padėties jis patiria riziką, kad tokios priemonės jam gali būti taikomos (žr. Sprendimo Human Rights Watch / Secretary of State 41 punktą).

263

Human Rights Watch / Secretary of State

Human Rights Watch / Secretary of State

(264)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 3 dalis.

264

(265)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 67 straipsnio 2 dalis.

265

(266)  2000 m. Tyrimo įgaliojimų reguliavimo akto 68 straipsnio 4 dalis.

266

(267)  Pavyzdžiui, gali būti nurodyta sunaikinti visus valdžios institucijos apie bet kurį asmenį turimos informacijos įrašus.

267

(268)  Aukštojo teisingumo teismo sprendimo Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), 170 punktas.

268

Liberty

(269)  1998 m. Žmogaus teisių akto 8 straipsnio 1 dalis.

269

(270)  Sprendimo Schrems 65 punktas.

270

Schrems

(271)  Nuomonė 15/2021 dėl Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimo pagal Direktyvą (ES) 2016/680 dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Jungtinėje Karalystėje projekto, kurią galima rasti adresu https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-led/opinion-152021-regarding-european-commission-draft_en.

271

(272)  
  2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1745 dėl Šengeno acquis nuostatų duomenų apsaugos srityje taikymo ir dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų laikino taikymo Airijoje (OL L 393, 2020 11 23, p. 3).

272

acquis

acquis

(273)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

273

(274)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

274

(275)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

275

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/108

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1774

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493, kuriuo Vengrijai leidžiama nustatyti specialiąją priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dales pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1493 (2) Vengrijai leista iki 2021 m. gruodžio 31 d. taikyti specialiąją priemonę, pagal kurią, viena vertus, teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (toliau – PVM) už išlaidas, susijusias su lengvaisiais automobiliais, naudojamais ne vien verslo reikmėms, apribojama iki 50 % nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kita vertus, nėra laikoma, kad lengvojo automobilio, įtraukto į apmokestinamojo asmens veiklai skirtą turtą, naudojimas ne verslo reikmėms yra paslaugų teikimas už atlygį, kai tam automobiliui taikomas apribojimas, leidžiamas pagal to įgyvendinimo sprendimo 1 straipsnį, nukrypstant nuo tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punkto (toliau – specialioji priemonė); |
| --- | --- |

(1)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1493 (2) Vengrijai leista iki 2021 m. gruodžio 31 d. taikyti specialiąją priemonę, pagal kurią, viena vertus, teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (toliau – PVM) už išlaidas, susijusias su lengvaisiais automobiliais, naudojamais ne vien verslo reikmėms, apribojama iki 50 % nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kita vertus, nėra laikoma, kad lengvojo automobilio, įtraukto į apmokestinamojo asmens veiklai skirtą turtą, naudojimas ne verslo reikmėms yra paslaugų teikimas už atlygį, kai tam automobiliui taikomas apribojimas, leidžiamas pagal to įgyvendinimo sprendimo 1 straipsnį, nukrypstant nuo tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punkto (toliau – specialioji priemonė);

| (2) | raštu (jį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 25 d.) Vengrija prašė leidimo ir toliau taikyti specialiąją priemonę (toliau – prašymas pratęsti priemonės taikymą); |
| --- | --- |

(2)

raštu (jį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 25 d.) Vengrija prašė leidimo ir toliau taikyti specialiąją priemonę (toliau – prašymas pratęsti priemonės taikymą);

| (3) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais prašymą pratęsti priemonės taikymą perdavė kitoms valstybėms narėms. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui pratęsti priemonės taikymą įvertinti; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais prašymą pratęsti priemonės taikymą perdavė kitoms valstybėms narėms. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui pratęsti priemonės taikymą įvertinti;

| (4) | pagal Įgyvendinimo sprendimo 2018/1493 5 straipsnį Vengrija kartu su prašymu pratęsti priemonės taikymą pateikė ataskaitą, kurioje pateikta PVM atskaitai nustatytos procentinės dalies peržiūra. Remdamasi šiuo metu turima informacija, t. y. mokesčių audito patirtimi ir statistiniais duomenimis, susijusiais su lengvųjų automobilių naudojimu asmeninėms reikmėms, Vengrija savo prašyme pratęsti priemonės taikymą patvirtina, kad 50 % riba vis dar pagrįsta ir tebėra tinkama. Be to, supaprastinus PVM surinkimą specialioji priemonė buvo veiksminga sumažinant administracinę naštą įmonėms ir mokesčių administratoriams. Tuo pat metu ja užkertamas kelias mokesčiams slėpti neteisingai tvarkant apskaitą. Vengrijai turėtų būti leidžiama toliau taikyti specialiąją priemonę; |
| --- | --- |

(4)

pagal Įgyvendinimo sprendimo 2018/1493 5 straipsnį Vengrija kartu su prašymu pratęsti priemonės taikymą pateikė ataskaitą, kurioje pateikta PVM atskaitai nustatytos procentinės dalies peržiūra. Remdamasi šiuo metu turima informacija, t. y. mokesčių audito patirtimi ir statistiniais duomenimis, susijusiais su lengvųjų automobilių naudojimu asmeninėms reikmėms, Vengrija savo prašyme pratęsti priemonės taikymą patvirtina, kad 50 % riba vis dar pagrįsta ir tebėra tinkama. Be to, supaprastinus PVM surinkimą specialioji priemonė buvo veiksminga sumažinant administracinę naštą įmonėms ir mokesčių administratoriams. Tuo pat metu ja užkertamas kelias mokesčiams slėpti neteisingai tvarkant apskaitą. Vengrijai turėtų būti leidžiama toliau taikyti specialiąją priemonę;

| (5) | ši specialioji priemonė turėtų būti taikoma ribotą laikotarpį, kad būtų galima įvertinti jos veiksmingumą ir tinkamą procentinę dalį. Todėl Vengrijai turėtų būti leista toliau taikyti šią specialiąją priemonę ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(5)

ši specialioji priemonė turėtų būti taikoma ribotą laikotarpį, kad būtų galima įvertinti jos veiksmingumą ir tinkamą procentinę dalį. Todėl Vengrijai turėtų būti leista toliau taikyti šią specialiąją priemonę ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (6) | jeigu Vengrija mano, kad leidimą būtina toliau taikyti po 2024 m., ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų Komisijai pateikti ataskaitą, kurioje būtų pateikta taikomos procentinės dalies peržiūra kartu su prašymu pratęsti leidimo galiojimą; |
| --- | --- |

(6)

jeigu Vengrija mano, kad leidimą būtina toliau taikyti po 2024 m., ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų Komisijai pateikti ataskaitą, kurioje būtų pateikta taikomos procentinės dalies peržiūra kartu su prašymu pratęsti leidimo galiojimą;

| (7) | specialioji priemonė turės tik nedidelį poveikį bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM; |
| --- | --- |

(7)

specialioji priemonė turės tik nedidelį poveikį bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM;

| (8) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(8)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2018/1493 5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.

Visi prašymai pratęsti šiame sprendime numatyto leidimo galiojimą kartu su ataskaita, kurioje peržiūrima 1 straipsnyje nustatyta procentinė dalis, Komisijai pateikiami ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vengrijai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. spalio 2 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1493, kuriuo Vengrijai leidžiama nustatyti specialiąją priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių (OL L 252, 2018 10 8, p. 44).

2

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/110

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1775

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789, kuriuo Vengrijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai privalo sumokėti apmokestinamas prekes tiekiantis ar apmokestinamas paslaugas teikiantis apmokestinamasis asmuo; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai privalo sumokėti apmokestinamas prekes tiekiantis ar apmokestinamas paslaugas teikiantis apmokestinamasis asmuo;

| (2) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/789 (2) Vengrijai buvo leista nustatyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio, kiek tai susiję su asmeniu, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, kai tam tikras tiekimo operacijas vykdo apmokestinamasis asmuo, kuriam taikoma likvidavimo ar bet kokia kita procedūra, kuria teisiškai konstatuojamas jo nemokumas (toliau – speciali priemonė); |
| --- | --- |

(2)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/789 (2) Vengrijai buvo leista nustatyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio, kiek tai susiję su asmeniu, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, kai tam tikras tiekimo operacijas vykdo apmokestinamasis asmuo, kuriam taikoma likvidavimo ar bet kokia kita procedūra, kuria teisiškai konstatuojamas jo nemokumas (toliau – speciali priemonė);

| (3) | raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 18 d., Vengrija pateikė Komisijai prašymą pratęsti leidimą taikyti specialią priemonę iki 2026 m. gruodžio 31 d. (toliau – prašymas). Kartu su prašymu Vengrija pateikė ataskaitą, į kurią įtraukta specialios priemonės peržiūra; |
| --- | --- |

(3)

raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 18 d., Vengrija pateikė Komisijai prašymą pratęsti leidimą taikyti specialią priemonę iki 2026 m. gruodžio 31 d. (toliau – prašymas). Kartu su prašymu Vengrija pateikė ataskaitą, į kurią įtraukta specialios priemonės peržiūra;

| (4) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipą, 2021 m. balandžio 7 d. raštais Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Vengrijos prašymą. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(4)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipą, 2021 m. balandžio 7 d. raštais Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Vengrijos prašymą. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Vengrijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

| (5) | Vengrija teigia, kad dažnai apmokestinamieji asmenys, kuriems taikoma likvidavimo procedūra ar yra iškelta nemokumo byla, nesumoka mokesčių administratoriui mokėtino PVM. Tačiau pirkėjas, kuris yra teisę į atskaitą turintis apmokestinamasis asmuo, vis dar gali atskaityti mokėtiną PVM, o tai turi neigiamą poveikį biudžetui ir taip yra finansuojamas likvidavimas. Vengrija taip pat užregistravo sukčiavimo atvejų, kai likviduojamos įmonės išrašė fiktyvias sąskaitas faktūras veikiančioms įmonėms ir taip labai sumažino jų mokėtiną mokestį be jokios garantijos, kad sąskaitą išrašęs asmuo sumokės mokėtiną PVM; |
| --- | --- |

(5)

Vengrija teigia, kad dažnai apmokestinamieji asmenys, kuriems taikoma likvidavimo procedūra ar yra iškelta nemokumo byla, nesumoka mokesčių administratoriui mokėtino PVM. Tačiau pirkėjas, kuris yra teisę į atskaitą turintis apmokestinamasis asmuo, vis dar gali atskaityti mokėtiną PVM, o tai turi neigiamą poveikį biudžetui ir taip yra finansuojamas likvidavimas. Vengrija taip pat užregistravo sukčiavimo atvejų, kai likviduojamos įmonės išrašė fiktyvias sąskaitas faktūras veikiančioms įmonėms ir taip labai sumažino jų mokėtiną mokestį be jokios garantijos, kad sąskaitą išrašęs asmuo sumokės mokėtiną PVM;

| (6) | Direktyvos 2006/112/EB 199 straipsnio 1 dalies g punktas, valstybėms narėms suteikia galimybę numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamas nekilnojamasis turtas, kurį skolininkas perleidžia priverstinio pardavimo tvarka (toliau – atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas). Specialia priemone Vengrijai leidžiama išplėsti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo taikymą kitam apmokestinamųjų asmenų, kuriems iškelta bankroto byla, vykdomam tiekimui, būtent ilgalaikio turto tiekimui ir kitų prekių tiekimui bei paslaugų teikimui, kai jų atviros rinkos kaina yra didesnė nei 100 000 HUF; |
| --- | --- |

(6)

Direktyvos 2006/112/EB 199 straipsnio 1 dalies g punktas, valstybėms narėms suteikia galimybę numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamas nekilnojamasis turtas, kurį skolininkas perleidžia priverstinio pardavimo tvarka (toliau – atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas). Specialia priemone Vengrijai leidžiama išplėsti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo taikymą kitam apmokestinamųjų asmenų, kuriems iškelta bankroto byla, vykdomam tiekimui, būtent ilgalaikio turto tiekimui ir kitų prekių tiekimui bei paslaugų teikimui, kai jų atviros rinkos kaina yra didesnė nei 100 000 HUF;

| (7) | remiantis Vengrijos pateikta informacija, šių tipų sandoriams taikant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą buvo veiksmingai supaprastintas mokesčių surinkimas ir išvengta mokesčių slėpimo. Įgyvendinant specialią priemonę buvo sumažinti valstybės pajamų nuostoliai ir gauta papildomų biudžeto pajamų. Be to, dėl COVID-19 pandemijos ekonominio poveikio artimiausiu metu gali smarkiai padaugėti likviduojamų įmonių, todėl reikia pratęsti specialios priemonės taikymo laikotarpį; |
| --- | --- |

(7)

remiantis Vengrijos pateikta informacija, šių tipų sandoriams taikant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą buvo veiksmingai supaprastintas mokesčių surinkimas ir išvengta mokesčių slėpimo. Įgyvendinant specialią priemonę buvo sumažinti valstybės pajamų nuostoliai ir gauta papildomų biudžeto pajamų. Be to, dėl COVID-19 pandemijos ekonominio poveikio artimiausiu metu gali smarkiai padaugėti likviduojamų įmonių, todėl reikia pratęsti specialios priemonės taikymo laikotarpį;

| (8) | prašoma nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma ribotą laiką, tačiau iki specialios priemonės galiojimo pabaigos mokesčių administratoriui suteikti laiko imtis kitų įprastinių priemonių problemai spręsti ir sumažinti valstybės biudžeto nuostolius, visų pirma tuos nuostolius, kurie susiję su sukčiavimu, todėl paskesnis specialios priemonės galiojimo laikotarpio pratęsimas yra perteklinis. Nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią galima taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą, leidžiama taikyti tik konkrečiose srityse, kuriose sukčiaujama, ir ji yra kraštutinė priemonė. Todėl leidimas turėtų būti pratęstas tik iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(8)

prašoma nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma ribotą laiką, tačiau iki specialios priemonės galiojimo pabaigos mokesčių administratoriui suteikti laiko imtis kitų įprastinių priemonių problemai spręsti ir sumažinti valstybės biudžeto nuostolius, visų pirma tuos nuostolius, kurie susiję su sukčiavimu, todėl paskesnis specialios priemonės galiojimo laikotarpio pratęsimas yra perteklinis. Nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią galima taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą, leidžiama taikyti tik konkrečiose srityse, kuriose sukčiaujama, ir ji yra kraštutinė priemonė. Todėl leidimas turėtų būti pratęstas tik iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (9) | speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM; |
| --- | --- |

(9)

speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM;

| (10) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(10)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2018/789 2 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.
  “

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vengrijai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. gegužės 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/789, kuriuo Vengrijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio (OL L 134, 2018 5 31, p. 10).

2

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/112

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1776

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio nuostatų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsniuose reglamentuojama apmokestinamųjų asmenų teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už jų apmokestinamiesiems sandoriams patiektas prekes ir suteiktas paslaugas. Vokietijos Federacinei Respublikai (toliau – Vokietija) buvo leista nustatyti nukrypti leidžiančią priemonę, kuria siekiama nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsniuose reglamentuojama apmokestinamųjų asmenų teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už jų apmokestinamiesiems sandoriams patiektas prekes ir suteiktas paslaugas. Vokietijos Federacinei Respublikai (toliau – Vokietija) buvo leista nustatyti nukrypti leidžiančią priemonę, kuria siekiama nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai;

| (2) | iš pradžių Tarybos sprendimu 2000/186/EB (2) Vokietijai buvo leista nustatyti ir iki 2002 m. gruodžio 31 d. taikyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Tarybos direktyvos 77/388/EEB (3) 6 ir 17 straipsnių; Tarybos sprendimu 2003/354/EB (4) Vokietijai buvo leista iki 2004 m. birželio 30 d. taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 77/388/EEB 17 straipsnio; Tarybos sprendimu 2004/817/EB (5) to leidimo galiojimas buvo pratęstas iki 2009 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

iš pradžių Tarybos sprendimu 2000/186/EB (2) Vokietijai buvo leista nustatyti ir iki 2002 m. gruodžio 31 d. taikyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Tarybos direktyvos 77/388/EEB (3) 6 ir 17 straipsnių; Tarybos sprendimu 2003/354/EB (4) Vokietijai buvo leista iki 2004 m. birželio 30 d. taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 77/388/EEB 17 straipsnio; Tarybos sprendimu 2004/817/EB (5) to leidimo galiojimas buvo pratęstas iki 2009 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | Tarybos sprendimu 2009/791/EB (6) Vokietijai buvo leista toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnio. Po kelių pratęsimų šis leidimas nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos sprendimu 2009/791/EB (6) Vokietijai buvo leista toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnio. Po kelių pratęsimų šis leidimas nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.;

| (4) | 168a straipsnis į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktas Tarybos direktyva 2009/162/ES (7), siekiant, kad būtų atskaitoma tik už tą faktinio naudojimo dalį, kuri susijusi su verslo tikslais, ir taip veiksmingiau taikyti principą, pagal kurį atskaita galima tik tada, kai atitinkamos prekės ir paslaugos naudojamos apmokestinamojo asmens verslo tikslais. Sprendimo 2009/791/EB 1 straipsnis buvo iš dalies pakeistas siekiant įtraukti nuorodą į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį. Todėl Sprendimo 2009/791/EB pavadinime taip pat turi būti nuoroda į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį; |
| --- | --- |

(4)

168a straipsnis į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktas Tarybos direktyva 2009/162/ES (7), siekiant, kad būtų atskaitoma tik už tą faktinio naudojimo dalį, kuri susijusi su verslo tikslais, ir taip veiksmingiau taikyti principą, pagal kurį atskaita galima tik tada, kai atitinkamos prekės ir paslaugos naudojamos apmokestinamojo asmens verslo tikslais. Sprendimo 2009/791/EB 1 straipsnis buvo iš dalies pakeistas siekiant įtraukti nuorodą į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį. Todėl Sprendimo 2009/791/EB pavadinime taip pat turi būti nuoroda į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį;

| (5) | raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 19 d., Vokietija pateikė prašymą Komisijai pratęsti leidimą toliau taikyti priemonę (toliau – prašymas), kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kad galėtų visiškai nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kurios apmokestinamojo asmens yra daugiau nei 90 % naudojamos asmeniniams arba ne verslo tikslams, įskaitant neekonominę veiklą (toliau – speciali priemonė). Prie prašymo buvo pridėta specialios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, taikomos teisei į PVM atskaitą, peržiūra, kaip reikalaujama Sprendimo 2009/791/EB 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

(5)

raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. vasario 19 d., Vokietija pateikė prašymą Komisijai pratęsti leidimą toliau taikyti priemonę (toliau – prašymas), kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kad galėtų visiškai nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kurios apmokestinamojo asmens yra daugiau nei 90 % naudojamos asmeniniams arba ne verslo tikslams, įskaitant neekonominę veiklą (toliau – speciali priemonė). Prie prašymo buvo pridėta specialios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, taikomos teisei į PVM atskaitą, peržiūra, kaip reikalaujama Sprendimo 2009/791/EB 2 straipsnyje;

| (6) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, Komisija 2021 m. kovo 17 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms. 2021 m. kovo 18 d. raštu Komisija pranešė Vokietijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(6)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, Komisija 2021 m. kovo 17 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms. 2021 m. kovo 18 d. raštu Komisija pranešė Vokietijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti;

| (7) | Vokietijos teigimu, speciali priemonė pasitvirtino esanti labai veiksminga siekiant supaprastinti PVM surinkimą ir užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui. Specialia priemone sumažinama įmonėms ir mokesčių administratoriui tenkanti administracinė našta, nes nereikia stebėti, kaip vėliau naudojamos prekės ir paslaugos, kurias įsigyjant nesuteikta teisė į atskaitą. Todėl Vokietijai turėtų būti leista toliau taikyti specialią priemonę dar vieną ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(7)

Vokietijos teigimu, speciali priemonė pasitvirtino esanti labai veiksminga siekiant supaprastinti PVM surinkimą ir užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui. Specialia priemone sumažinama įmonėms ir mokesčių administratoriui tenkanti administracinė našta, nes nereikia stebėti, kaip vėliau naudojamos prekės ir paslaugos, kurias įsigyjant nesuteikta teisė į atskaitą. Todėl Vokietijai turėtų būti leista toliau taikyti specialią priemonę dar vieną ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (8) | jeigu Vokietija mano, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2024 m., iki 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai prašymą leisti toliau taikyti specialią priemonę kartu su jos taikymo ataskaita, į kurią turėtų būti įtraukta taikomos padalijimo normos peržiūra; |
| --- | --- |

(8)

jeigu Vokietija mano, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2024 m., iki 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai prašymą leisti toliau taikyti specialią priemonę kartu su jos taikymo ataskaita, į kurią turėtų būti įtraukta taikomos padalijimo normos peržiūra;

| (9) | speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM; |
| --- | --- |

(9)

speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM;

| (10) | todėl Sprendimas 2009/791/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(10)

todėl Sprendimas 2009/791/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2009/791/EB iš dalies keičiamas taip:

| (1) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „
  2009 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 ir 168a straipsnių nuostatų“; |
| --- | --- |

(1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„
  2009 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 ir 168a straipsnių nuostatų“;

| (2) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:

  „2 straipsnis
  Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.
  Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos nukrypti leidžiančios priemonės taikymo laikotarpį Komisijai pateikiamas iki 2024 m. kovo 31 d.
  Kartu su tokiu prašymu pateikiama šios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, kuri remiantis šiuo sprendimu taikoma teisei į PVM atskaitą, peržiūra.“ |
| --- | --- |

(2)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.

Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos nukrypti leidžiančios priemonės taikymo laikotarpį Komisijai pateikiamas iki 2024 m. kovo 31 d.

Kartu su tokiu prašymu pateikiama šios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, kuri remiantis šiuo sprendimu taikoma teisei į PVM atskaitą, peržiūra.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2000 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2000/186/EB, kuriuo Vokietijos Federacinei Respublikai leidžiama taikyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas 6 ir 17 straipsnių (OL L 59, 2000 3 4, p. 12).

2

(3)  
  1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13, p. 1).

3

(4)  
  2003 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimas 2003/354/EB, kuriuo Vokietijai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio (OL L 123, 2003 5 17, p. 47).

4

(5)  
  2004 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas 2004/817/EB, leidžiantis Vokietijai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo šeštosios Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 17 straipsnio (OL L 357, 2004 12 2, p. 33).

5

(6)  
  2009 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/791/EB, leidžiantis Vokietijos Federacinei Respublikai toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio nuostatų (OL L 283, 2009 10 30, p. 55).

6

(7)  
  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 2009/162/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos įvairias nuostatas (OL L 10, 2010 1 15, p. 14).

7

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/115

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1777

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo Italijai leidžiama taikyti sumažintus mokesčių tarifus į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai, tiekiamai į tą savivaldybę

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (1), ypač į jos 19 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2020 m. rugpjūčio 7 d. raštu Italijos valdžios institucijos paprašė leisti pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį 2021 m. sausio 1 d. – 2026 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu taikyti sumažintus mokesčių tarifus, taikomus į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai. 2021 m. sausio 19 d. Italija pateikė prašymą pagrindžiančios papildomos informacijos ir paaiškinimus; |
| --- | --- |

(1)

2020 m. rugpjūčio 7 d. raštu Italijos valdžios institucijos paprašė leisti pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį 2021 m. sausio 1 d. – 2026 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu taikyti sumažintus mokesčių tarifus, taikomus į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai. 2021 m. sausio 19 d. Italija pateikė prašymą pagrindžiančios papildomos informacijos ir paaiškinimus;

| (2) | Kampjone d’Italija savivaldybė – labai mažas ir nedaug gyventojų turintis Italijos eksklavas Šveicarijoje. Vietovė kalnuota, o tai riboja miestų plėtrą, pramoninę veiklą ir bendrą prieigą. Dėl savo geografinės padėties, nepakankamos prieigos prie gamtinių dujų tinklo ir nepalankių klimato sąlygų energinių produktų tiekimo į Kampjone d’Italija sąnaudos yra didelės, nepriklausomai nuo to, ar jie tiekiami iš Šveicarijos, ar iš Italijos. Be to, 2020 m. sausio 1 d. Kampjone d’Italija tapo Sąjungos muitų teritorijos dalimi, todėl išaugo namų ūkių ir įmonių energijos sąnaudos. Be to, Kampjone d’Italija patiria rimtą ekonomikos krizę, kurią paaštrino COVID-19 pandemija; |
| --- | --- |

(2)

Kampjone d’Italija savivaldybė – labai mažas ir nedaug gyventojų turintis Italijos eksklavas Šveicarijoje. Vietovė kalnuota, o tai riboja miestų plėtrą, pramoninę veiklą ir bendrą prieigą. Dėl savo geografinės padėties, nepakankamos prieigos prie gamtinių dujų tinklo ir nepalankių klimato sąlygų energinių produktų tiekimo į Kampjone d’Italija sąnaudos yra didelės, nepriklausomai nuo to, ar jie tiekiami iš Šveicarijos, ar iš Italijos. Be to, 2020 m. sausio 1 d. Kampjone d’Italija tapo Sąjungos muitų teritorijos dalimi, todėl išaugo namų ūkių ir įmonių energijos sąnaudos. Be to, Kampjone d’Italija patiria rimtą ekonomikos krizę, kurią paaštrino COVID-19 pandemija;

| (3) | siekiant sumažinti dideles energijos sąnaudas Kampjone d’Italija, turėtų būti sumažinti mokesčių tarifai tam tikriems energiniams produktams; |
| --- | --- |

(3)

siekiant sumažinti dideles energijos sąnaudas Kampjone d’Italija, turėtų būti sumažinti mokesčių tarifai tam tikriems energiniams produktams;

| (4) | Komisija apsvarstė prašomą priemonę ir nustatė, kad ji neiškreipia konkurencijos, netrukdo tinkamai veikti vidaus rinkai ir negali būti laikoma nesuderinama su ES aplinkos, energetikos ir transporto politika. Sumažintas mokesčių tarifas, taikomas gazoliui, ir elektros energijai ir toliau būtų lygus arba didesnis už Direktyvoje 2003/96/EB nustatytus minimalius apmokestinimo lygius ir iš dalies kompensuotų padidėjusias energijos sąnaudas Kampjone d’Italijos savivaldybėje. Mokesčio sumažinimas nėra sumuojamas su kokiu nors kitu mokesčių sumažinimu; |
| --- | --- |

(4)

Komisija apsvarstė prašomą priemonę ir nustatė, kad ji neiškreipia konkurencijos, netrukdo tinkamai veikti vidaus rinkai ir negali būti laikoma nesuderinama su ES aplinkos, energetikos ir transporto politika. Sumažintas mokesčių tarifas, taikomas gazoliui, ir elektros energijai ir toliau būtų lygus arba didesnis už Direktyvoje 2003/96/EB nustatytus minimalius apmokestinimo lygius ir iš dalies kompensuotų padidėjusias energijos sąnaudas Kampjone d’Italijos savivaldybėje. Mokesčio sumažinimas nėra sumuojamas su kokiu nors kitu mokesčių sumažinimu;

| (5) | todėl Italijai turėtų būti leista Kampjone d’Italijos savivaldybėje gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai taikyti sumažintus mokesčių tarifus; |
| --- | --- |

(5)

todėl Italijai turėtų būti leista Kampjone d’Italijos savivaldybėje gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai taikyti sumažintus mokesčių tarifus;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti nukrypti leidžiančios priemonės tikslai, visų pirma tikslai išvengti esamų Kampjone d’Italijos ekonominių, socialinių ir geopolitinių aplinkybių trikdomojo poveikio ir užtikrinti vienodas sąlygas sumažinant dideles išlaidas energijai, tikslinga, kad šis sprendimas būtų taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. Numatant, kad nukrypti leidžianti priemonė bus taikoma nuo ankstesnės nei įsigaliojimo datos, atsižvelgiama į teisėtus rinkos operatorių ir pavienių asmenų lūkesčius, nes nukrypti leidžianti priemonė nepažeidžia jų teisių ir pareigų; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti nukrypti leidžiančios priemonės tikslai, visų pirma tikslai išvengti esamų Kampjone d’Italijos ekonominių, socialinių ir geopolitinių aplinkybių trikdomojo poveikio ir užtikrinti vienodas sąlygas sumažinant dideles išlaidas energijai, tikslinga, kad šis sprendimas būtų taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. Numatant, kad nukrypti leidžianti priemonė bus taikoma nuo ankstesnės nei įsigaliojimo datos, atsižvelgiama į teisėtus rinkos operatorių ir pavienių asmenų lūkesčius, nes nukrypti leidžianti priemonė nepažeidžia jų teisių ir pareigų;

| (7) | kiekvieno pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalį suteikiamo leidimo galiojimo laikotarpis turi būti griežtai apribotas. Siekiant Kampjone d’Italijos savivaldybei suteikti pakankamą tikrumą, leidimas turėtų būti suteikiamas šešerių metų laikotarpiui. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta būsimai esamos teisinės sistemos raidai, tikslinga numatyti, kad jeigu Taryba, veikdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnio pagrindu, įvestų pakeistą bendrąją energinių produktų apmokestinimo sistemą, prie kurios šis leidimas nebūtų pritaikytas, jis nustotų galioti tą dieną, kurią būtų pradedamos taikyti tos pakeistos bendrosios sistemos taisyklės; |
| --- | --- |

(7)

kiekvieno pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalį suteikiamo leidimo galiojimo laikotarpis turi būti griežtai apribotas. Siekiant Kampjone d’Italijos savivaldybei suteikti pakankamą tikrumą, leidimas turėtų būti suteikiamas šešerių metų laikotarpiui. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta būsimai esamos teisinės sistemos raidai, tikslinga numatyti, kad jeigu Taryba, veikdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnio pagrindu, įvestų pakeistą bendrąją energinių produktų apmokestinimo sistemą, prie kurios šis leidimas nebūtų pritaikytas, jis nustotų galioti tą dieną, kurią būtų pradedamos taikyti tos pakeistos bendrosios sistemos taisyklės;

| (8) | šis sprendimas neturi poveikio Sąjungos taisyklių, susijusių su valstybės pagalba, taikymui, |
| --- | --- |

(8)

šis sprendimas neturi poveikio Sąjungos taisyklių, susijusių su valstybės pagalba, taikymui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Italijai leidžiama leisti taikyti sumažintą mokesčių tarifą į Kampjone d’Italijos savivaldybę tiekiamam gazoliui, kuris naudojamas šildymui, ir elektros energijai, jei laikomasi Direktyvos 2003/96/EB 9 ir 10 straipsniuose nurodytų minimalių apmokestinimo lygių.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. – 2026 m. gruodžio 31 d.

Tačiau jeigu Taryba, veikdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnio arba kitos susijusios nuostatos pagrindu, įvestų pakeistą bendrąją energinių produktų apmokestinimo sistemą, prie kurios šio sprendimo 1 straipsniu suteiktas leidimas nebūtų pritaikytas, šis sprendimas nustoja galioti tą dieną, kurią būtų pradedamos taikyti tos bendrosios taisyklės.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

1

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/117

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1778

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo Vokietijos Federacinei Respublikai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai privalo sumokėti prekes tiekiantis ar paslaugas teikiantis apmokestinamasis asmuo; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai privalo sumokėti prekes tiekiantis ar paslaugas teikiantis apmokestinamasis asmuo;

| (2) | Vokietijos Federacinė Respublika (toliau – Vokietija) 2021 m. kovo 15 d. raštu Komisijai pateikė prašymą leisti taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio dėl asmenų, kuriems tenka prievolė mokėti PVM, kai perleidžiami apyvartiniai taršos leidimai, kuriais prekiaujama nacionalinėje sistemoje pagal 2019 m. gruodžio 12 d. Prekybos kuro apyvartiniais taršos leidimais įstatymą (vok. Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) (toliau – prašymas); |
| --- | --- |

(2)

Vokietijos Federacinė Respublika (toliau – Vokietija) 2021 m. kovo 15 d. raštu Komisijai pateikė prašymą leisti taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio dėl asmenų, kuriems tenka prievolė mokėti PVM, kai perleidžiami apyvartiniai taršos leidimai, kuriais prekiaujama nacionalinėje sistemoje pagal 2019 m. gruodžio 12 d. Prekybos kuro apyvartiniais taršos leidimais įstatymą (vok. Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) (toliau – prašymas);

| (3) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipą Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms, o 2021 m. balandžio 8 d. raštu pranešė Vokietijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipą Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms, o 2021 m. balandžio 8 d. raštu pranešė Vokietijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti;

| (4) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktus valstybėms narėms leidžiama nustatyti, kad prievolė mokėti PVM tenka apmokestinamiesiems asmenims, gaunantiems perleidžiamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinius taršos leidimus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (2) 3 straipsnyje, ir kitus perleidžiamus vienetus, kuriuos veiklos vykdytojai gali naudoti siekdami laikytis tos direktyvos (toliau – atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas). Tos nuostatos į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktos Tarybos direktyva 2010/23/ES (3) siekiant prisidėti prie kovos su sukčiavimu PVM. Pagal Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktus taikant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą prekybai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamu kiekiu apsiribojama tik apyvartiniais taršos leidimais, kuriais prekiaujama pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ES ATLPS); |
| --- | --- |

(4)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktus valstybėms narėms leidžiama nustatyti, kad prievolė mokėti PVM tenka apmokestinamiesiems asmenims, gaunantiems perleidžiamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinius taršos leidimus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (2) 3 straipsnyje, ir kitus perleidžiamus vienetus, kuriuos veiklos vykdytojai gali naudoti siekdami laikytis tos direktyvos (toliau – atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas). Tos nuostatos į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktos Tarybos direktyva 2010/23/ES (3) siekiant prisidėti prie kovos su sukčiavimu PVM. Pagal Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktus taikant atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą prekybai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamu kiekiu apsiribojama tik apyvartiniais taršos leidimais, kuriais prekiaujama pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ES ATLPS);

| (5) | BEHG Vokietija sukūrė nacionalinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, skirtos išmetamiesiems teršalams, kuriems netaikoma ES ATLPS, teisinį pagrindą. Todėl Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktai nėra teisinis pagrindas taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą prekybai pagal BEHG; |
| --- | --- |

(5)

BEHG Vokietija sukūrė nacionalinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, skirtos išmetamiesiems teršalams, kuriems netaikoma ES ATLPS, teisinį pagrindą. Todėl Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalies a ir b punktai nėra teisinis pagrindas taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą prekybai pagal BEHG;

| (6) | Vokietijos teigimu, prekyba apyvartiniais taršos leidimais labai prastai apsaugota nuo sukčiavimo PVM. Prekyba kuro apyvartiniais taršos leidimais pagal BEHG, taip pat kaip ir pagal ES ATLPS, gali būti naudojamasi nesąžiningais tikslais. Apyvartiniais taršos leidimais galima keistis greitai, ne vieną kartą ir lengvai. Todėl institucijoms yra labai sunku nustatyti tokius nuosavybės teisės pasikeitimus ir užtikrinti, kad būtų surinkta reikiama mokesčių suma. Apyvartinių taršos leidimų pirkėjas, kuris yra apmokestinamasis asmuo, turintis teisę į atskaitą, galėtų atskaityti mokėtiną PVM, tiekėjui nesumokėjus mokesčių administratoriui sąskaitoje faktūroje nurodyto apyvartos mokesčio. Ypač dėl to, kad tiekimo grandinėje dalyvauja „dingę prekiautojai“, kurie greitai dingsta arba neturi jokio turto, institucijos negali surinkti nuslėptų mokesčių, o tai daro neigiamą poveikį biudžetui. Siekdama kompensuoti valstybės pajamų nuostolius, Vokietija pateikė prašymą leisti nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio siekiant apyvartinių taršos leidimų perleidimui taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

(6)

Vokietijos teigimu, prekyba apyvartiniais taršos leidimais labai prastai apsaugota nuo sukčiavimo PVM. Prekyba kuro apyvartiniais taršos leidimais pagal BEHG, taip pat kaip ir pagal ES ATLPS, gali būti naudojamasi nesąžiningais tikslais. Apyvartiniais taršos leidimais galima keistis greitai, ne vieną kartą ir lengvai. Todėl institucijoms yra labai sunku nustatyti tokius nuosavybės teisės pasikeitimus ir užtikrinti, kad būtų surinkta reikiama mokesčių suma. Apyvartinių taršos leidimų pirkėjas, kuris yra apmokestinamasis asmuo, turintis teisę į atskaitą, galėtų atskaityti mokėtiną PVM, tiekėjui nesumokėjus mokesčių administratoriui sąskaitoje faktūroje nurodyto apyvartos mokesčio. Ypač dėl to, kad tiekimo grandinėje dalyvauja „dingę prekiautojai“, kurie greitai dingsta arba neturi jokio turto, institucijos negali surinkti nuslėptų mokesčių, o tai daro neigiamą poveikį biudžetui. Siekdama kompensuoti valstybės pajamų nuostolius, Vokietija pateikė prašymą leisti nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio siekiant apyvartinių taršos leidimų perleidimui taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą;

| (7) | nustačius, kad tais konkrečiais atvejais apmokestinamasis asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra gavėjas, būtų supaprastina PVM surinkimo procedūra ir užkirstas kelias mokesčių slėpimui ir vengimui. Todėl Vokietijai turėtų būti leista taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą apyvartinių taršos leidimų, kuriais prekiaujama nacionalinėje prekybos sistemoje pagal BEHG, perleidimui (toliau – speciali priemonė); |
| --- | --- |

(7)

nustačius, kad tais konkrečiais atvejais apmokestinamasis asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra gavėjas, būtų supaprastina PVM surinkimo procedūra ir užkirstas kelias mokesčių slėpimui ir vengimui. Todėl Vokietijai turėtų būti leista taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą apyvartinių taršos leidimų, kuriais prekiaujama nacionalinėje prekybos sistemoje pagal BEHG, perleidimui (toliau – speciali priemonė);

| (8) | speciali priemonė turėtų būti ribotos trukmės. Todėl Vokietijai turėtų būti leista taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(8)

speciali priemonė turėtų būti ribotos trukmės. Todėl Vokietijai turėtų būti leista taikyti specialią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (9) | atsižvelgiant į specialios priemonės taikymo sritį ir naujumą, svarbu įvertinti jos poveikį. Taigi, jeigu Vokietija norėtų, kad specialią priemonę būtų leista toliau taikyti po 2024 m., ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. ji kartu su prašymu Komisijai pratęsti specialios priemonės taikymo laikotarpį turėtų pateikti specialios priemonės taikymo ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti pateiktas specialios priemonės poveikio kovai su sukčiavimu PVM ir prekiautojų bei sandorių, kuriems speciali priemonė turėjo įtakos, skaičiaus įvertinimas; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į specialios priemonės taikymo sritį ir naujumą, svarbu įvertinti jos poveikį. Taigi, jeigu Vokietija norėtų, kad specialią priemonę būtų leista toliau taikyti po 2024 m., ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. ji kartu su prašymu Komisijai pratęsti specialios priemonės taikymo laikotarpį turėtų pateikti specialios priemonės taikymo ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti pateiktas specialios priemonės poveikio kovai su sukčiavimu PVM ir prekiautojų bei sandorių, kuriems speciali priemonė turėjo įtakos, skaičiaus įvertinimas;

| (10) | speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM, |
| --- | --- |

(10)

speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio, Vokietijos Federacinei Respublikai leidžiama nustatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam perleidžiami apyvartiniai taršos leidimai, kuriais prekiaujama nacionalinėje prekybos sistemoje pagal 2019 m. gruodžio 12 d. Prekybos kuro apyvartiniais taršos leidimais įstatymą (vok. Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen).

2 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.

Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos specialios priemonės taikymo laikotarpį Komisijai pateikiamas iki 2024 m. kovo 31 d. ir kartu su juo pateikiama šios priemonės taikymo ataskaita, kurioje pateikiamas priemonės poveikio kovai su PVM sukčiavimu ir prekiautojų bei sandorių, kuriems ši priemonė turėjo įtakos, skaičiaus įvertinimas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

2

(3)  
  2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/23/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms paslaugoms, kurias teikiant gali būti sukčiaujama (OL L 72, 2010 3 20, p. 1).

3

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/120

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1779

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, kuriuo Austrijos Respublikai toliau leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2009/1013/ES (2) Austrijos Respublikai (toliau – Austrija) buvo leista taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB (toliau – speciali priemonė). Po kelių pratęsimų šis leidimas nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2009/1013/ES (2) Austrijos Respublikai (toliau – Austrija) buvo leista taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB (toliau – speciali priemonė). Po kelių pratęsimų šis leidimas nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | 168a straipsnis į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktas Tarybos direktyva 2009/162/ES (3), siekiant, kad būtų atskaitoma tik už tą faktinio naudojimo dalį, kuri susijusi su verslo tikslais, ir taip veiksmingiau taikyti principą, pagal kurį atskaita galima tik tada, kai atitinkamos prekės ir paslaugos naudojamos apmokestinamojo asmens verslo tikslais. Sprendimo 2009/1013/ES 1 straipsnis buvo iš dalies pakeistas siekiant įtraukti nuorodą į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį. Todėl Įgyvendinimo sprendimo 2009/1013/ES pavadinime taip pat turi būti nuoroda į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

168a straipsnis į Direktyvą 2006/112/EB buvo įtrauktas Tarybos direktyva 2009/162/ES (3), siekiant, kad būtų atskaitoma tik už tą faktinio naudojimo dalį, kuri susijusi su verslo tikslais, ir taip veiksmingiau taikyti principą, pagal kurį atskaita galima tik tada, kai atitinkamos prekės ir paslaugos naudojamos apmokestinamojo asmens verslo tikslais. Sprendimo 2009/1013/ES 1 straipsnis buvo iš dalies pakeistas siekiant įtraukti nuorodą į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį. Todėl Įgyvendinimo sprendimo 2009/1013/ES pavadinime taip pat turi būti nuoroda į Direktyvos 2006/112/EB 168a straipsnį;

| (3) | šia specialia priemone nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kuriuose reglamentuojama apmokestinamųjų asmenų teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už jų apmokestinamiesiems sandoriams patiektas prekes ir suteiktas paslaugas. Šia specialia priemone siekiama nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai; |
| --- | --- |

(3)

šia specialia priemone nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, kuriuose reglamentuojama apmokestinamųjų asmenų teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už jų apmokestinamiesiems sandoriams patiektas prekes ir suteiktas paslaugas. Šia specialia priemone siekiama nesuteikti teisės atskaityti PVM už prekes ir paslaugas, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai;

| (4) | specialios priemonės tikslas – supaprastinti apmokestinimo PVM ir PVM surinkimo tvarką. Poveikis galutinio vartojimo etape mokėtinų mokesčių sumai yra tik nedidelis; |
| --- | --- |

(4)

specialios priemonės tikslas – supaprastinti apmokestinimo PVM ir PVM surinkimo tvarką. Poveikis galutinio vartojimo etape mokėtinų mokesčių sumai yra tik nedidelis;

| (5) | Austrija raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. kovo 19 d., paprašė leidimo toliau taikyti šią specialią priemonę (toliau – prašymas); |
| --- | --- |

(5)

Austrija raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. kovo 19 d., paprašė leidimo toliau taikyti šią specialią priemonę (toliau – prašymas);

| (6) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Austrijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(6)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, Komisija 2021 m. balandžio 7 d. raštais perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms. 2021 m. balandžio 8 d. raštu Komisija pranešė Austrijai turinti visą informaciją, kuri yra būtina prašymui įvertinti;

| (7) | Austrijos teigimu, speciali priemonė pasitvirtino esanti labai veiksminga siekiant supaprastinti PVM surinkimą ir užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui. Priemone sumažinama įmonėms ir mokesčių administratoriui tenkanti administracinė našta, nes nereikia stebėti, kaip vėliau naudojamos prekės ir paslaugos, kurias įsigyjant nesuteikta teisė į atskaitą. Todėl Austrijai turėtų būti leista toliau taikyti šią specialią priemonę dar vieną ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(7)

Austrijos teigimu, speciali priemonė pasitvirtino esanti labai veiksminga siekiant supaprastinti PVM surinkimą ir užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui. Priemone sumažinama įmonėms ir mokesčių administratoriui tenkanti administracinė našta, nes nereikia stebėti, kaip vėliau naudojamos prekės ir paslaugos, kurias įsigyjant nesuteikta teisė į atskaitą. Todėl Austrijai turėtų būti leista toliau taikyti šią specialią priemonę dar vieną ribotą laikotarpį – iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (8) | jeigu Austrija mano, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2024 m., iki 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai prašymą kartu su specialios priemonės taikymo ataskaita, į kurią turėtų būti įtraukta taikomos padalijimo normos peržiūra; |
| --- | --- |

(8)

jeigu Austrija mano, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2024 m., iki 2024 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai prašymą kartu su specialios priemonės taikymo ataskaita, į kurią turėtų būti įtraukta taikomos padalijimo normos peržiūra;

| (9) | speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM; |
| --- | --- |

(9)

speciali priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM;

| (10) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(10)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES iš dalies keičiamas taip:

| (1) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „
  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, leidžiantis Austrijos Respublikai toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 ir 168a straipsnių“; |
| --- | --- |

(1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„
  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, leidžiantis Austrijos Respublikai toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 ir 168a straipsnių“;

| (2) | 1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip:

  „1 straipsnis
  Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, Austrijos Respublikai leidžiama visiškai nesuteikti teisės į prekėms ir paslaugoms taikomo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atskaitą, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai.


  2 straipsnis
  Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.
  Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos nukrypti leidžiančios priemonės taikymo laikotarpį Komisijai pateikiamas ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d.
  Kartu su tokiu prašymu pateikiama šios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, kuri remiantis šiuo sprendimu taikoma teisei į PVM atskaitą, peržiūra.“ |
| --- | --- |

(2)

1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, Austrijos Respublikai leidžiama visiškai nesuteikti teisės į prekėms ir paslaugoms taikomo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atskaitą, kai tos prekės ir paslaugos daugiau nei 90 % yra naudojamos apmokestinamojo asmens arba jo darbuotojų asmeniniams tikslams ar, iš esmės, ne verslo tikslams arba neekonominei veiklai.

2 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. gruodžio 31 d.

Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos nukrypti leidžiančios priemonės taikymo laikotarpį Komisijai pateikiamas ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d.

Kartu su tokiu prašymu pateikiama šios priemonės taikymo ataskaita, į kurią įtraukta padalijimo normos, kuri remiantis šiuo sprendimu taikoma teisei į PVM atskaitą, peržiūra.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2009/1013/ES, leidžiantis Austrijos Respublikai toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio (OL L 348, 2009 12 29, p. 21).

2

(3)  
  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 2009/162/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos įvairias nuostatas (OL L 10, 2010 1 15, p. 14).

3

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/122

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1780

2021 m. spalio 5 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB, leidžiantis Lenkijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio 14 punktą Lenkijos Respublikai (toliau – Lenkija) leidžiama nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dieną galiojusį valiutos keitimo kursą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio 14 punktą Lenkijos Respublikai (toliau – Lenkija) leidžiama nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dieną galiojusį valiutos keitimo kursą;

| (2) | Tarybos sprendimu 2009/790/EB (2) Lenkijai leidžiama pradėti taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 40 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta (toliau – nukrypti leidžianti priemonė); |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 2009/790/EB (2) Lenkijai leidžiama pradėti taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 40 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta (toliau – nukrypti leidžianti priemonė);

| (3) | Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1919 (3) leido Lenkijai toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2021 m. gruodžio 31 d. arba iki direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsnių nuostatos, įsigaliojimo dienos, priklausomai nuo to, kuri data bus ankstesnė; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1919 (3) leido Lenkijai toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2021 m. gruodžio 31 d. arba iki direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsnių nuostatos, įsigaliojimo dienos, priklausomai nuo to, kuri data bus ankstesnė;

| (4) | raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. kovo 1 d., Lenkija paprašė Komisijos leidimo iki 2024 m. gruodžio 31 d. toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę (toliau – prašymas); |
| --- | --- |

(4)

raštu, kurį Komisija užregistravo 2021 m. kovo 1 d., Lenkija paprašė Komisijos leidimo iki 2024 m. gruodžio 31 d. toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę (toliau – prašymas);

| (5) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 2021 m. kovo 25 d. raštais Komisija perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms, išskyrus Kiprą, o 2021 m. kovo 26 d. raštu – Kiprui. 2021 m. kovo 29 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(5)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 2021 m. kovo 25 d. raštais Komisija perdavė prašymą kitoms valstybėms narėms, išskyrus Kiprą, o 2021 m. kovo 26 d. raštu – Kiprui. 2021 m. kovo 29 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti;

| (6) | nukrypti leidžianti priemonė atitinka 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikato „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ tikslus; |
| --- | --- |

(6)

nukrypti leidžianti priemonė atitinka 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikato „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ tikslus;

| (7) | remiantis Lenkijos pateikta informacija, nukrypti leidžianti priemonė darys nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etape Lenkijos surenkamų mokestinių pajamų sumai. Apmokestinamieji asmenys galės ir toliau rinktis įprastines PVM procedūras; |
| --- | --- |

(7)

remiantis Lenkijos pateikta informacija, nukrypti leidžianti priemonė darys nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etape Lenkijos surenkamų mokestinių pajamų sumai. Apmokestinamieji asmenys galės ir toliau rinktis įprastines PVM procedūras;

| (8) | įsigaliojus Tarybos reglamentui (ES, Euratomas) 2021/769 (4), Lenkija nuo 2021 finansinių metų PVM nuosavų išteklių ataskaitoje kompensacijos neskaičiuos; |
| --- | --- |

(8)

įsigaliojus Tarybos reglamentui (ES, Euratomas) 2021/769 (4), Lenkija nuo 2021 finansinių metų PVM nuosavų išteklių ataskaitoje kompensacijos neskaičiuos;

| (9) | atsižvelgiant į potencialų teigiamą nukrypti leidžiančios priemonės poveikį supaprastinant su PVM susijusius įpareigojimus mažinant mažosioms įmonėms tenkančią administracinę naštą ir išlaidas, Lenkijai turėtų būti leista toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į potencialų teigiamą nukrypti leidžiančios priemonės poveikį supaprastinant su PVM susijusius įpareigojimus mažinant mažosioms įmonėms tenkančią administracinę naštą ir išlaidas, Lenkijai turėtų būti leista toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę;

| (10) | Tarybos direktyva (ES) 2020/285 (5) iš dalies pakeisti Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsniai, susiję su specialia mažosioms įmonėms skirta schema, kuriais nustatomos naujos mažosioms įmonėms taikomos taisyklės, įskaitant valstybės narės metinės apyvartos ribą, kuri yra ne didesnė kaip 85 000 EUR, arba lygiavertę sumą, apskaičiuotą nacionaline valiuta; |
| --- | --- |

(10)

Tarybos direktyva (ES) 2020/285 (5) iš dalies pakeisti Direktyvos 2006/112/EB 281–294 straipsniai, susiję su specialia mažosioms įmonėms skirta schema, kuriais nustatomos naujos mažosioms įmonėms taikomos taisyklės, įskaitant valstybės narės metinės apyvartos ribą, kuri yra ne didesnė kaip 85 000 EUR, arba lygiavertę sumą, apskaičiuotą nacionaline valiuta;

| (11) | leidimas taikyti nukrypti leidžiančią priemonę turėtų būti duotas ribotam laikui. To laiko turėtų pakakti, kad būtų galima įvertinti ribos veiksmingumą ir tinkamumą. Be to, Direktyva (ES) 2020/285 reikalaujama, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės priimtų ir paskelbtų įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų galima laikytis tos direktyvos 1 straipsnio, o nuo 2025 m. sausio 1 d. šias nuostatas taikytų. Todėl Lenkijai turėtų būti leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(11)

leidimas taikyti nukrypti leidžiančią priemonę turėtų būti duotas ribotam laikui. To laiko turėtų pakakti, kad būtų galima įvertinti ribos veiksmingumą ir tinkamumą. Be to, Direktyva (ES) 2020/285 reikalaujama, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės priimtų ir paskelbtų įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų galima laikytis tos direktyvos 1 straipsnio, o nuo 2025 m. sausio 1 d. šias nuostatas taikytų. Todėl Lenkijai turėtų būti leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (12) | todėl Sprendimas 2009/790/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(12)

todėl Sprendimas 2009/790/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2009/790/EB 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2009 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/790/EB, leidžiantis Lenkijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio (OL L 283, 2009 10 30, p. 53).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1919, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB, leidžiantis Lenkijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio (OL L 311, 2018 12 7, p. 32).

3

(4)  
  2021 m. balandžio 30 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2021/769, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų išteklių, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių (OL L 165, 2021 5 11, p. 9).

4

(5)  
  2020 m. vasario 18 d. Tarybos direktyva (ES) 2020/285, kuria iš dalies keičiami Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, kiek tai susiję su specialia mažosioms įmonėms skirta schema, ir Reglamentas (ES) Nr. 904/2010, kiek tai susiję su administraciniu bendradarbiavimu ir keitimusi informacija tinkamo specialios mažosioms įmonėms skirtos schemos taikymo stebėsenos tikslais (OL L 62, 2020 3 2, p. 13).

5

---

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/124

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1781

2021 m. spalio 7 d.

dėl tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymo Gambijai sustabdymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 810/2009, nustatantį Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (1), ypač į jo 25a straipsnio 5 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2019 m. vasario mėn. pabaigoje Gambijos valdžios institucijos vienašališkai nusprendė paskelbti moratoriumą visoms priverstinio grąžinimo operacijoms, todėl didžiąją 2019 m. dalį buvo užkirstas kelias veiksmingam asmenų grąžinimui. 2020 m. sausio mėn. panaikinus moratoriumą, valstybės narės nuolat susidūrė su Gambijos nustatomomis kliūtimis, trukdžiusiomis organizuoti ir įgyvendinti grąžinimo operacijas. Besikeičiantis Gambijos bendradarbiavimo lygis apsunkino visus grąžinimo proceso etapus, be kita ko, taikant esamą gerąją praktiką ir kitus anksčiau Sąjungos ir Gambijos sudarytus praktinius susitarimus. 2021 m. balandžio 6 d. Gambijos valdžios institucijos nurodė, kad šalis iki tolesnio pranešimo negali priimti grąžinamų asmenų o 2021 m. birželio mėn. Gambijos valdžios institucijos patvirtino, kad esama „moratoriumo priverstiniam grąžinimui ar repatriacijai iki baigsis gruodžio mėn. rinkimai“; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. vasario mėn. pabaigoje Gambijos valdžios institucijos vienašališkai nusprendė paskelbti moratoriumą visoms priverstinio grąžinimo operacijoms, todėl didžiąją 2019 m. dalį buvo užkirstas kelias veiksmingam asmenų grąžinimui. 2020 m. sausio mėn. panaikinus moratoriumą, valstybės narės nuolat susidūrė su Gambijos nustatomomis kliūtimis, trukdžiusiomis organizuoti ir įgyvendinti grąžinimo operacijas. Besikeičiantis Gambijos bendradarbiavimo lygis apsunkino visus grąžinimo proceso etapus, be kita ko, taikant esamą gerąją praktiką ir kitus anksčiau Sąjungos ir Gambijos sudarytus praktinius susitarimus. 2021 m. balandžio 6 d. Gambijos valdžios institucijos nurodė, kad šalis iki tolesnio pranešimo negali priimti grąžinamų asmenų o 2021 m. birželio mėn. Gambijos valdžios institucijos patvirtino, kad esama „moratoriumo priverstiniam grąžinimui ar repatriacijai iki baigsis gruodžio mėn. rinkimai“;

| (2) | nuo 2019 m. Komisija ėmėsi veiksmų, kad pagerintų Gambijos bendradarbiavimą neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių readmisijos srityje. Šiuos veiksmus sudarė keli techninio ir politinio lygmens susitikimai su Gambijos valdžios institucijomis siekiant rasti abipusiškai priimtinus sprendimus ir susitarti dėl tolesnių paramos Gambijai projektų. Tuo pačiu metu Komisija aukštu lygiu bendravo su Gambija. Readmisijos klausimai taip pat buvo iškelti kito EIVT surengto posėdžio metu; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2019 m. Komisija ėmėsi veiksmų, kad pagerintų Gambijos bendradarbiavimą neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių readmisijos srityje. Šiuos veiksmus sudarė keli techninio ir politinio lygmens susitikimai su Gambijos valdžios institucijomis siekiant rasti abipusiškai priimtinus sprendimus ir susitarti dėl tolesnių paramos Gambijai projektų. Tuo pačiu metu Komisija aukštu lygiu bendravo su Gambija. Readmisijos klausimai taip pat buvo iškelti kito EIVT surengto posėdžio metu;

| (3) | atsižvelgiant į veiksmus, kurių Komisija jau ėmėsi siekdama pagerinti bendradarbiavimo lygį, ir į bendrus Sąjungos ir Gambijos santykius, manoma, kad Gambijos bendradarbiavimas su Sąjunga readmisijos klausimais yra nepakankamas, todėl Sąjungai reikia imtis veiksmų; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į veiksmus, kurių Komisija jau ėmėsi siekdama pagerinti bendradarbiavimo lygį, ir į bendrus Sąjungos ir Gambijos santykius, manoma, kad Gambijos bendradarbiavimas su Sąjunga readmisijos klausimais yra nepakankamas, todėl Sąjungai reikia imtis veiksmų;

| (4) | todėl reikėtų laikinai sustabdyti tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymą Gambijos piliečiams, kuriems pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1806 (2) taikomas reikalavimas turėti vizą. Tai turėtų paskatinti Gambijos valdžios institucijas imtis bendradarbiavimui readmisijos klausimais pagerinti būtinų veiksmų; |
| --- | --- |

(4)

todėl reikėtų laikinai sustabdyti tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymą Gambijos piliečiams, kuriems pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1806 (2) taikomas reikalavimas turėti vizą. Tai turėtų paskatinti Gambijos valdžios institucijas imtis bendradarbiavimui readmisijos klausimais pagerinti būtinų veiksmų;

| (5) | priemonės, kurių taikymas laikinai sustabdomas, išdėstytos Vizų kodekso 25a straipsnio 5 dalies a punkte: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos galimybės netaikyti reikalavimų dėl prašymą išduoti vizą teikiančių asmenų pateikiamų dokumentų taikymo sustabdymas, 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro 15 kalendorinių dienų nagrinėjimo termino taikymo sustabdymas (o tai reiškia, kad netaikoma ir taisyklė dėl šio laikotarpio pratęsimo atskirais atvejais ne ilgesniam kaip 45 dienų laikotarpiui), daugkartinių vizų išdavimo sustabdymas pagal 24 straipsnio 2 ir 2c dalis ir neprivalomo diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojų atleidimo nuo vizos mokesčio pagal 16 straipsnio 5 dalies b punktą sustabdymas; |
| --- | --- |

(5)

priemonės, kurių taikymas laikinai sustabdomas, išdėstytos Vizų kodekso 25a straipsnio 5 dalies a punkte: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos galimybės netaikyti reikalavimų dėl prašymą išduoti vizą teikiančių asmenų pateikiamų dokumentų taikymo sustabdymas, 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro 15 kalendorinių dienų nagrinėjimo termino taikymo sustabdymas (o tai reiškia, kad netaikoma ir taisyklė dėl šio laikotarpio pratęsimo atskirais atvejais ne ilgesniam kaip 45 dienų laikotarpiui), daugkartinių vizų išdavimo sustabdymas pagal 24 straipsnio 2 ir 2c dalis ir neprivalomo diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojų atleidimo nuo vizos mokesčio pagal 16 straipsnio 5 dalies b punktą sustabdymas;

| (6) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Tie apribojimai ir sąlygos įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB (3). Šis sprendimas nedaro poveikio tos direktyvos taikymui: nepriklausomai nuo pilietybės teisė laisvai judėti taip pat suteikiama šeimos nariams, vykstantiems pas Sąjungos pilietį arba jį lydintiems. Taigi šis sprendimas netaikomas Sąjungos piliečio, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiosios šalies susitarimą naudojasi laisvo judėjimo teise, lygiaverte Sąjungos piliečių laisvo judėjimo teisei, šeimos nariams; |
| --- | --- |

(6)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Tie apribojimai ir sąlygos įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB (3). Šis sprendimas nedaro poveikio tos direktyvos taikymui: nepriklausomai nuo pilietybės teisė laisvai judėti taip pat suteikiama šeimos nariams, vykstantiems pas Sąjungos pilietį arba jį lydintiems. Taigi šis sprendimas netaikomas Sąjungos piliečio, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiosios šalies susitarimą naudojasi laisvo judėjimo teise, lygiaverte Sąjungos piliečių laisvo judėjimo teisei, šeimos nariams;

| (7) | šiame sprendime numatytos priemonės turėtų nedaryti poveikio valstybių narių pareigoms pagal tarptautinę taisę, kai jos yra tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų arba valstybėse narėse įsikūrusių tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų rengiamų konferencijų priimančiosios šalys. Taigi laikinas taikymo sustabdymas turėtų būti netaikomas Gambijos piliečiams, prašantiems išduoti vizą, kiek tai būtina, kad valstybės narės galėtų vykdyti savo pareigas kaip tokių organizacijų arba tokių konferencijų priimančiosios šalys; |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime numatytos priemonės turėtų nedaryti poveikio valstybių narių pareigoms pagal tarptautinę taisę, kai jos yra tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų arba valstybėse narėse įsikūrusių tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų rengiamų konferencijų priimančiosios šalys. Taigi laikinas taikymo sustabdymas turėtų būti netaikomas Gambijos piliečiams, prašantiems išduoti vizą, kiek tai būtina, kad valstybės narės galėtų vykdyti savo pareigas kaip tokių organizacijų arba tokių konferencijų priimančiosios šalys;

| (8) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(8)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

| (9) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (4); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(9)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (4); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (10) | Islandijos ir Norvegijos atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (5), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(10)

Islandijos ir Norvegijos atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (5), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį;

| (11) | Šveicarijos atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (7), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(11)

Šveicarijos atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (7), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu;

| (12) | Lichtenšteino atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(12)

Lichtenšteino atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu;

| (13) | šis sprendimas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje, |
| --- | --- |

(13)

šis sprendimas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis sprendimas taikomas Gambijos piliečiams, kuriems pagal Reglamentą (ES) 2018/1806 taikomas reikalavimas turėti vizą.

2.   Jis netaikomas Gambijos piliečiams, kuriems pagal Reglamentą (ES) 2018/1806 4 arba 6 straipsnį netaikomas reikalavimas turėti vizą.

3.   Šis sprendimas netaikomas prašymą išduoti vizą pateikusiems Gambijos piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečio, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiosios šalies susitarimą naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariams lygiaverte Sąjungos piliečių laisvo judėjimo teisei, šeimos nariai.

4.   Šis sprendimas taikomas nedarant poveikio tiems atvejams, kai valstybė narė privalo laikytis tarptautinėje teisėje nustatytos pareigos, būtent:

| a) | kaip tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos priimančioji šalis; |
| --- | --- |

a)

kaip tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos priimančioji šalis;

| b) | kaip tarptautinės konferencijos, kurią rengia arba globoja Jungtinės Tautos arba kitos valstybėje narėje įsikūrusios tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos, priimančioji šalis; |
| --- | --- |

b)

kaip tarptautinės konferencijos, kurią rengia arba globoja Jungtinės Tautos arba kitos valstybėje narėje įsikūrusios tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos, priimančioji šalis;

| c) | pagal daugiašalį susitarimą dėl privilegijų ir imunitetų suteikimo arba |
| --- | --- |

c)

pagal daugiašalį susitarimą dėl privilegijų ir imunitetų suteikimo arba

| d) | pagal 1929 m. Šventojo Sosto (Vatikano Miesto Valstybės) ir Italijos Taikinimo sutartį (Laterano paktą) su paskutiniais pakeitimais. |
| --- | --- |

d)

pagal 1929 m. Šventojo Sosto (Vatikano Miesto Valstybės) ir Italijos Taikinimo sutartį (Laterano paktą) su paskutiniais pakeitimais.

2 straipsnis

Laikinas tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymo sustabdymas

Laikinai sustabdomas šių Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymas:

| a) | 14 straipsnio 6 dalies; |
| --- | --- |

a)

14 straipsnio 6 dalies;

| b) | 16 straipsnio 5 dalies b punkto; |
| --- | --- |

b)

16 straipsnio 5 dalies b punkto;

| c) | 23 straipsnio 1 dalies; |
| --- | --- |

c)

23 straipsnio 1 dalies;

| d) | 24 straipsnio 2 ir 2c dalių. |
| --- | --- |

d)

24 straipsnio 2 ir 2c dalių.

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Bulgarijos Respublikai, Čekijos Respublikai, Vokietijos Federacinei Respublikai, Estijos Respublikai, Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai, Kroatijos Respublikai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Vengrijai, Maltos Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Austrijos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Portugalijos Respublikai, Rumunijai, Slovėnijos Respublikai, Slovakijos Respublikai, Suomijos Respublikai ir Švedijos Karalystei.

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DIKAUČIČ

---

(1)  
  OL L 243, 2009 9 15, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 303, 2018 11 28, p. 39).

2

(3)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičianti Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinanti direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 77).

3

(4)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

4

acquis

(5)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

5

(6)  
  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

6

acquis

(7)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

7

(8)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

8

acquis

(9)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

9

(10)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

10

acquis

---

REKOMENDACIJOS

| 2021 10 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/128

---

TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1782

2021 m. spalio 8 d.

kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,

kadangi:

| (1) | 2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija); |
| --- | --- |

(1)

2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija);

| (2) | nuo tada Taryba priėmė rekomendacijas (ES) 2020/1052 (2), (ES) 2020/1144 (3), (ES) 2020/1186 (4), (ES) 2020/1551 (5), (ES) 2020/2169 (6), (ES) 2021/89 (7), (ES) 2021/132 (8), (ES) 2021/767 (9) (ES) 2021/892 (10), (ES) 2021/992 (11), (ES) 2021/1085 (12), (ES) 2021/1170 (13), (ES) 2021/1346 (14), (ES) 2021/1459 (15) ir (ES) 2021/1712 (16), kuriomis iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo; |
| --- | --- |

(2)

nuo tada Taryba priėmė rekomendacijas (ES) 2020/1052 (2), (ES) 2020/1144 (3), (ES) 2020/1186 (4), (ES) 2020/1551 (5), (ES) 2020/2169 (6), (ES) 2021/89 (7), (ES) 2021/132 (8), (ES) 2021/767 (9) (ES) 2021/892 (10), (ES) 2021/992 (11), (ES) 2021/1085 (12), (ES) 2021/1170 (13), (ES) 2021/1346 (14), (ES) 2021/1459 (15) ir (ES) 2021/1712 (16), kuriomis iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo;

| (3) | 2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją 2021/816, kuria iš dalies pakeitė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (17), atnaujindama kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją 2021/816, kuria iš dalies pakeitė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (17), atnaujindama kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos;

| (4) | Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

| (5) | nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos, iš dalies pakeistos Tarybos rekomendacija 2021/816, I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma į sąrašą turėtų būti įtrauktas Bahreinas ir Jungtiniai Arabų Emyratai; |
| --- | --- |

(5)

nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos, iš dalies pakeistos Tarybos rekomendacija 2021/816, I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma į sąrašą turėtų būti įtrauktas Bahreinas ir Jungtiniai Arabų Emyratai;

| (6) | sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2021 m. spalio 8 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos, kuri iš dalies keičiama šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių, ypatingųjų administracinių regionų ir kitų darinių bei teritorinių valdų gyventojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(6)

sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2021 m. spalio 8 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos, kuri iš dalies keičiama šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių, ypatingųjų administracinių regionų ir kitų darinių bei teritorinių valdų gyventojų atžvilgiu;

| (7) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins; |
| --- | --- |

(7)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

| (8) | šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (18). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma; |
| --- | --- |

(8)

šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (18). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

| (9) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (19) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(9)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (19) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

| (10) | Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (20) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (21) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(10)

Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (20) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (21) 3 straipsniu;

| (11) | Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (22) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (23) 3 straipsniu, |
| --- | --- |

(11)

Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (22) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (23) 3 straipsniu,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais rekomendacijomis (ES) 2020/1052, (ES) 2020/1144, (ES) 2020/1186, (ES) 2020/1551, (ES) 2020/2169, (ES) 2021/89, (ES) 2021/132, (ES) 2021/767, (ES) 2021/816, (ES) 2021/892, (ES) 2021/992, (ES) 2021/1085, (ES) 2021/1170, (ES) 2021/1346, (ES) 2021/1459 ir (ES) 2021/1712, iš dalies keičiama taip:

| 1. | Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:






  „1. | Nuo 2021 m. spalio 8 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.

| 2. | rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:


  „„I PRIEDAS
  Trečiosios šalys, ypatingieji administraciniai regionai ir kiti dariniai bei teritorinės valdos, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:






  I. | VALSTYBĖS






  1. | AUSTRALIJA |
| --- | --- | --- | --- |

2.

rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

„„I PRIEDAS

Trečiosios šalys, ypatingieji administraciniai regionai ir kiti dariniai bei teritorinės valdos, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:

I.

VALSTYBĖS

1.

AUSTRALIJA

| 2. | BAHREINAS |
| --- | --- |

2.

BAHREINAS

| 3. | KANADA |
| --- | --- |

3.

KANADA

| 4. | ČILĖ |
| --- | --- |

4.

ČILĖ

| 5. | JORDANIJA |
| --- | --- |

5.

JORDANIJA

| 6. | KUVEITAS |
| --- | --- |

6.

KUVEITAS

| 7. | NAUJOJI ZELANDIJA |
| --- | --- |

7.

NAUJOJI ZELANDIJA

| 8. | KATARAS |
| --- | --- |

8.

KATARAS

| 9. | RUANDA |
| --- | --- |

9.

RUANDA

| 10. | SAUDO ARABIJA |
| --- | --- |

10.

SAUDO ARABIJA

| 11. | SINGAPŪRAS |
| --- | --- |

11.

SINGAPŪRAS

| 12. | PIETŲ KORĖJA |
| --- | --- |

12.

PIETŲ KORĖJA

| 13. | UKRAINA |
| --- | --- |

13.

UKRAINA

| 14. | JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI |
| --- | --- |

14.

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

| 15. | URUGVAJUS |
| --- | --- |

15.

URUGVAJUS

| 16. | KINIJA (*1) |
| --- | --- |

16.

KINIJA (*1)

| II. | KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI





  YAR Honkongas |
| --- | --- |

II.

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

YAR Honkongas

| YAR Makao |
| --- |

YAR Makao

| III. | DARINIAI IR TERITORINĖS VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS





  Taivanas |
| --- | --- |

III.

DARINIAI IR TERITORINĖS VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS

Taivanas

(*1)  Su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

*1

Priimta Liuksemburge 2021 m. spalio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DIKAUČIČ

---

(1)  
  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

1

(2)  
  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

2

(3)  
  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

3

(4)  
  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

4

(5)  
  OL L 354, 2020 10 26, p. 19.

5

(6)  
  OL L 431, 2020 12 21, p. 75.

6

(7)  
  OL L 33, 2021 1 29, p. 1.

7

(8)  
  OL L 41, 2021 2 4, p. 1.

8

(9)  
  OL L 165I, 2021 5 11, p. 66.

9

(10)  
  OL L 198, 2021 6 4, p. 1.

10

(11)  
  OL L 221, 2021 6 21, p. 12.

11

(12)  
  OL L 235, 2021 7 2, p. 27.

12

(13)  
  OL L 255, 2021 7 16, p. 3.

13

(14)  
  OL L 306, 2021 8 31, p. 4.

14

(15)  
  OL L 320, 2021 9 10, p. 1.

15

(16)  
  OL L 341, 2021 9 24, p. 1.

16

(17)  
  OL L 182, 2021 5 21, p. 1.

17

(18)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

18

acquis

(19)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

19

(20)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

20

(21)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

21

acquis

(22)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

22

(23)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

23

acquis

---