# Europeiska unionens L 427/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 427 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången30 november 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 427

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången30 november 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2084 av den 24 november 2021 om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2084 av den 24 november 2021 om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2021/2085 av den 19 november 2021 om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014 | 17 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2086 av den 5 juli 2021 om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  ) | 120 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2087 av den 6 juli 2021 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till material från termisk oxidation och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  ) | 130 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2088 av den 7 juli 2021 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till pyrolys- och förgasningsmaterial som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  ) | 140 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2089 av den 21 september 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/2122 vad gäller vissa kategorier av varor som utgör en låg risk, varor som ingår i passagerares personliga bagage och sällskapsdjur som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer samt om ändring av den delegerade förordningen och delegerad förordning (EU) 2019/2074 vad gäller hänvisningar till viss upphävd lagstiftning (
  1
  ) | 149 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2090 av den 25 november 2021 om att inte godkänna titandioxid som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 160 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2091 av den 26 november 2021 om återbetalning i enlighet med artikel 26.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av de anslag som överförts från budgetåret 2021 | 162 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2092 av den 29 november 2021 om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för slaktsvin och avvanda smågrisar (
  1
  ) | 166 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2093 av den 29 november 2021 om godkännande av dinatrium-5’-guanylat som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 169 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2094 av den 29 november 2021 om godkännande av dekokinat (Deccox och Avi-Deccox 60G) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Zoetis Belgium SA) och om upphävande av förordning (EG) nr 1289/2004 (
  1
  ) | 173 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2095 av den 29 november 2021 om godkännande av L-lysinbas, L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  ) | 179 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2096 av den 29 november 2021 om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet: Danisco (UK) Ltd, som i unionen företräds av Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 187 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2097 av den 29 november 2021 om godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra som fodertillsats för slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel (innehavare av godkännandet: Novus Europe NV) (
  1
  ) | 190 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/2098 av den 25 november 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen | 194 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2021/2085 av den 19 november 2021 om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014

17

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2086 av den 5 juli 2021 om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  )

1

120

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2087 av den 6 juli 2021 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till material från termisk oxidation och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  )

1

130

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2088 av den 7 juli 2021 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till pyrolys- och förgasningsmaterial som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter (
  1
  )

1

140

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2089 av den 21 september 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/2122 vad gäller vissa kategorier av varor som utgör en låg risk, varor som ingår i passagerares personliga bagage och sällskapsdjur som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer samt om ändring av den delegerade förordningen och delegerad förordning (EU) 2019/2074 vad gäller hänvisningar till viss upphävd lagstiftning (
  1
  )

1

149

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2090 av den 25 november 2021 om att inte godkänna titandioxid som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

1

160

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2091 av den 26 november 2021 om återbetalning i enlighet med artikel 26.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av de anslag som överförts från budgetåret 2021

162

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2092 av den 29 november 2021 om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för slaktsvin och avvanda smågrisar (
  1
  )

1

166

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2093 av den 29 november 2021 om godkännande av dinatrium-5’-guanylat som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

1

169

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2094 av den 29 november 2021 om godkännande av dekokinat (Deccox och Avi-Deccox 60G) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Zoetis Belgium SA) och om upphävande av förordning (EG) nr 1289/2004 (
  1
  )

1

173

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2095 av den 29 november 2021 om godkännande av L-lysinbas, L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  )

1

179

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2096 av den 29 november 2021 om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet: Danisco (UK) Ltd, som i unionen företräds av Genencor International B.V.) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

187

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2097 av den 29 november 2021 om godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra som fodertillsats för slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel (innehavare av godkännandet: Novus Europe NV) (
  1
  )

1

190

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/2098 av den 25 november 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen

194

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2082 av den 26 november 2021 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet ( EUT L 426, 29.11.2021 ) | 196 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2082 av den 26 november 2021 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet ( EUT L 426, 29.11.2021 )

( EUT L 426, 29.11.2021 )

196

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/2084

av den 24 november 2021

om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 185 och artikel 188 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att uppnå största möjliga effekt av unionsfinansiering och det mest effektiva bidraget till unionens politiska mål, inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (3) Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, vilket tillhandahåller de politiska och rättsliga ramarna för europeiska partnerskap med partner från den privata eller den offentliga sektorn, eller båda. Europeiska partnerskap är ett viktigt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att förverkliga unionens åtaganden och prioriteringar som fastställs i Horisont Europa och för att säkerställa tydlig effekt för unionen, dess medborgare och miljön, vilket kan uppnås mer effektivt i ett partnerskap, genom en strategisk vision som partner delar och förbinder sig till, än av unionen ensam. |
| --- | --- |

(1)

För att uppnå största möjliga effekt av unionsfinansiering och det mest effektiva bidraget till unionens politiska mål, inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (3) Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, vilket tillhandahåller de politiska och rättsliga ramarna för europeiska partnerskap med partner från den privata eller den offentliga sektorn, eller båda. Europeiska partnerskap är ett viktigt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa. De inrättas för att förverkliga unionens åtaganden och prioriteringar som fastställs i Horisont Europa och för att säkerställa tydlig effekt för unionen, dess medborgare och miljön, vilket kan uppnås mer effektivt i ett partnerskap, genom en strategisk vision som partner delar och förbinder sig till, än av unionen ensam.

| (2) | Framför allt förväntas europeiska partnerskap som ingår i Horisont Europas andra pelare ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” (den andra pelaren) spela en viktig roll för att uppnå de strategiska målen att påskynda uppnåendet av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, unionens åtaganden inom ramen för Parisavtalet, antaget inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (4) (Parisavtalet), samt omställningarna mot ett grönt och digitalt Europa, samtidigt som man bidrar till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftig återhämtning. Europeiska partnerskap är viktiga för att hantera komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver ett helhetsgrepp. De gör det möjligt att åtgärda omställnings-, system- och marknadsmisslyckanden genom att föra samman ett stort antal aktörer inom värdekedjor, forsknings- och innovationsområden och industriella ekosystem för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och ett samordnat genomförande av verksamheter. Partnerskapen gör det dessutom möjligt att koncentrera ansträngningar och resurser på gemensamma prioriteringar för att lösa komplexa utmaningar framöver i syfte att gynna samhället. |
| --- | --- |

(2)

Framför allt förväntas europeiska partnerskap som ingår i Horisont Europas andra pelare ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” (den andra pelaren) spela en viktig roll för att uppnå de strategiska målen att påskynda uppnåendet av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, unionens åtaganden inom ramen för Parisavtalet, antaget inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (4) (Parisavtalet), samt omställningarna mot ett grönt och digitalt Europa, samtidigt som man bidrar till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftig återhämtning. Europeiska partnerskap är viktiga för att hantera komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver ett helhetsgrepp. De gör det möjligt att åtgärda omställnings-, system- och marknadsmisslyckanden genom att föra samman ett stort antal aktörer inom värdekedjor, forsknings- och innovationsområden och industriella ekosystem för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och ett samordnat genomförande av verksamheter. Partnerskapen gör det dessutom möjligt att koncentrera ansträngningar och resurser på gemensamma prioriteringar för att lösa komplexa utmaningar framöver i syfte att gynna samhället.

| (3) | För att förverkliga prioriteringar och uppnå effekter bör de europeiska partnerskapen utvecklas genom bred medverkan av relevanta intressenter i hela Europa, inklusive industrin, lärosäten, forskningsorganisationer, organ med offentligt uppdrag på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och organisationer i det civila samhället, inklusive stiftelser, som stöder eller genomför forskning och innovation. Europeiska partnerskap bör också vara en av de åtgärder som stärker samarbete och synergier på internationell nivå mellan partner inom den privata sektorn och partner inom den offentliga sektorn, liksom dem emellan, inbegripet genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation till ömsesidig nytta för människor och företag. |
| --- | --- |

(3)

För att förverkliga prioriteringar och uppnå effekter bör de europeiska partnerskapen utvecklas genom bred medverkan av relevanta intressenter i hela Europa, inklusive industrin, lärosäten, forskningsorganisationer, organ med offentligt uppdrag på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och organisationer i det civila samhället, inklusive stiftelser, som stöder eller genomför forskning och innovation. Europeiska partnerskap bör också vara en av de åtgärder som stärker samarbete och synergier på internationell nivå mellan partner inom den privata sektorn och partner inom den offentliga sektorn, liksom dem emellan, inbegripet genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation till ömsesidig nytta för människor och företag.

| (4) | Ett europeiskt partnerskap för metrologi bör inrättas. Ett sådant partnerskap är avsett att vara ett mer ändamålsenligt medel än traditionella ansökningsomgångar eller medfinansierade partnerskap inom ramen för de arbetsprogram som förbereds inom ramen för de relaterade klustren i den andra pelaren. |
| --- | --- |

(4)

Ett europeiskt partnerskap för metrologi bör inrättas. Ett sådant partnerskap är avsett att vara ett mer ändamålsenligt medel än traditionella ansökningsomgångar eller medfinansierade partnerskap inom ramen för de arbetsprogram som förbereds inom ramen för de relaterade klustren i den andra pelaren.

| (5) | Det europeiska partnerskapet för metrologi (partnerskapet för metrologi) bör genomföra sitt uppdrag och sina mål på ett tydligt, enkelt och flexibelt sätt för att bli mer attraktivt för industrin, små och medelstora företag och andra relevanta intressenter. |
| --- | --- |

(5)

Det europeiska partnerskapet för metrologi (partnerskapet för metrologi) bör genomföra sitt uppdrag och sina mål på ett tydligt, enkelt och flexibelt sätt för att bli mer attraktivt för industrin, små och medelstora företag och andra relevanta intressenter.

| (6) | Partnerskapet för metrologi bör främja och belöna vetenskaplig spetskompetens och stödja utnyttjandet och den systematiska användningen av forsknings- och innovationsresultat som genereras i unionen, inbegripet genom att säkerställa att de senaste vetenskapliga rönen och grundforskningsresultat beaktas vid genomförandet av dess verksamheter. Det bör också sträva efter att säkerställa att resultaten av dess åtgärder utnyttjas och sprids av industrin och innovatörer och, i slutändan, i samhället. |
| --- | --- |

(6)

Partnerskapet för metrologi bör främja och belöna vetenskaplig spetskompetens och stödja utnyttjandet och den systematiska användningen av forsknings- och innovationsresultat som genereras i unionen, inbegripet genom att säkerställa att de senaste vetenskapliga rönen och grundforskningsresultat beaktas vid genomförandet av dess verksamheter. Det bör också sträva efter att säkerställa att resultaten av dess åtgärder utnyttjas och sprids av industrin och innovatörer och, i slutändan, i samhället.

| (7) | För att garantera vetenskaplig spetskompetens, och i linje med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör partnerskapet för metrologi främja akademisk frihet i alla deltagande stater, särskilt friheten att bedriva vetenskaplig forskning, och verka för striktast möjliga normer för vetenskaplig integritet. |
| --- | --- |

(7)

För att garantera vetenskaplig spetskompetens, och i linje med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör partnerskapet för metrologi främja akademisk frihet i alla deltagande stater, särskilt friheten att bedriva vetenskaplig forskning, och verka för striktast möjliga normer för vetenskaplig integritet.

| (8) | I linje med målen för förordning (EU) 2021/695 bör alla medlemsstater och alla tredjeländer som är associerade till Horisont Europa ha rätt att delta i partnerskapet för metrologi. För att säkerställa komplementaritet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och med andra grannländer bör andra tredjeländer ha möjlighet att delta i partnerskapet för metrologi, förutsatt att de ingår ett relevant internationellt avtal för vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen och att de deltagande staterna samtycker. |
| --- | --- |

(8)

I linje med målen för förordning (EU) 2021/695 bör alla medlemsstater och alla tredjeländer som är associerade till Horisont Europa ha rätt att delta i partnerskapet för metrologi. För att säkerställa komplementaritet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och med andra grannländer bör andra tredjeländer ha möjlighet att delta i partnerskapet för metrologi, förutsatt att de ingår ett relevant internationellt avtal för vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen och att de deltagande staterna samtycker.

| (9) | Horisont Europa inför en mer strategisk, sammanhängande och effektdriven strategi i fråga om europeiska partnerskap och bygger vidare på lärdomarna från interimsutvärderingen av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (5). Förordning (EU) 2021/695 erbjuder en möjlighet att använda de institutionaliserade europeiska partnerskapen på ett mer ändamålsenligt sätt, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, resultat och effekter som kan uppnås senast 2030, och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till anknytande prioriteringar och policyer inom unionspolitiken. Nära samarbete, komplementaritet och synergier med andra relevanta program och initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, inklusive med Europeiska forskningsrådet och Europeiska innovationsrådet och särskilt med andra europeiska partnerskap, kommer att vara viktiga för att främja innovation och forskning på andra områden, uppnå större effekt och säkerställa att resultaten kommer till användning på alla relevanta områden där teknisk utveckling är kopplad till metrologi, såsom digitalisering, artificiell intelligens, energi, smart hälsa, klimat, självkörande fordon och den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(9)

Horisont Europa inför en mer strategisk, sammanhängande och effektdriven strategi i fråga om europeiska partnerskap och bygger vidare på lärdomarna från interimsutvärderingen av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (5). Förordning (EU) 2021/695 erbjuder en möjlighet att använda de institutionaliserade europeiska partnerskapen på ett mer ändamålsenligt sätt, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, resultat och effekter som kan uppnås senast 2030, och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till anknytande prioriteringar och policyer inom unionspolitiken. Nära samarbete, komplementaritet och synergier med andra relevanta program och initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, inklusive med Europeiska forskningsrådet och Europeiska innovationsrådet och särskilt med andra europeiska partnerskap, kommer att vara viktiga för att främja innovation och forskning på andra områden, uppnå större effekt och säkerställa att resultaten kommer till användning på alla relevanta områden där teknisk utveckling är kopplad till metrologi, såsom digitalisering, artificiell intelligens, energi, smart hälsa, klimat, självkörande fordon och den cirkulära ekonomin.

| (10) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 555/2014/EU (6) gav unionen ett ekonomiskt bidrag till det europeiska metrologiprogrammet för innovation och forskning (Empir) motsvarande bidraget från de stater som deltar i Empir, dock högst 300 000 000 EUR, under löptiden för Horisont 2020. Interimsutvärderingen av Empir i juli 2017 medförde att ett nytt initiativ rekommenderades. |
| --- | --- |

(10)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 555/2014/EU (6) gav unionen ett ekonomiskt bidrag till det europeiska metrologiprogrammet för innovation och forskning (Empir) motsvarande bidraget från de stater som deltar i Empir, dock högst 300 000 000 EUR, under löptiden för Horisont 2020. Interimsutvärderingen av Empir i juli 2017 medförde att ett nytt initiativ rekommenderades.

| (11) | Unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi bör ges på villkor att de deltagande staterna gör formella åtaganden att bidra ekonomiskt till genomförandet av partnerskapet för metrologi och att dessa åtaganden fullgörs. Bidragen från de deltagande staterna bör omfatta ett bidrag till de administrativa kostnader som är hänförliga till genomförandet av partnerskapet för metrologi, med förbehåll för ett tak på 5 % av dess budget. De deltagande staterna bör åta sig att om nödvändigt öka sitt bidrag till partnerskapet för metrologi genom att inrätta en reservfinansieringskapacitet för att säkerställa att de har förmåga att finansiera sina nationella enheter, nationella metrologiska institut och utsedda institut som deltar i partnerskapet för metrologis verksamheter. Det gemensamma genomförandet av partnerskapet för metrologi kräver en genomförandestruktur. Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med de relevanta reglerna för indirekt förvaltning i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7). |
| --- | --- |

(11)

Unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi bör ges på villkor att de deltagande staterna gör formella åtaganden att bidra ekonomiskt till genomförandet av partnerskapet för metrologi och att dessa åtaganden fullgörs. Bidragen från de deltagande staterna bör omfatta ett bidrag till de administrativa kostnader som är hänförliga till genomförandet av partnerskapet för metrologi, med förbehåll för ett tak på 5 % av dess budget. De deltagande staterna bör åta sig att om nödvändigt öka sitt bidrag till partnerskapet för metrologi genom att inrätta en reservfinansieringskapacitet för att säkerställa att de har förmåga att finansiera sina nationella enheter, nationella metrologiska institut och utsedda institut som deltar i partnerskapet för metrologis verksamheter. Det gemensamma genomförandet av partnerskapet för metrologi kräver en genomförandestruktur. Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med de relevanta reglerna för indirekt förvaltning i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7).

| (12) | Partnerskapet för metrologi, som är anpassat till unionens politiska prioriteringar, inbegripet den europeiska gröna given, en ekonomi för människor, och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, bör genomföras under en tioårsperiod, från 2021 till 2031. Partnerskapet för metrologi bör innefatta nya verksamheter jämfört med Empir, och särskilt utvecklingen av europeiska metrologinätverk, som bör inrättas på ett öppet och transparent sätt och med målet att hantera trängande samhälls- och miljöutmaningar och metrologiska behov från nya tekniker och innovationer. Den metrologiska kapacitet som tillhandahålls genom dessa nätverk bör vara likvärdig och jämförbar med andra världsledande metrologiska system och visa upp spetskompetens i världsklass. Ansökningsomgångar inom ramen för partnerskapet för metrologi bör inledas under genomförandet av Horisont Europa och bör vara öppna, transparenta och konkurrensutsatta. Partnerskapet för metrologi bör främja talangcirkulation och utveckling av färdigheter, även genom möjligheter till utbildning och omskolning. |
| --- | --- |

(12)

Partnerskapet för metrologi, som är anpassat till unionens politiska prioriteringar, inbegripet den europeiska gröna given, en ekonomi för människor, och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, bör genomföras under en tioårsperiod, från 2021 till 2031. Partnerskapet för metrologi bör innefatta nya verksamheter jämfört med Empir, och särskilt utvecklingen av europeiska metrologinätverk, som bör inrättas på ett öppet och transparent sätt och med målet att hantera trängande samhälls- och miljöutmaningar och metrologiska behov från nya tekniker och innovationer. Den metrologiska kapacitet som tillhandahålls genom dessa nätverk bör vara likvärdig och jämförbar med andra världsledande metrologiska system och visa upp spetskompetens i världsklass. Ansökningsomgångar inom ramen för partnerskapet för metrologi bör inledas under genomförandet av Horisont Europa och bör vara öppna, transparenta och konkurrensutsatta. Partnerskapet för metrologi bör främja talangcirkulation och utveckling av färdigheter, även genom möjligheter till utbildning och omskolning.

| (13) | Partnerskapet för metrologis verksamheter bör bedrivas i linje med Horisont Europas mål och forsknings- och innovationsprioriteringar och vara förenliga med de allmänna principerna och villkoren i artikel 10 i och bilaga III till förordning (EU) 2021/695, och stödja bland annat utnyttjandet av innovativa lösningar inom den europeiska industrin, särskilt i små och medelstora företag och i slutändan i samhället. |
| --- | --- |

(13)

Partnerskapet för metrologis verksamheter bör bedrivas i linje med Horisont Europas mål och forsknings- och innovationsprioriteringar och vara förenliga med de allmänna principerna och villkoren i artikel 10 i och bilaga III till förordning (EU) 2021/695, och stödja bland annat utnyttjandet av innovativa lösningar inom den europeiska industrin, särskilt i små och medelstora företag och i slutändan i samhället.

| (14) | Ett tak bör fastställas för unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi för Horisont Europas löptid. Inom detta tak bör unionens ekonomiska bidrag maximalt motsvara de deltagande staternas bidrag för att skapa en stark hävstångseffekt och säkerställa starkare integration av deltagande staters program. |
| --- | --- |

(14)

Ett tak bör fastställas för unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi för Horisont Europas löptid. Inom detta tak bör unionens ekonomiska bidrag maximalt motsvara de deltagande staternas bidrag för att skapa en stark hävstångseffekt och säkerställa starkare integration av deltagande staters program.

| (15) | Partnerskapet för metrologi bör finansieras genom unionsprogrammen inom den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). I enlighet med artikel 10.2 c i förordning (EU) 2021/695 bör partnerskapet för metrologi ha en tydlig livscykelbaserad strategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör partnerskapet för metrologi inrättas för en period som löper ut den 31 december 2031, så att det kan utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista inledda indirekta åtgärderna har slutförts. |
| --- | --- |

(15)

Partnerskapet för metrologi bör finansieras genom unionsprogrammen inom den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). I enlighet med artikel 10.2 c i förordning (EU) 2021/695 bör partnerskapet för metrologi ha en tydlig livscykelbaserad strategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör partnerskapet för metrologi inrättas för en period som löper ut den 31 december 2031, så att det kan utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista inledda indirekta åtgärderna har slutförts.

| (16) | I enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2021/695 är Horisont Europas allmänna mål att uppnå vetenskapliga, tekniska, ekonomiska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja unionens konkurrenskraft i alla medlemsstater, inbegripet inom industrin, att genomföra unionens strategiska prioriteringar, att bidra till att förverkliga unionens mål och strategier, att hantera globala utmaningar, inbegripet FN:s mål för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 för hållbar utveckling och i linje med Parisavtalet, samt att stärka det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2021/695 är Horisont Europas allmänna mål att uppnå vetenskapliga, tekniska, ekonomiska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja unionens konkurrenskraft i alla medlemsstater, inbegripet inom industrin, att genomföra unionens strategiska prioriteringar, att bidra till att förverkliga unionens mål och strategier, att hantera globala utmaningar, inbegripet FN:s mål för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 för hållbar utveckling och i linje med Parisavtalet, samt att stärka det europeiska forskningsområdet.

| (17) | De deltagande staterna har enats om genomförandestrukturen för de föregående initiativen, närmare bestämt det europeiska metrologiforskningsprogrammet (EMRP) och Empir. År 2007 inrättades Euramet e.V. (Euramet), den europeiska regionala metrologiorganisationen, som är en icke-vinstdrivande sammanslutning som lyder under tysk lag, för att fungera som denna struktur. Euramet har även uppgifter och skyldigheter relaterade till den bredare europeiska och globala harmoniseringen av metrologi. Medlemskap i Euramet är öppet för alla europeiska nationella metrologiska institut, som medlemmar, och europeiska utsedda institut, som associerade medlemmar. Medlemskap i Euramet är inte villkorat av att det finns nationella metrologiska forskningsprogram. Med tanke på att Euramets styrningsstruktur enligt rapporten om interimsutvärderingen av Empir har visat sig vara effektiv och av hög kvalitet när det gäller att genomföra EMRP och Empir, bör Euramet även användas för att genomföra partnerskapet för metrologi. Euramet bör därför förvalta unionens ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(17)

De deltagande staterna har enats om genomförandestrukturen för de föregående initiativen, närmare bestämt det europeiska metrologiforskningsprogrammet (EMRP) och Empir. År 2007 inrättades Euramet e.V. (Euramet), den europeiska regionala metrologiorganisationen, som är en icke-vinstdrivande sammanslutning som lyder under tysk lag, för att fungera som denna struktur. Euramet har även uppgifter och skyldigheter relaterade till den bredare europeiska och globala harmoniseringen av metrologi. Medlemskap i Euramet är öppet för alla europeiska nationella metrologiska institut, som medlemmar, och europeiska utsedda institut, som associerade medlemmar. Medlemskap i Euramet är inte villkorat av att det finns nationella metrologiska forskningsprogram. Med tanke på att Euramets styrningsstruktur enligt rapporten om interimsutvärderingen av Empir har visat sig vara effektiv och av hög kvalitet när det gäller att genomföra EMRP och Empir, bör Euramet även användas för att genomföra partnerskapet för metrologi. Euramet bör därför förvalta unionens ekonomiska bidrag.

| (18) | De ekonomiska bidragen till partnerskapet för metrologi bör förvaltas centralt av Euramet i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2021/695. Detta bör inte påverka de deltagande staternas möjlighet att tillhandahålla direkta ekonomiska bidrag till utsedda nationella metrologiska institut på grundval av en samordnad strategi via en kommitté för partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

(18)

De ekonomiska bidragen till partnerskapet för metrologi bör förvaltas centralt av Euramet i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2021/695. Detta bör inte påverka de deltagande staternas möjlighet att tillhandahålla direkta ekonomiska bidrag till utsedda nationella metrologiska institut på grundval av en samordnad strategi via en kommitté för partnerskapet för metrologi.

| (19) | Partnerskapet för metrologi bör sträva efter ett verkningsfullt främjande av lika möjligheter för alla och särskilt, i möjligaste mån, säkerställa balans mellan könen i partnerskapet för metrologis relevanta organ liksom i utvärderingspaneler och andra relevanta rådgivande organ. |
| --- | --- |

(19)

Partnerskapet för metrologi bör sträva efter ett verkningsfullt främjande av lika möjligheter för alla och särskilt, i möjligaste mån, säkerställa balans mellan könen i partnerskapet för metrologis relevanta organ liksom i utvärderingspaneler och andra relevanta rådgivande organ.

| (20) | I enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) 2021/695 och relevanta regler för kommissionens expertgrupper bör kommissionen välja ut ledamöterna i partnerskapet för metrologis styrgrupp, särskilt genom att vederbörligen beakta alla relevanta uppgifter om intressekonflikter. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) 2021/695 och relevanta regler för kommissionens expertgrupper bör kommissionen välja ut ledamöterna i partnerskapet för metrologis styrgrupp, särskilt genom att vederbörligen beakta alla relevanta uppgifter om intressekonflikter.

| (21) | För att uppnå målen för partnerskapet för metrologi bör Euramet tillhandahålla ekonomiskt stöd främst i form av bidrag till deltagare i åtgärder som väljs ut på Euramets nivå. Dessa insatser bör väljas ut efter öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar under Euramets ansvar. Partnerskapet för metrologi bör göra vederbörliga ansträngningar för att bättre synliggöra ansökningsomgångarna genom att i god tid offentliggöra dem på Horisont Europa-portalen för deltagare och genom att brett främja och marknadsföra ansökningsomgångarna i syfte att öka antalet nya deltagare. Rangordningen bör vara bindande vid valet av förslag och tilldelningen av medel från unionens ekonomiska bidrag och de deltagande staternas ekonomiska bidrag till forskningsprojekt och därmed sammanhängande verksamheter. I enlighet med artikel 28.3 i förordning (EU) 2021/695 och arbetsprogrammet för Horisont Europa bör reglerna i det årliga arbetsprogrammet för hur jämbördiga förslag ska hanteras kunna innehålla villkor för små och medelstora företags medverkan, könsfördelning och geografisk spridning. För verksamheter som finansieras av bidragen från de deltagande staterna till europeiska metrologinätverk bör även de finansierade åtgärderna ligga under Euramets ansvar. |
| --- | --- |

(21)

För att uppnå målen för partnerskapet för metrologi bör Euramet tillhandahålla ekonomiskt stöd främst i form av bidrag till deltagare i åtgärder som väljs ut på Euramets nivå. Dessa insatser bör väljas ut efter öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar under Euramets ansvar. Partnerskapet för metrologi bör göra vederbörliga ansträngningar för att bättre synliggöra ansökningsomgångarna genom att i god tid offentliggöra dem på Horisont Europa-portalen för deltagare och genom att brett främja och marknadsföra ansökningsomgångarna i syfte att öka antalet nya deltagare. Rangordningen bör vara bindande vid valet av förslag och tilldelningen av medel från unionens ekonomiska bidrag och de deltagande staternas ekonomiska bidrag till forskningsprojekt och därmed sammanhängande verksamheter. I enlighet med artikel 28.3 i förordning (EU) 2021/695 och arbetsprogrammet för Horisont Europa bör reglerna i det årliga arbetsprogrammet för hur jämbördiga förslag ska hanteras kunna innehålla villkor för små och medelstora företags medverkan, könsfördelning och geografisk spridning. För verksamheter som finansieras av bidragen från de deltagande staterna till europeiska metrologinätverk bör även de finansierade åtgärderna ligga under Euramets ansvar.

| (22) | Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av partnerskapet för metrologi omfattas av förordning (EU) 2021/695. På grund av partnerskapet för metrologis särskilda operativa behov, särskilt att bygga och förvalta framtida europeiska metrologinätverk och underlätta lämpligt ekonomiskt deltagande från de deltagande staterna, bör det, om det är absolut nödvändigt och med beaktande av eventuella råd från styrgruppen, vara möjligt att föreskriva att samordnarrollen inom ramen för indirekta åtgärder, från inlämnandet av förslaget till dess att projektet avslutas, begränsas till de deltagande staternas nationella metrologiska institut och utsedda institut. |
| --- | --- |

(22)

Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av partnerskapet för metrologi omfattas av förordning (EU) 2021/695. På grund av partnerskapet för metrologis särskilda operativa behov, särskilt att bygga och förvalta framtida europeiska metrologinätverk och underlätta lämpligt ekonomiskt deltagande från de deltagande staterna, bör det, om det är absolut nödvändigt och med beaktande av eventuella råd från styrgruppen, vara möjligt att föreskriva att samordnarrollen inom ramen för indirekta åtgärder, från inlämnandet av förslaget till dess att projektet avslutas, begränsas till de deltagande staternas nationella metrologiska institut och utsedda institut.

| (23) | Bidragen från de deltagande staterna bör säkerställas genom institutionell finansiering från deras nationella metrologiska institut och deras utsedda institut. Det breda spektrumet av underliggande verksamheter bör bidra till målen för partnerskapet för metrologi och fastställas i de årliga arbetsprogrammen, med koppling till driftskostnader och utgifter. Bidragen bör täcka bland annat kostnaderna för tjänster som direkt levererar kalibrering och andra tjänster som kan spåras till det internationella enhetssystemet. Bidragen från de deltagande staterna bör även innefatta ett ekonomiskt bidrag till partnerskapet för metrologis administrativa kostnader. |
| --- | --- |

(23)

Bidragen från de deltagande staterna bör säkerställas genom institutionell finansiering från deras nationella metrologiska institut och deras utsedda institut. Det breda spektrumet av underliggande verksamheter bör bidra till målen för partnerskapet för metrologi och fastställas i de årliga arbetsprogrammen, med koppling till driftskostnader och utgifter. Bidragen bör täcka bland annat kostnaderna för tjänster som direkt levererar kalibrering och andra tjänster som kan spåras till det internationella enhetssystemet. Bidragen från de deltagande staterna bör även innefatta ett ekonomiskt bidrag till partnerskapet för metrologis administrativa kostnader.

| (24) | För att säkerställa partnerskapet för metrologis öppenhet, transparens och tillgänglighet, bör ansökningsomgångar även offentliggöras på ett användarvänligt sätt genom den gemensamma deltagarportalen liksom genom andra elektroniska medel för spridning inom ramen för Horisont Europa som förvaltas av kommissionen. För att upprätta förbindelser med intressenter och samhället och locka nya deltagare från ett brett spektrum av intressenter inom forskarvärlden och industrin, inklusive små och medelstora företag, lärosäten, forskningsorganisationer och organisationer i det civila samhället, bör partnerskapet för metrologi utföra en rad olika utåtriktade verksamheter, inbegripet spridning och utnyttjande av resultat, marknadsförings- och upplysningsverksamhet och främjande av partnerskapet för metrologi utanför unionen. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa partnerskapet för metrologis öppenhet, transparens och tillgänglighet, bör ansökningsomgångar även offentliggöras på ett användarvänligt sätt genom den gemensamma deltagarportalen liksom genom andra elektroniska medel för spridning inom ramen för Horisont Europa som förvaltas av kommissionen. För att upprätta förbindelser med intressenter och samhället och locka nya deltagare från ett brett spektrum av intressenter inom forskarvärlden och industrin, inklusive små och medelstora företag, lärosäten, forskningsorganisationer och organisationer i det civila samhället, bör partnerskapet för metrologi utföra en rad olika utåtriktade verksamheter, inbegripet spridning och utnyttjande av resultat, marknadsförings- och upplysningsverksamhet och främjande av partnerskapet för metrologi utanför unionen.

| (25) | Finansieringsmodellens funktionssätt vad beträffar principen om att unionsmedel och medel som inte kommer från unionen ska motsvara varandra bör omprövas vid tidpunkten för interimsutvärderingen av partnerskapet för metrologi för att säkerställa att samma princip respekteras vad gäller de deltagande staternas ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(25)

Finansieringsmodellens funktionssätt vad beträffar principen om att unionsmedel och medel som inte kommer från unionen ska motsvara varandra bör omprövas vid tidpunkten för interimsutvärderingen av partnerskapet för metrologi för att säkerställa att samma princip respekteras vad gäller de deltagande staternas ekonomiska bidrag.

| (26) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner. |
| --- | --- |

(26)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner.

| (27) | För att skydda unionens ekonomiska intressen bör kommissionen ha rätt att avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag om partnerskapet för metrologi genomförs bristfälligt, endast delvis eller för sent, eller om en deltagande stat inte bidrar, eller endast bidrar delvis eller för sent, till finansieringen av partnerskapet för metrologi. Dessa rättigheter bör anges i den bidragsöverenskommelse som ska ingås mellan unionen och Euramet. |
| --- | --- |

(27)

För att skydda unionens ekonomiska intressen bör kommissionen ha rätt att avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag om partnerskapet för metrologi genomförs bristfälligt, endast delvis eller för sent, eller om en deltagande stat inte bidrar, eller endast bidrar delvis eller för sent, till finansieringen av partnerskapet för metrologi. Dessa rättigheter bör anges i den bidragsöverenskommelse som ska ingås mellan unionen och Euramet.

| (28) | I syfte att förenkla bör den administrativa bördan minskas för samtliga berörda. Dubbelrevisioner och oproportionell dokumentation och rapportering bör undvikas. Då revisioner utförs bör de nationella programmens särdrag tas i beaktande när så är lämpligt. Revisioner av mottagare av unionsmedel som tillhandahålls i enlighet med detta beslut bör säkerställa en minskning av den administrativa bördan, i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att förenkla bör den administrativa bördan minskas för samtliga berörda. Dubbelrevisioner och oproportionell dokumentation och rapportering bör undvikas. Då revisioner utförs bör de nationella programmens särdrag tas i beaktande när så är lämpligt. Revisioner av mottagare av unionsmedel som tillhandahålls i enlighet med detta beslut bör säkerställa en minskning av den administrativa bördan, i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (29) | Euramet och de deltagande staterna bör, på begäran av kommissionen, Europaparlamentet, rådet eller revisionsrätten, lämna alla uppgifter som kommissionen behöver ta med i utvärderingen av partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

(29)

Euramet och de deltagande staterna bör, på begäran av kommissionen, Europaparlamentet, rådet eller revisionsrätten, lämna alla uppgifter som kommissionen behöver ta med i utvärderingen av partnerskapet för metrologi.

| (30) | Kommissionen bör göra en interimsutvärdering senast 2025 där den särskilt bedömer kvalitet och effektivitet hos partnerskapet för metrologi och vilka framsteg som gjorts för att uppnå uppsatta mål och även göra en slutlig utvärdering senast 2030, och bör offentliggöra och sprida resultaten av och slutsatserna i de utvärderingarna. I enlighet med artikel 10.2 c i förordning (EU) 2021/695 bör partnerskapet för metrologi ha en tydlig livscykelbaserad strategi, vara tidsbegränsat och innehålla villkoren för utfasning av finansieringen inom ramen för Horisont Europa. I det syftet bör utvärderingarna bedöma relevansen och samstämmigheten i eventuella förlängningar. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen bör göra en interimsutvärdering senast 2025 där den särskilt bedömer kvalitet och effektivitet hos partnerskapet för metrologi och vilka framsteg som gjorts för att uppnå uppsatta mål och även göra en slutlig utvärdering senast 2030, och bör offentliggöra och sprida resultaten av och slutsatserna i de utvärderingarna. I enlighet med artikel 10.2 c i förordning (EU) 2021/695 bör partnerskapet för metrologi ha en tydlig livscykelbaserad strategi, vara tidsbegränsat och innehålla villkoren för utfasning av finansieringen inom ramen för Horisont Europa. I det syftet bör utvärderingarna bedöma relevansen och samstämmigheten i eventuella förlängningar.

| (31) | Målet med detta beslut är att unionen ska delta i partnerskapet för metrologi i syfte att stödja dess allmänna mål. Kraven på metrologi är av en sådan omfattning och komplexitet att investeringar behövs som går utöver de centrala forskningsbudgetarna som nationella metrologiska institut och utsedda institut förfogar över. Den spetskompetens som krävs för forskning om och utveckling av avancerade metrologiska lösningar är spridd över nationsgränserna och kan därför inte uppnås på nationell nivå. Eftersom målet för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, genom att integrera nationella insatser i en konsekvent unionsstrategi, samordna enskilda nationella program för forskning, stödja utformningen av gemensamma forsknings- och finansieringsstrategier över de nationella gränserna och uppnå den kritiska massa av aktörer och investeringar som krävs, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(31)

Målet med detta beslut är att unionen ska delta i partnerskapet för metrologi i syfte att stödja dess allmänna mål. Kraven på metrologi är av en sådan omfattning och komplexitet att investeringar behövs som går utöver de centrala forskningsbudgetarna som nationella metrologiska institut och utsedda institut förfogar över. Den spetskompetens som krävs för forskning om och utveckling av avancerade metrologiska lösningar är spridd över nationsgränserna och kan därför inte uppnås på nationell nivå. Eftersom målet för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, genom att integrera nationella insatser i en konsekvent unionsstrategi, samordna enskilda nationella program för forskning, stödja utformningen av gemensamma forsknings- och finansieringsstrategier över de nationella gränserna och uppnå den kritiska massa av aktörer och investeringar som krävs, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (32) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på de relevanta politikområdena bör detta beslut träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(32)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på de relevanta politikområdena bör detta beslut träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Deltagande i det europeiska partnerskapet för metrologi

1.   Unionen ska delta i det europeiska partnerskapet för metrologi (partnerskapet för metrologi), ett institutionaliserat europeiskt partnerskap enligt artikel 10.1 c i förordning (EU) 2021/695, som har inletts gemensamt av Belgien, Bulgarien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike, (de deltagande staterna), i enlighet med de villkor som fastställs i detta beslut.

2.   Andra medlemsstater än de som anges i punkt 1 i denna artikel och tredjeländer som är associerade till Horisont Europa får delta i partnerskapet för metrologi under förutsättning att de uppfyller de villkor som anges i artikel 4.1 c. Sådana medlemsstater och tredjeländer ska anses som deltagande stater vid tillämpningen av detta beslut.

3.   Ett tredjeland som inte är associerat till Horisont Europa får delta i partnerskapet för metrologi under förutsättning att det

| a) | ingår ett internationellt avtal för vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen som fastställer villkoren för dess deltagande i partnerskapet för metrologi, |
| --- | --- |

a)

ingår ett internationellt avtal för vetenskapligt och tekniskt samarbete med unionen som fastställer villkoren för dess deltagande i partnerskapet för metrologi,

| b) | godkänns av kommittén för partnerskapet för metrologi i enlighet med artikel 14.3 g, och |
| --- | --- |

b)

godkänns av kommittén för partnerskapet för metrologi i enlighet med artikel 14.3 g, och

| c) | uppfyller det villkor som anges i artikel 4.1 c. |
| --- | --- |

c)

uppfyller det villkor som anges i artikel 4.1 c.

Ett tredjeland som uppfyller de villkor som anges i första stycket ska anses som en deltagande stat vid tillämpningen av detta beslut.

Artikel 2

Mål för partnerskapet för metrologi

1.   Partnerskapet för metrologi ska bidra till genomförandet av förordning (EU) 2021/695, särskilt artikel 3.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska partnerskapet för metrologi, genom partners medverkan och åtagande när det gäller utformning och genomförande av ett sådant årligt arbetsprogram som anges i artikel 7, sträva efter följande allmänna mål:

| a) | Att utveckla ett hållbart, spetskompetensbaserat och samordnat metrologisystem på europeisk nivå och därigenom bidra till att överbrygga investeringsgapet mellan Europa och dess globala konkurrenter. |
| --- | --- |

a)

Att utveckla ett hållbart, spetskompetensbaserat och samordnat metrologisystem på europeisk nivå och därigenom bidra till att överbrygga investeringsgapet mellan Europa och dess globala konkurrenter.

| b) | Att säkerställa att de allra senaste metrologikapaciteterna i stor omfattning används av innovatörer i och utanför deras ekosystem. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att de allra senaste metrologikapaciteterna i stor omfattning används av innovatörer i och utanför deras ekosystem.

| c) | Att öka metrologins effekt på samhällsutmaningar i samband med genomförandet av politiska åtgärder, standarder och regelverk, bland annat på det digitala, ekonomiska, industriella och miljörelaterade området, för att göra dem ändamålsenliga. |
| --- | --- |

c)

Att öka metrologins effekt på samhällsutmaningar i samband med genomförandet av politiska åtgärder, standarder och regelverk, bland annat på det digitala, ekonomiska, industriella och miljörelaterade området, för att göra dem ändamålsenliga.

3.   Vid genomförande av de allmänna mål som fastställs i punkt 2 ska partnerskapet för metrologi sträva efter följande specifika mål:

| a) | Att senast 2030 utveckla nya forskningskapaciteter som byggs upp inom ramen för nya europeiska metrologiska nätverk och vars resultat vad gäller kalibrerings- och mätningskapaciteter är på åtminstone samma nivå som de ledande metrologiska institutens utanför de deltagande staterna. |
| --- | --- |

a)

Att senast 2030 utveckla nya forskningskapaciteter som byggs upp inom ramen för nya europeiska metrologiska nätverk och vars resultat vad gäller kalibrerings- och mätningskapaciteter är på åtminstone samma nivå som de ledande metrologiska institutens utanför de deltagande staterna.

| b) | Att senast 2030 understödja försäljning av nya innovativa produkter och tjänster genom att använda och uppta de nya metrologikapaciteterna i viktig ny och möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

b)

Att senast 2030 understödja försäljning av nya innovativa produkter och tjänster genom att använda och uppta de nya metrologikapaciteterna i viktig ny och möjliggörande teknik.

| c) | Att bidra till att skapa och sprida högkvalitativa nya kunskaper, kompetenser och färdigheter i hela unionen inom ramen för livslångt lärande och i syfte att uppnå samhällsomvandling, inbegripet genom att förstärka innovationsförmågan. |
| --- | --- |

c)

Att bidra till att skapa och sprida högkvalitativa nya kunskaper, kompetenser och färdigheter i hela unionen inom ramen för livslångt lärande och i syfte att uppnå samhällsomvandling, inbegripet genom att förstärka innovationsförmågan.

| d) | Att senast 2030, till fullo och på ett ändamålsenligt sätt, bidra till utformningen och genomförandet av specifika standarder och regelverk som ligger till grund för offentliga politiska åtgärder avsedda att hantera samhällsutmaningar, ekonomiska utmaningar och miljöutmaningar. |
| --- | --- |

d)

Att senast 2030, till fullo och på ett ändamålsenligt sätt, bidra till utformningen och genomförandet av specifika standarder och regelverk som ligger till grund för offentliga politiska åtgärder avsedda att hantera samhällsutmaningar, ekonomiska utmaningar och miljöutmaningar.

| e) | Att frigöra metrologins potential bland slutanvändare, inbegripet små och medelstora företag och intressenter inom industrin, som ett instrument som bidrar till att uppnå unionens mål för den digitala och den gröna omställningen. |
| --- | --- |

e)

Att frigöra metrologins potential bland slutanvändare, inbegripet små och medelstora företag och intressenter inom industrin, som ett instrument som bidrar till att uppnå unionens mål för den digitala och den gröna omställningen.

Artikel 3

Unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi

1.   Unionens ekonomiska bidrag, inklusive EES-anslag, till partnerskapet för metrologi ska vara högst 300 miljoner EUR för att motsvara bidragen från de deltagande stater som anges i artikel 1.1. Unionens ekonomiska bidrag får ökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, i enlighet med artikel 16.5 i förordning (EU) 2021/695, under förutsättning att det totala belopp med vilket unionens ekonomiska bidrag ökas åtminstone motsvaras av bidrag från de deltagande stater som anges i artikel 1.2 i detta beslut.

2.   Vid beräkningen av unionens ekonomiska bidrag ska bidrag från de deltagande staterna till de administrativa kostnader som är hänförliga till genomförandet av partnerskapet för metrologi och som överskrider 5 % av det totala sammanlagda bidraget till partnerskapet för metrologi inte beaktas.

3.   Unionens ekonomiska bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts till de relevanta delarna av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, inrättat genom rådets beslut (EU) 2021/764 (9).

4.   Euramet e.V. (Euramet) ska använda unionens ekonomiska bidrag för att finansiera de verksamheter som avses i artikel 6.1 a.

5.   Unionens ekonomiska bidrag får inte användas för att täcka partnerskapet för metrologis administrativa kostnader.

6.   Ekonomiska bidrag inom ramen för de program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt faciliteten för återhämtning och resiliens får anses som bidrag från en medlemsstat som är deltagande stat, förutsatt att de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (10) och de förordningar som fastställer särskilda regler tillämpliga på var och en av de fonderna följs.

Artikel 4

Villkor för unionens ekonomiska bidrag

1.   Unionens ekonomiska bidrag ska vara förenat med följande villkor:

| a) | De deltagande staterna ska visa att partnerskapet för metrologi inrättas i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

a)

De deltagande staterna ska visa att partnerskapet för metrologi inrättas i enlighet med detta beslut.

| b) | De deltagande staterna eller de nationella metrologiska institut som de har utsett ska utse Euramet till den struktur som ansvarar för att genomförandet av partnerskapet för metrologi och för mottagande, tilldelning och övervakning av unionens ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

b)

De deltagande staterna eller de nationella metrologiska institut som de har utsett ska utse Euramet till den struktur som ansvarar för att genomförandet av partnerskapet för metrologi och för mottagande, tilldelning och övervakning av unionens ekonomiska bidrag.

| c) | Varje deltagande stat ska åta sig att lämna ett ekonomiskt bidrag till finansieringen av partnerskapet för metrologi samt att inrätta en reservfinansieringskapacitet på 50 % av åtagandebeloppet. |
| --- | --- |

c)

Varje deltagande stat ska åta sig att lämna ett ekonomiskt bidrag till finansieringen av partnerskapet för metrologi samt att inrätta en reservfinansieringskapacitet på 50 % av åtagandebeloppet.

| d) | Euramet ska visa sin förmåga att genomföra partnerskapet för metrologi, inbegripet mottagande, tilldelning och övervakning av unionens ekonomiska bidrag inom ramen för indirekt förvaltning av unionens budget i enlighet med artiklarna 62 och 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

d)

Euramet ska visa sin förmåga att genomföra partnerskapet för metrologi, inbegripet mottagande, tilldelning och övervakning av unionens ekonomiska bidrag inom ramen för indirekt förvaltning av unionens budget i enlighet med artiklarna 62 och 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| e) | En styrningsmodell för partnerskapet för metrologi ska inrättas i enlighet med artiklarna 13–16. |
| --- | --- |

e)

En styrningsmodell för partnerskapet för metrologi ska inrättas i enlighet med artiklarna 13–16.

2.   Under genomförandet av partnerskapet för metrologi ska unionens ekonomiska bidrag även vara förenat med samtliga följande villkor:

| a) | Att Euramet genomför de verksamheter inom ramen för partnerskapet för metrologi som fastställs i artikel 6 i linje med de mål som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

a)

Att Euramet genomför de verksamheter inom ramen för partnerskapet för metrologi som fastställs i artikel 6 i linje med de mål som anges i artikel 2.

| b) | Att en effektiv styrningsmodell upprätthålls i enlighet med artiklarna 13–16. |
| --- | --- |

b)

Att en effektiv styrningsmodell upprätthålls i enlighet med artiklarna 13–16.

| c) | Att Euramet uppfyller de rapporteringskrav som anges i artikel 155 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

c)

Att Euramet uppfyller de rapporteringskrav som anges i artikel 155 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| d) | Att de åtaganden som avses i punkt 1 c i denna artikel fullgörs av de deltagande staterna. |
| --- | --- |

d)

Att de åtaganden som avses i punkt 1 c i denna artikel fullgörs av de deltagande staterna.

Artikel 5

De deltagande staternas bidrag till partnerskapet för metrologi

1.   De deltagande stater som anges i artikel 1.1 ska lämna bidrag eller se till att deras nationella finansieringsorgan lämnar antingen ekonomiska bidrag eller bidrag in natura på minst 363 miljoner EUR under perioden 1 januari 2021–31 december 2031.

En andel av bidragen från de deltagande staterna ska vara i form av ekonomiska bidrag. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma sina kollektiva bidrag och hur dessa ska lämnas.

2.   De deltagande staternas bidrag ska bestå av

| a) | ekonomiska bidrag eller bidrag in natura för genomförandet av de verksamheter som avses i artikel 6.1, och |
| --- | --- |

a)

ekonomiska bidrag eller bidrag in natura för genomförandet av de verksamheter som avses i artikel 6.1, och

| b) | ekonomiska bidrag eller bidrag in natura för att täcka alla Euramets administrativa kostnader. |
| --- | --- |

b)

ekonomiska bidrag eller bidrag in natura för att täcka alla Euramets administrativa kostnader.

3.   De ekonomiska bidrag eller bidrag in natura som avses i punkt 2 a i denna artikel ska täcka de kostnader som de deltagande staterna ådrar sig vid genomförandet av de verksamheter som avses i artikel 6.1 b med avdrag för unionens eventuella direkta eller indirekta ekonomiska bidrag till dessa kostnader.

4.   De ekonomiska bidrag eller bidrag in natura som avses i punkt 2 b ska täcka de kostnader som de deltagande staterna ådrar sig i samband med Euramets administrativa kostnader för genomförandet av partnerskapet för metrologi. Dessa administrativa kostnader får inte överstiga 5 % av den totala budgeten för partnerskapet för metrologi.

5.   I syfte att värdera de bidrag in natura som avses i punkt 2 a och b i denna artikel ska kostnaderna fastställas i enlighet med en harmoniserad metod, inbegripet kriterier och förfaranden, som ska fastställas av kommittén för partnerskapet för metrologi i enlighet med artikel 14. I den mån det är möjligt ska rapporteringen av kostnaderna följa de rapporteringsförfaranden som fastställs i förordning (EU) 2021/695, med beaktande av sedvanlig redovisningspraxis i berörda deltagande stater eller berörda nationella finansieringsorgan, tillämpliga redovisningsstandarder i den deltagande stat där de berörda nationella finansieringsorganen är etablerade och tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska intygas av en oberoende revisor som utsetts av berörda deltagande stater eller berörda nationella finansieringsorgan.

6.   Bidragen från de deltagande staterna ska lämnas efter antagandet av det årliga arbetsprogrammet.

Om det årliga arbetsprogrammet antas under referensåret får de bidrag som avses i punkt 2 b och som ingår i det årliga arbetsprogrammet omfatta bidrag som lämnats från och med den 1 januari det året.

De bidrag som avses i punkt 2 b och som lämnas efter den 1 december 2021, får räknas som bidrag från deltagande stater förutsatt att de ingår i det första årliga arbetsprogrammet för partnerskapet för metrologi.

Artikel 6

Euramets verksamheter

1.   Partnerskapet för metrologi ska stödja ett brett spektrum av forsknings- och innovationsverksamheter genom

| a) | indirekta åtgärder i den mening som avses i artikel 2.43 i förordning (EU) 2021/695 som finansieras av Euramet i enlighet med artikel 7 i detta beslut, huvudsakligen i form av bidrag efter gränsöverskridande, öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar anordnade av Euramet, inbegripet






  i) | vetenskapliga och tekniska åtgärder till stöd för grundläggande vetenskaplig metrologi som lägger grunden för alla efterföljande steg, inbegripet tillämpad metrologisk forskning och utveckling samt metrologirelaterade tjänster, |
| --- | --- | --- |

a)

indirekta åtgärder i den mening som avses i artikel 2.43 i förordning (EU) 2021/695 som finansieras av Euramet i enlighet med artikel 7 i detta beslut, huvudsakligen i form av bidrag efter gränsöverskridande, öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar anordnade av Euramet, inbegripet

i)

vetenskapliga och tekniska åtgärder till stöd för grundläggande vetenskaplig metrologi som lägger grunden för alla efterföljande steg, inbegripet tillämpad metrologisk forskning och utveckling samt metrologirelaterade tjänster,

| ii) | metrologiforskning för att tillhandahålla lösningar på samhällsutmaningar, ekonomiska utmaningar och miljöutmaningar med fokus på bidrag till hållbara tekniker och innovationer i energisektorn, den digitala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn, liksom med avseende på miljön och klimatet, och för att utveckla projekt i specifika europeiska metrologinätverk som bemöter dessa utmaningar, |
| --- | --- |

ii)

metrologiforskning för att tillhandahålla lösningar på samhällsutmaningar, ekonomiska utmaningar och miljöutmaningar med fokus på bidrag till hållbara tekniker och innovationer i energisektorn, den digitala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn, liksom med avseende på miljön och klimatet, och för att utveckla projekt i specifika europeiska metrologinätverk som bemöter dessa utmaningar,

| iii) | forskning för att utveckla ny mätutrustning som inriktas på att stärka det europeiska industriella och kommersiella utnyttjandet av metrologisk teknik för att stimulera innovation inom industrin, |
| --- | --- |

iii)

forskning för att utveckla ny mätutrustning som inriktas på att stärka det europeiska industriella och kommersiella utnyttjandet av metrologisk teknik för att stimulera innovation inom industrin,

| iv) | forskning och utveckling på metrologiområdet som är standardförberedande eller bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete för att stödja genomförandet av politiska åtgärder, regelverk och påskyndande av marknadsintroduktion och samhällets utnyttjande av hållbara innovativa produkter och tjänster, |
| --- | --- |

iv)

forskning och utveckling på metrologiområdet som är standardförberedande eller bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete för att stödja genomförandet av politiska åtgärder, regelverk och påskyndande av marknadsintroduktion och samhällets utnyttjande av hållbara innovativa produkter och tjänster,

| v) | utbyte av bästa praxis för metrologisk forskning som bedrivs på nationell nivå, |
| --- | --- |

v)

utbyte av bästa praxis för metrologisk forskning som bedrivs på nationell nivå,

| b) | verksamheter som finansieras av de deltagande staterna utan unionens ekonomiska bidrag, bestående i metrologisk kapacitetsuppbyggnad på olika tekniska nivåer i syfte att uppnå ett metrologiskt system i de deltagande staterna som är så omfattande som möjligt, balanserat och integrerat, som gör det möjligt för dem att utveckla sin vetenskapliga och tekniska kapacitet inom metrologi, och som innefattar verksamheter som inte valts ut i samband med de ansökningsomgångar som avses i led a i denna artikel och som beskrivs i de årliga arbetsprogrammen, liksom något av följande:






  i) | Verksamheter inom de deltagande staternas nationella program, såsom transnationella projekt som bidrar till de prioriteringar som fastställts i ett europeiskt metrologinätverk och Euramets tekniska kommittéer. |
| --- | --- | --- |

b)

verksamheter som finansieras av de deltagande staterna utan unionens ekonomiska bidrag, bestående i metrologisk kapacitetsuppbyggnad på olika tekniska nivåer i syfte att uppnå ett metrologiskt system i de deltagande staterna som är så omfattande som möjligt, balanserat och integrerat, som gör det möjligt för dem att utveckla sin vetenskapliga och tekniska kapacitet inom metrologi, och som innefattar verksamheter som inte valts ut i samband med de ansökningsomgångar som avses i led a i denna artikel och som beskrivs i de årliga arbetsprogrammen, liksom något av följande:

i)

Verksamheter inom de deltagande staternas nationella program, såsom transnationella projekt som bidrar till de prioriteringar som fastställts i ett europeiskt metrologinätverk och Euramets tekniska kommittéer.

| ii) | Åtgärder för att, i så stor utsträckning som möjligt, sprida och utnyttja den metrologiska forskningens resultat, inbegripet inom industrin och från små och medelstora företag, i Europa i syfte att göra Euramets verksamheter synligare för allmänheten på ett användarvänligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder för att, i så stor utsträckning som möjligt, sprida och utnyttja den metrologiska forskningens resultat, inbegripet inom industrin och från små och medelstora företag, i Europa i syfte att göra Euramets verksamheter synligare för allmänheten på ett användarvänligt sätt.

| iii) | Verksamheter för att öka medvetenheten och marknadsföra verksamheter och kampanjer för utbildning och spridning, och för att tillhandahålla lämplig information på Euramets webbplats och publicering av relevant dokumentation. |
| --- | --- |

iii)

Verksamheter för att öka medvetenheten och marknadsföra verksamheter och kampanjer för utbildning och spridning, och för att tillhandahålla lämplig information på Euramets webbplats och publicering av relevant dokumentation.

| iv) | Åtgärder som särskilt avser metrologiska institut som saknar eller som endast har begränsad vetenskaplig kapacitet genom att hjälpa dem att använda sig av andra unionsprogram eller nationella eller regionala program för utbildning och rörlighet, gränsöverskridande samarbete eller investeringar i metrologisk infrastruktur. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder som särskilt avser metrologiska institut som saknar eller som endast har begränsad vetenskaplig kapacitet genom att hjälpa dem att använda sig av andra unionsprogram eller nationella eller regionala program för utbildning och rörlighet, gränsöverskridande samarbete eller investeringar i metrologisk infrastruktur.

| v) | Anordnande av extern spridning och kunskapsöverföring för att i så stor utsträckning som möjligt marknadsföra partnerskapet för metrologi i och utanför unionen, i syfte att maximera dess effekt. |
| --- | --- |

v)

Anordnande av extern spridning och kunskapsöverföring för att i så stor utsträckning som möjligt marknadsföra partnerskapet för metrologi i och utanför unionen, i syfte att maximera dess effekt.

2.   Innan Euramet identifierar ämnena för var och en av de ansökningsomgångar som avses i punkt 1 a, ska Euramet offentligt uppmana enskilda eller organisationer, inklusive små och medelstora företag, och den allmänna metrologiska värdekedjan att på ett transparent sätt föreslå möjliga forskningsämnen.

Artikel 7

Årligt arbetsprogram

1.   Partnerskapet för metrologi ska genomföras på grundval av årliga arbetsprogram som omfattar verksamheter som ska utföras under perioden 1 januari–31 december ett visst år (referensåret).

2.   Den kommitté för partnerskapet för metrologi som avses i artikel 14 ska anta de årliga arbetsprogrammen senast den 31 mars under referensåret, efter godkännande från kommissionen. Både kommittén för partnerskapet för metrologi och kommissionen ska anta de årliga arbetsprogrammen utan onödigt dröjsmål. Kommittén för partnerskapet för metrologi ska göra det årliga arbetsprogrammet tillgängligt för allmänheten.

3.   De verksamheter som avses i artikel 6.1 a och b får inte inledas förrän under referensåret och först sedan det årliga arbetsprogrammet för det året antagits.

4.   Verksamheter får finansieras av Euramet enbart om de finns fastställda i det årliga arbetsprogrammet. Det årliga arbetsprogrammet ska särskilja mellan verksamheter som avses i artikel 6.1 a, verksamheter som avses i artikel 6.1 b och Euramets administrativa kostnader. Det årliga arbetsprogrammet ska innefatta utgiftsberäkningarna för dem och den budget som tilldelas verksamheter som finansieras med unionens ekonomiska bidrag och verksamheter som finansieras av de deltagande staterna utan det bidraget. Det årliga arbetsprogrammet ska även innefatta värderingen av de deltagande staternas bidrag in natura enligt artikel 5.2 b.

5.   Ändrade årliga arbetsprogram för ett referensår och årliga arbetsprogram för följande referensår ska beakta resultaten från tidigare ansökningsomgångar. De ska sträva efter att komma till rätta med otillräcklig täckning av vetenskapliga ämnen, särskilt de som tidigare beaktats i sådana verksamheter som anges i artikel 6.1 b och som inte kunnat finansieras i tillräcklig omfattning.

6.   Ansökningsomgångarna inom ramen för de relevanta årliga arbetsprogrammen ska inledas senast den 31 december 2027. I vederbörligen motiverade fall får de inledas senast den 31 december 2028.

7.   Euramet ska övervaka och årligen rapportera till kommissionen om genomförandet av alla verksamheter som ingår i det årliga arbetsprogrammet utan att bidragsmottagarnas administrativa börda ökar. Årsrapporten ska i god tid göras tillgänglig för allmänheten på Euramets webbplats.

8.   Kommunikation eller offentliggörande som rör verksamheter inom partnerskapet för metrologi och sker i samarbete med partnerskapet för metrologi – oavsett om kommunikationen eller offentliggörandet sker genom Euramet, en deltagande stat eller dess nationella finansieringsorgan eller deltagare i en verksamhet – ska märkas eller sammärkas som medfinansierad av partnerskapet för metrologi inom ramen för Horisont Europa.

Artikel 8

Regler för deltagande och spridning

1.   Euramet ska anses vara ett finansieringsorgan i den mening som avses i artikel 2.14 i förordning (EU) 2021/695 och ska tillhandahålla ekonomiskt stöd till de indirekta åtgärder som avses i artikel 6.1 a i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i den förordningen.

2.   Förordning (EU) 2021/695, särskilt reglerna för deltagande, öppen vetenskap och spridning, ska tillämpas på de åtgärder som avses i artikel 6.1 a i detta beslut. I enlighet med artikel 17.2 i den förordningen får det årliga arbetsprogrammet dessutom, om det är absolut nödvändigt och efter samråd med den styrgrupp som avses i artikel 15 i detta beslut då kommittén för partnerskapet för metrologi begär sådant samråd, föreskriva en begränsning av samordnarrollen inom ramen för indirekta åtgärder, från inlämnandet av förslaget till dess att projektet avslutas, till de nationella metrologiska instituten och de utsedda instituten i de deltagande staterna för att säkerställa att de deltagande staternas mål och bidragsmål uppfylls.

3.   Euramet ska säkerställa ett lämpligt samspel med nationella metrologiska institut och utsedda institut inom ramen för de indirekta åtgärder som avses i artikel 6.1 a, i enlighet med den lämpliga nationella myndighetens utseende av dem. Euramet ska även uppmuntra och stödja andra enheters, inklusive små och medelstora företag, deltagande i alla ansökningsomgångar.

Artikel 9

Avtal mellan unionen och Euramet

Förutsatt att en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen säkerställs ska Euramet anförtros genomförandet av unionens ekonomiska bidrag i enlighet med artiklarna 62.3 och 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Artikel 10

Avslutande, minskning eller tillfällig indragning av unionens ekonomiska bidrag

1.   Om partnerskapet för metrologi inte uppfyller villkoren för att anförtros unionens ekonomiska bidrag kan kommissionen avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in det bidraget.

2.   Om en deltagande stat inte bidrar till finansieringen av partnerskapet för metrologi, endast bidrar delvis eller inte respekterar tidsramarna för bidragen som avses i artikel 5, får kommissionen avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag. Kommissionens beslut ska inte hindra utbetalning av ersättning för stödberättigande kostnader som de deltagande staterna redan hade ådragit sig innan partnerskapet för metrologi underrättades om beslutet om att avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag.

Artikel 11

Efterhandsrevisioner

1.   Efterhandsrevisioner av utgifter för sådana indirekta åtgärder som avses i artikel 6.1 a i detta beslut ska utföras av Euramet i enlighet med artikel 53.3 i förordning (EU) 2021/695.

2.   Kommissionen får själv utföra de revisioner som avses i punkt 1 i denna artikel. I sådana fall ska kommissionen utföra sådana revisioner detta i enlighet med tillämpliga regler, särskilt artikel 53.3 i förordning (EU) 2021/695 och artikel 127 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Artikel 12

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen ska säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.

2.   Vid genomförandet av partnerskapet för metrologi ska de deltagande staterna vidta alla lagstiftningsåtgärder och administrativa eller andra åtgärder som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen, särskilt för att säkerställa fullständig återbetalning av belopp som ska tillkomma unionen i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

3.   Euramet ska ge kommissionens personal och annan av kommissionen bemyndigad personal samt revisionsrätten fritt tillträde till sina anläggningar och lokaler och till all information, inbegripet information i elektroniskt format, som behövs för att de ska kunna utföra sina revisioner.

4.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (11) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (12), göra utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal, ett beslut eller ett kontrakt som finansierats inom ramen för det här beslutet.

5.   Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) får göra utredningar i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som anges i rådets förordning (EU) 2017/1939 (13), i syfte att utreda brott som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med vad som anges i artikel 4 i den förordningen.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 3, 4 och 5 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av detta beslut innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, Euramet, revisionsrätten, Eppo och Olaf rätten att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter.

Artikel 13

Styrelseformer för partnerskapet för metrologi

1.   De organ som ska styra partnerskapet för metrologi ska inkludera minst följande:

| a) | En kommitté för partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

a)

En kommitté för partnerskapet för metrologi.

| b) | En styrgrupp. |
| --- | --- |

b)

En styrgrupp.

| c) | Euramets sekretariat. |
| --- | --- |

c)

Euramets sekretariat.

2.   De organ som anges i punkt 1 ska vidta lämpliga åtgärder för att eftersträva en balanserad sammansättning i fråga om färdigheter, erfarenhet, kunskap, geografisk spridning och könsfördelning.

Artikel 14

Kommitté för partnerskapet för metrologi

1.   Kommittén för partnerskapet för metrologi ska förvalta partnerskapet på ett transparent sätt samtidigt som den säkerställer att det verkställda partnerskapet för metrologi uppfyller sina mål.

2.   Kommittén för partnerskapet för metrologi ska bestå av en företrädare och en suppleant från varje deltagande stat. Röstviktningen ska beräknas på grundval av varje deltagande stats åtagande enligt kvadratroten ur åtagandet.

3.   Kommittén för partnerskapet för metrologi ska särskilt göra följande:

| a) | Fatta beslut om den strategiska forsknings- och innovationsagendan och göra dem tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

a)

Fatta beslut om den strategiska forsknings- och innovationsagendan och göra dem tillgängliga för allmänheten.

| b) | Fatta beslut om planering av ansökningsomgångar och om förfarandet för omprövning av utvärderingen enligt artikel 30 i förordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

b)

Fatta beslut om planering av ansökningsomgångar och om förfarandet för omprövning av utvärderingen enligt artikel 30 i förordning (EU) 2021/695.

| c) | Anta det årliga arbetsprogrammet sedan kommissionen godkänt det och efter samråd med den styrgrupp som avses i artikel 15 samt göra det tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

c)

Anta det årliga arbetsprogrammet sedan kommissionen godkänt det och efter samråd med den styrgrupp som avses i artikel 15 samt göra det tillgängligt för allmänheten.

| d) | Fatta beslut om val av förslag som ska finansieras enligt de rangordningar som fastställts efter utvärderingen av de förslag som är resultatet av de ansökningsomgångar som avses i artikel 6.1 a i detta beslut. |
| --- | --- |

d)

Fatta beslut om val av förslag som ska finansieras enligt de rangordningar som fastställts efter utvärderingen av de förslag som är resultatet av de ansökningsomgångar som avses i artikel 6.1 a i detta beslut.

| e) | Anta åtgärder för att locka nya deltagare. |
| --- | --- |

e)

Anta åtgärder för att locka nya deltagare.

| f) | Övervaka hur Euramets verksamheter enligt artikel 6 framskrider. |
| --- | --- |

f)

Övervaka hur Euramets verksamheter enligt artikel 6 framskrider.

| g) | Godkänna att ett tredjeland som inte är associerat till Horisont Europa deltar i partnerskapet för metrologi, förutsatt att detta tredjeland uppfyller de villkor som anges i artikel 1.3 a och c. |
| --- | --- |

g)

Godkänna att ett tredjeland som inte är associerat till Horisont Europa deltar i partnerskapet för metrologi, förutsatt att detta tredjeland uppfyller de villkor som anges i artikel 1.3 a och c.

| h) | Senast den 31 december 2021 fastställa en harmoniserad metod, inbegripet kriterier och förfaranden, för värdering av de bidrag in natura som avses i artikel 5.2. |
| --- | --- |

h)

Senast den 31 december 2021 fastställa en harmoniserad metod, inbegripet kriterier och förfaranden, för värdering av de bidrag in natura som avses i artikel 5.2.

För att beslut ska kunna fattas i enlighet med första stycket d i denna punkt får det årliga arbetsprogrammet innehålla regler för hur jämbördiga förslag ska hanteras i enlighet med artikel 28.3 i förordning (EU) 2021/695 och arbetsprogrammet för Horisont Europa.

4.   Kommissionen ska ha observatörsstatus vid möten som hålls av kommittén för partnerskapet för metrologi. Kommittén för partnerskapet för metrologi behöver dock kommissionens förhandsgodkännande för att anta det årliga arbetsprogrammet. Kommittén för partnerskapet för metrologi ska bjuda in kommissionen till sina möten och förse kommissionen med alla relevanta handlingar. Kommissionen får delta i diskussioner som förs i kommittén för partnerskapet för metrologi. Dagordningen, deltagarlistan och besluten från mötena i partnerskapskommittén för metrologi ska i god tid göras tillgängliga för allmänheten på Euramets webbplats.

5.   Kommittén för partnerskapet för metrologi ska välja sin ordförande och sin vice ordförande i enlighet med den röstviktning som anges i punkt 2. Ordföranden för kommittén för partnerskapet för metrologi ska företräda Euramet i frågor som rör partnerskapet för metrologi.

Artikel 15

Styrgrupp

1.   Kommissionen ska inrätta en styrgrupp. Kommissionen ska eftersträva en jämn geografisk fördelning och könsfördelning bland dess ledamöter samt balans i fråga om nödvändig kompetens och sakkunskap. Styrgruppen ska vara ett rådgivande organ för partnerskapet för metrologi och ska ge råd till partnerskapet för metrologi om de nya prioriteringarna för metrologisk forskning på europeisk nivå och om hur effekterna av dess forskning på Europas industri, ekonomi och samhälle kan ökas. Styrgruppen ska särskilt

| a) | identifiera nya tekniker, innovationer, marknader och industriella tillämpningar där metrologisk forskning och innovation kan bli relevant i framtiden, |
| --- | --- |

a)

identifiera nya tekniker, innovationer, marknader och industriella tillämpningar där metrologisk forskning och innovation kan bli relevant i framtiden,

| b) | identifiera forskningsområden som bidrar till att den inre marknaden fungerar smidigt och till unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050, inbegripet till relevanta regelverk och standarder, |
| --- | --- |

b)

identifiera forskningsområden som bidrar till att den inre marknaden fungerar smidigt och till unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050, inbegripet till relevanta regelverk och standarder,

| c) | ge råd till partnerskapet för metrologi beträffande prioriteringar för dess framtida arbetsprogram. |
| --- | --- |

c)

ge råd till partnerskapet för metrologi beträffande prioriteringar för dess framtida arbetsprogram.

2.   Styrgruppen ska bestå av 15 ledamöter enligt följande:

| a) | Fyra företrädare från europeiska standardiseringsorgan och tillsynsmyndigheter som utses av Euramet. |
| --- | --- |

a)

Fyra företrädare från europeiska standardiseringsorgan och tillsynsmyndigheter som utses av Euramet.

| b) | Fyra företrädare från olika europeiska partnerskap inrättade enligt förordning (EU) 2021/695, vilka ska utses av kommissionen på ett öppet och transparent sätt varvid det ska säkerställas att olika sakkunskaper och bakgrunder representeras. |
| --- | --- |

b)

Fyra företrädare från olika europeiska partnerskap inrättade enligt förordning (EU) 2021/695, vilka ska utses av kommissionen på ett öppet och transparent sätt varvid det ska säkerställas att olika sakkunskaper och bakgrunder representeras.

| c) | Fyra företrädare för det europeiska forskarsamhället, som utses av kommissionen efter ett öppet och transparent förfarande på grundval av en inbjudan att anmäla intresse, varvid en jämn geografisk fördelning och könsfördelning ska eftersträvas och nödvändig kompetens och sakkunskap inom de relevanta tekniska områdena ska täckas in med målsättningen att utfärda oberoende vetenskapsbaserade rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Fyra företrädare för det europeiska forskarsamhället, som utses av kommissionen efter ett öppet och transparent förfarande på grundval av en inbjudan att anmäla intresse, varvid en jämn geografisk fördelning och könsfördelning ska eftersträvas och nödvändig kompetens och sakkunskap inom de relevanta tekniska områdena ska täckas in med målsättningen att utfärda oberoende vetenskapsbaserade rekommendationer.

| d) | Euramets ordförande. |
| --- | --- |

d)

Euramets ordförande.

| e) | En företrädare som utses av kommissionen. |
| --- | --- |

e)

En företrädare som utses av kommissionen.

| f) | En företrädare för ett nationellt ministerium som inte är anställd av ett nationellt metrologiskt institut representerat i Euramet och som utses av kommittén för partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

f)

En företrädare för ett nationellt ministerium som inte är anställd av ett nationellt metrologiskt institut representerat i Euramet och som utses av kommittén för partnerskapet för metrologi.

3.   Styrgruppen ska ge oberoende råd om vetenskapliga prioriteringar och andra relevanta frågor som ska tas upp i partnerskapet för metrologis årliga arbetsprogram samt, på begäran av kommittén för partnerskapet för metrologi, om särskilda frågor, och ska övervaka vetenskapliga framsteg inom angränsande sektorer.

4.   Minst 50 % av de ledamöter som avses i punkt 2 a och b i denna artikel ska rotera senast efter den interimsutvärdering som avses i artikel 18.1.

5.   Ordförandeskapet i styrgruppen ska innehas gemensamt av de företrädare som avses i punkt 2 e.

6.   Alla rekommendationer från styrgruppen ska göras tillgängliga för allmänheten.

Artikel 16

Euramets sekretariat

1.   Euramets sekretariat, som ger allmänt administrativt stöd till Euramet, ska tillämpa särredovisning och ha separata bankkonton för partnerskapet för metrologi.

2.   En stödenhet för förvaltningen ska inrättas som en del av Euramets sekretariat och ska ha ansvaret för genomförandet och den löpande förvaltningen av partnerskapet för metrologi.

3.   Sekretariatet ska erbjuda stöd åt de deltagande staterna när det gäller tillämpningen av kriterierna och förfarandena för den harmoniserade metod som avses i artikel 5.5.

Artikel 17

Överföring av information

1.   Euramet ska, på begäran av kommissionen, tillhandahålla kommissionen all information som den behöver för att utarbeta de utvärderingar som avses i artikel 18.

2.   De deltagande staterna ska via Euramet lämna alla uppgifter till kommissionen som Europaparlamentet, rådet eller revisionsrätten begär i fråga om den ekonomiska förvaltningen av partnerskapet för metrologi.

3.   Kommissionen ska inkludera de uppgifter som avses i punkt 2 i denna artikel i de utvärderingar som avses i artikel 18.

Artikel 18

Utvärderingar

1.   I enlighet med artikel 52 i förordning (EU) 2021/695 ska kommissionen, inom ramen för utvärderingarna av Horisont Europa, utföra en interimsutvärdering och en slututvärdering av partnerskapet för metrologi med stöd av externa oberoende experter som valts ut genom ett öppet och transparent förfarande.

2.   Interimsutvärderingen och slututvärderingen ska granska hur partnerskapet för metrologi uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta alla dess verksamheter och utvärdera dess europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet dess öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs, inbegripet inom industrin och av små och medelstora företag, och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant politik på regional och nationell nivå samt unionsnivå, inbegripet synergier med andra delar av Horisont Europa, såsom andra partnerskap, uppdrag, kluster, tematiska eller särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenter, både på europeisk och på nationell nivå, och ska, i relevanta fall, även innefatta en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhällsmässiga, ekonomiska, miljömässiga och tekniska effekterna av de föregående initiativen samt en utvärdering av externa partners deltagande. De ska, i relevanta fall, innefatta en bedömning av de mest ändamålsenliga politiska insatserna för eventuella framtida åtgärder, liksom relevans och samstämmighet i eventuella förlängningar av partnerskapet för metrologi, mot bakgrund av de övergripande politiska prioriteringarna och situationen för forsknings- och innovationsstödet, inbegripet positioneringen i förhållande till andra initiativ som stöds genom Horisont Europa. När kommissionen gör dessa utvärderingar ska den fullt ut beakta de administrativa effekterna för partnerskapet för metrologi och göra sitt yttersta för att minska den administrativa bördan och för att säkerställa att utvärderingsprocessen är enkel och helt transparent.

3.   Kommissionen ska offentliggöra och sprida resultaten och slutsatserna av de utvärderingar som utförs inom ramen för denna artikel.

Artikel 19

Åtkomst till resultat och information om förslag

1.   Euramet ska ge kommissionen åtkomst till all information om de indirekta åtgärder som den finansierar. Denna information ska innefatta resultaten från bidragsmottagares deltagande i partnerskapet för metrologis indirekta åtgärder eller annan information som anses nödvändig för utvecklingen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av unionens politik eller program. Denna åtkomsträtt är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska vara förenlig med tillämpliga konfidentialitetsregler.

2.   Euramet ska lägga in information om förslag som finansierats inom ramen för partnerskapet för metrologi i den databas som inrättats i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2021/695.

3.   För syften som rör utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av unionens politik eller program ska Euramet förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag.

Artikel 20

Konfidentialitet

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 ska Euramet säkerställa skydd av konfidentiell information som, om den sprids utanför unionens institutioner, organ eller byråer, skulle kunna skada intressen som Euramets medlemmar eller deltagare i partnerskapet för metrologis verksamheter har. Sådan konfidentiell information omfattar men är inte begränsad till personliga, kommersiella, känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

Artikel 21

Intressekonflikter

1.   Euramet, dess organ och personal, och organen i partnerskapet för metrologi, ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga alla former av intressekonflikter vid genomförandet av deras verksamheter och ska säkerställa att en person som står inför en sådan intressekonflikt inte beslutar om, ger råd om eller bistår i den specifika fråga som påverkas av intressekonflikten.

2.   Euramet ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter i förhållande till Euramets personal, ledamöter och andra personer som tjänstgör i kommittén för partnerskapet för metrologi och i andra organ eller grupper inom Euramet och partnerskapet för metrologi, i enlighet med artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

3.   Euramet ska upprätta en uppförandekod för ledamöterna i kommittén för partnerskapet för metrologi, varvid offentliggörande i enlighet med dataskyddsregler av förklaringar om yrkesverksamhet, ekonomiska intressen och intressekonflikter ska övervägas.

Artikel 22

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 23

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 24 november 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 341, 24.8.2021, s. 34.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 november 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 18 november 2021.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

3

(4)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 555/2014/EU av den 15 maj 2014 om unionens deltagande i ett europeiskt metrologiprogram för innovation och forskning (Empir) som genomförs av flera medlemsstater (EUT L 169, 7.6.2014, s. 27).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU (EUT L 167I, 12.5.2021, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

11

(12)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

12

(13)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

13

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/17

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2085

av den 19 november 2021

om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (3) (Horisont Europa-förordningen) den politiska och rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa). De inrättas för att genomföra de unionsprioriteringar som Horisont Europa är inriktad på och säkerställa tydliga effekter för unionen och dess medborgare, som kan uppnås mer effektivt i partnerskap, genom en strategisk vision som partnerna delar och engagerar sig för, snarare än unionen ensam. |
| --- | --- |

(1)

För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (3) (Horisont Europa-förordningen) den politiska och rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa). De inrättas för att genomföra de unionsprioriteringar som Horisont Europa är inriktad på och säkerställa tydliga effekter för unionen och dess medborgare, som kan uppnås mer effektivt i partnerskap, genom en strategisk vision som partnerna delar och engagerar sig för, snarare än unionen ensam.

| (2) | I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå strategiska mål, till exempel att påskynda övergången till mål för hållbar utveckling samt ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till återhämtningen från den exceptionella kris som orsakats av covid-19-pandemin. Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och ett samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa de komplexa utmaningarna. |
| --- | --- |

(2)

I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå strategiska mål, till exempel att påskynda övergången till mål för hållbar utveckling samt ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till återhämtningen från den exceptionella kris som orsakats av covid-19-pandemin. Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och ett samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa de komplexa utmaningarna.

| (3) | För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer som stiftelser som stöder eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att föra samman forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, och ge ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan hävda sina intressen på strategiska områden. |
| --- | --- |

(3)

För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer som stiftelser som stöder eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att föra samman forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, och ge ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan hävda sina intressen på strategiska områden.

| (4) | Interimsutvärderingen av Horisont 2020, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (4), visade att en betydande uppsättning partnerskapsinstrument och partnerskapsinitiativ har införts med tiden, med sju genomförandeformer och nästan 120 partnerskapsinitiativ inom Horisont 2020. Utöver den komplexitet som spridningen av instrument och initiativ ger upphov till har det bedömts att deras förmåga att bidra till relaterad politik på unionsnivå och nationell nivå som helhet inte är tillräcklig trots att de har positiv effekt på vägen mot sina mål, till exempel genom att fastställa långsiktiga agendor, strukturera forsknings- och innovationssamarbete mellan annars spridda aktörer och mobilisera ytterligare investeringar. I konsekvensbedömningen av Horisont Europa identifieras därför behovet av att ta itu med och rationalisera unionens finansieringslandskap för forskning och innovation, särskilt när det gäller partnerskap samt att omorientera partnerskapen mot större effekt och resultat när det gäller unionens prioriteringar. |
| --- | --- |

(4)

Interimsutvärderingen av Horisont 2020, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (4), visade att en betydande uppsättning partnerskapsinstrument och partnerskapsinitiativ har införts med tiden, med sju genomförandeformer och nästan 120 partnerskapsinitiativ inom Horisont 2020. Utöver den komplexitet som spridningen av instrument och initiativ ger upphov till har det bedömts att deras förmåga att bidra till relaterad politik på unionsnivå och nationell nivå som helhet inte är tillräcklig trots att de har positiv effekt på vägen mot sina mål, till exempel genom att fastställa långsiktiga agendor, strukturera forsknings- och innovationssamarbete mellan annars spridda aktörer och mobilisera ytterligare investeringar. I konsekvensbedömningen av Horisont Europa identifieras därför behovet av att ta itu med och rationalisera unionens finansieringslandskap för forskning och innovation, särskilt när det gäller partnerskap samt att omorientera partnerskapen mot större effekt och resultat när det gäller unionens prioriteringar.

| (5) | För att ta itu med sådana problem och uppnå den högre ambitionsnivån för europeiska investeringar bör Horisont Europa lägga fram en omfattande förenkling och reform av kommissionens politik för forsknings- och innovationspartnerskap. För att återspegla dess systemiska karaktär som syftar till att bidra till unionsomfattande ”omvandlingar” i riktning mot hållbarhetsmålen bör Horisont Europa använda dessa partnerskap på ett mer strategiskt, konsekvent och effektstyrt sätt. |
| --- | --- |

(5)

För att ta itu med sådana problem och uppnå den högre ambitionsnivån för europeiska investeringar bör Horisont Europa lägga fram en omfattande förenkling och reform av kommissionens politik för forsknings- och innovationspartnerskap. För att återspegla dess systemiska karaktär som syftar till att bidra till unionsomfattande ”omvandlingar” i riktning mot hållbarhetsmålen bör Horisont Europa använda dessa partnerskap på ett mer strategiskt, konsekvent och effektstyrt sätt.

| (6) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (5) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Den skapar en gemensam referens som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och ekonomisk verksamhet som har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte orsakar någon betydande skada för någon av dem. Det är referenspunkten för gröna investeringar i unionen. |
| --- | --- |

(6)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (5) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Den skapar en gemensam referens som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och ekonomisk verksamhet som har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte orsakar någon betydande skada för någon av dem. Det är referenspunkten för gröna investeringar i unionen.

| (7) | I förekommande fall bör de europeiska partnerskapen beakta de kriterier för teknisk granskning som avses i artikel 3 och principen orsaka inte betydande skada som anges i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering, vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i dessa tekniska granskningskriterier. Forskning och innovation, som eftersträvas av de europeiska partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i den förordningen och hålla dessa tekniska granskningskriterier uppdaterade och förenliga med de mål som fastställs i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

(7)

I förekommande fall bör de europeiska partnerskapen beakta de kriterier för teknisk granskning som avses i artikel 3 och principen orsaka inte betydande skada som anges i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering, vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i dessa tekniska granskningskriterier. Forskning och innovation, som eftersträvas av de europeiska partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i den förordningen och hålla dessa tekniska granskningskriterier uppdaterade och förenliga med de mål som fastställs i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given.

| (8) | På grundval av Horisont Europa-förordningen bör det vara möjligt att inrätta europeiska partnerskap med hjälp av tre olika former, nämligen ”samfinansierade”, ”samprogrammerade” och ”institutionaliserade”. Inrättandet av institutionaliserade europeiska partnerskap som utgörs av gemensamma företag med partner inom den privata och den offentliga sektorn bör inbegripa ny unionslagstiftning och inrättandet av särskilda genomförandestrukturer i enlighet med artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(8)

På grundval av Horisont Europa-förordningen bör det vara möjligt att inrätta europeiska partnerskap med hjälp av tre olika former, nämligen ”samfinansierade”, ”samprogrammerade” och ”institutionaliserade”. Inrättandet av institutionaliserade europeiska partnerskap som utgörs av gemensamma företag med partner inom den privata och den offentliga sektorn bör inbegripa ny unionslagstiftning och inrättandet av särskilda genomförandestrukturer i enlighet med artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (9) | I Horisont Europa-förordningen fastställs åtta prioriterade områden där institutionaliserade europeiska partnerskap som inrättas enligt artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget skulle kunna föreslås. Inom dessa prioriterade områden har flera initiativ för sådana institutionaliserade europeiska partnerskap lagts fram och nio av dem omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

I Horisont Europa-förordningen fastställs åtta prioriterade områden där institutionaliserade europeiska partnerskap som inrättas enligt artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget skulle kunna föreslås. Inom dessa prioriterade områden har flera initiativ för sådana institutionaliserade europeiska partnerskap lagts fram och nio av dem omfattas av denna förordning.

| (10) | Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av gemensamma företag bör finansieras genom Horisont Europa enligt artiklarna 12 och 13 i Horisont Europa-förordningen. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra Horisont Europa-initiativ och andra av unionens program och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och minska obalanserna. |
| --- | --- |

(10)

Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av gemensamma företag bör finansieras genom Horisont Europa enligt artiklarna 12 och 13 i Horisont Europa-förordningen. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra Horisont Europa-initiativ och andra av unionens program och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och minska obalanserna.

| (11) | Den nya strategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmigheten, effektiviteten, öppenheten, ändamålsenligheten och effektinriktningen i genomförandet genom att omsätta Horisont Europa-förordningen och erfarenheterna från genomförandet av program inom ramen för Horisont 2020 i gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Den syftar till att underlätta skapandet av samarbetsformer och synergier mellan europeiska partnerskap och därvid fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgången till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

(11)

Den nya strategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmigheten, effektiviteten, öppenheten, ändamålsenligheten och effektinriktningen i genomförandet genom att omsätta Horisont Europa-förordningen och erfarenheterna från genomförandet av program inom ramen för Horisont 2020 i gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Den syftar till att underlätta skapandet av samarbetsformer och synergier mellan europeiska partnerskap och därvid fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgången till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte.

| (12) | När synergier har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra reglernas effektivitet och harmoniseringen av dem genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive inrättandet av back office-arrangemang som bör tillhandahålla övergripande stödfunktioner till de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör göra det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov. Strukturen bör fastställas med hjälp av tjänstenivåavtal som ska ingås av de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen av dem har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör så långt som möjligt ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare och till harmoniseringen av reglerna, inbegripet regler om immateriella rättigheter. Den rättsliga strukturen bör utformas så att den på bästa sätt tillgodoser de gemensamma företagens gemensamma behov, säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla möjliga synergier mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen. |
| --- | --- |

(12)

När synergier har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra reglernas effektivitet och harmoniseringen av dem genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive inrättandet av back office-arrangemang som bör tillhandahålla övergripande stödfunktioner till de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör göra det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov. Strukturen bör fastställas med hjälp av tjänstenivåavtal som ska ingås av de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen av dem har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör så långt som möjligt ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare och till harmoniseringen av reglerna, inbegripet regler om immateriella rättigheter. Den rättsliga strukturen bör utformas så att den på bästa sätt tillgodoser de gemensamma företagens gemensamma behov, säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla möjliga synergier mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen.

| (13) | Konsekvensbedömningarna för varje gemensamt företag som åtföljer förslaget till denna förordning har gett belägg som motiverar genomförandet av europeiska partnerskap i enlighet med Horisont Europa-förordningen endast om andra delar av Horisont Europa, inklusive andra former av europeiska partnerskap, inte skulle uppnå målen eller inte skulle ge de förväntade effekter som krävs, och varför ett sådant genomförande motiveras av ett långsiktigt perspektiv och en hög grad av integration. |
| --- | --- |

(13)

Konsekvensbedömningarna för varje gemensamt företag som åtföljer förslaget till denna förordning har gett belägg som motiverar genomförandet av europeiska partnerskap i enlighet med Horisont Europa-förordningen endast om andra delar av Horisont Europa, inklusive andra former av europeiska partnerskap, inte skulle uppnå målen eller inte skulle ge de förväntade effekter som krävs, och varför ett sådant genomförande motiveras av ett långsiktigt perspektiv och en hög grad av integration.

| (14) | Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till att åstadkomma en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större vetenskapligt genomslag och större socioekonomiska och miljömässiga effekter och säkerställa att resultaten utnyttjas. De gemensamma företagen får därför tillämpa de Horisont Europa-bestämmelser som möjliggör olika typer av synergier, till exempel alternativ, kombinerad eller kumulativ finansiering och överföring av medel. Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål, för att underlätta en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

(14)

Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till att åstadkomma en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större vetenskapligt genomslag och större socioekonomiska och miljömässiga effekter och säkerställa att resultaten utnyttjas. De gemensamma företagen får därför tillämpa de Horisont Europa-bestämmelser som möjliggör olika typer av synergier, till exempel alternativ, kombinerad eller kumulativ finansiering och överföring av medel. Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål, för att underlätta en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar.

| (15) | I syfte att säkerställa en enhetlig strategi och fånga upp de vetenskapliga, tekniska, ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekterna av europeiska partnerskap när det gäller målen för Horisont Europa och unionens prioriteringar bör denna förordning ange kollektiva allmänna och gemensamma specifika mål som bör uppnås av alla gemensamma företag. Alla gemensamma företag bidrar gemensamt till uppnåendet av dessa mål genom att nå sina individuella mål. Därutöver fastställs i de gemensamma delarna av denna förordning gemensamma operativa mål som härleds från målen för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, inrättat genom rådets beslut (EU) 2021/764 (6) (det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa). Alla gemensamma företag bör genomföra sina uppgifter för att uppfylla de principer och kriterier som fastställts för europeiska partnerskap inom Horisont Europa-förordningen (artikel 10 och bilaga III) och skapa europeiskt mervärde jämfört med ansökningsomgångar inom ramen för det huvudsakliga Horisont Europa-arbetsprogrammet. De gemensamma företagens mål och uppgifter kompletteras med övriga mål och uppgifter som är specifika för varje gemensamt företag. Anpassningen av individuella gemensamma företags interventionslogik till Horisont Europa bör stödja den samordnade bedömning av framstegen för de gemensamma företagen som ingår i övervakningen och utvärderingen inom Horisont Europa, samtidigt som hänsyn tas till deras särdrag och politiska sammanhang. |
| --- | --- |

(15)

I syfte att säkerställa en enhetlig strategi och fånga upp de vetenskapliga, tekniska, ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekterna av europeiska partnerskap när det gäller målen för Horisont Europa och unionens prioriteringar bör denna förordning ange kollektiva allmänna och gemensamma specifika mål som bör uppnås av alla gemensamma företag. Alla gemensamma företag bidrar gemensamt till uppnåendet av dessa mål genom att nå sina individuella mål. Därutöver fastställs i de gemensamma delarna av denna förordning gemensamma operativa mål som härleds från målen för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, inrättat genom rådets beslut (EU) 2021/764 (6) (det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa). Alla gemensamma företag bör genomföra sina uppgifter för att uppfylla de principer och kriterier som fastställts för europeiska partnerskap inom Horisont Europa-förordningen (artikel 10 och bilaga III) och skapa europeiskt mervärde jämfört med ansökningsomgångar inom ramen för det huvudsakliga Horisont Europa-arbetsprogrammet. De gemensamma företagens mål och uppgifter kompletteras med övriga mål och uppgifter som är specifika för varje gemensamt företag. Anpassningen av individuella gemensamma företags interventionslogik till Horisont Europa bör stödja den samordnade bedömning av framstegen för de gemensamma företagen som ingår i övervakningen och utvärderingen inom Horisont Europa, samtidigt som hänsyn tas till deras särdrag och politiska sammanhang.

| (16) | Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och insyn, starka hävstångseffekter och långsiktigt engagemang från alla berörda parter. Ett av målen med denna förordning är att säkerställa att de gemensamma företagen och deras åtgärder är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya deltagare som kommer att övervakas även inom ramen för den strategiska samordningsprocessen för europeiska partnerskap enligt artikel 6.5 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa. Sådana partnerskap bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och bör främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och bör säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer, särskilt genom en bred spridning av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen. När det gäller privata medlemmar och deras ingående eller anknutna enheter som är etablerade i tredjeländer bör unionens och det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning tillvaratas. Kommissionen bör därför kunna begära att privata medlemmar vidtar lämpliga åtgärder. Sådana åtgärder kan inbegripa lämplig hantering av konfidentiell information eller begränsning av vissa enheters deltagande i den privata medlemmens särskilda operativa verksamhet. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och insyn, starka hävstångseffekter och långsiktigt engagemang från alla berörda parter. Ett av målen med denna förordning är att säkerställa att de gemensamma företagen och deras åtgärder är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya deltagare som kommer att övervakas även inom ramen för den strategiska samordningsprocessen för europeiska partnerskap enligt artikel 6.5 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa. Sådana partnerskap bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och bör främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och bör säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer, särskilt genom en bred spridning av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen. När det gäller privata medlemmar och deras ingående eller anknutna enheter som är etablerade i tredjeländer bör unionens och det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning tillvaratas. Kommissionen bör därför kunna begära att privata medlemmar vidtar lämpliga åtgärder. Sådana åtgärder kan inbegripa lämplig hantering av konfidentiell information eller begränsning av vissa enheters deltagande i den privata medlemmens särskilda operativa verksamhet.

| (17) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör de gemensamma företagen säkerställa enhetlighet i förhållande till strategin för åtgärder som finansieras inom ramen för Horisont Europa-arbetsprogrammet när det gäller tillämpningen av den artikeln samt i förhållande till unionens lagstiftning och vägledning som är relevant för dess tillämpning vid liknande ämnen i det berörda gemensamma företagets arbetsprogram. |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör de gemensamma företagen säkerställa enhetlighet i förhållande till strategin för åtgärder som finansieras inom ramen för Horisont Europa-arbetsprogrammet när det gäller tillämpningen av den artikeln samt i förhållande till unionens lagstiftning och vägledning som är relevant för dess tillämpning vid liknande ämnen i det berörda gemensamma företagets arbetsprogram.

| (18) | Om kommissionen eller medlemsstaterna överväger att begränsa deltagandet i det gemensamma företagets särskilda åtgärder i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör kommissionen och medlemsstaterna i gruppen med staternas företrädare eftersträva att enas om en ståndpunkt från fall till fall innan arbetsprogrammet antas. När det gäller gemensamma företag med ett råd för offentliga deltagare bör tillämpningen av den artikeln godkännas av de offentliga deltagarnas råd, efter kommissionens begäran, innan arbetsprogrammet antas. Dessutom bör den verkställande direktören, efter uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

(18)

Om kommissionen eller medlemsstaterna överväger att begränsa deltagandet i det gemensamma företagets särskilda åtgärder i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör kommissionen och medlemsstaterna i gruppen med staternas företrädare eftersträva att enas om en ståndpunkt från fall till fall innan arbetsprogrammet antas. När det gäller gemensamma företag med ett råd för offentliga deltagare bör tillämpningen av den artikeln godkännas av de offentliga deltagarnas råd, efter kommissionens begäran, innan arbetsprogrammet antas. Dessutom bör den verkställande direktören, efter uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen.

| (19) | Enligt bilaga III till Horisont Europa-förordningen bör de ekonomiska bidragen eller naturabidragen från andra medlemmar än unionen uppgå till minst 50 % och får de uppgå till 75 % av det gemensamma företagets aggregerade budgetåtaganden. Omvänt bör unionens bidrag, inbegripet eventuella ytterligare medel från associerade länder, inte överstiga 50 % av varje gemensamt företags aggregerade budgetåtaganden. I denna förordning bör därför det bidrag som krävs från andra medlemmar än unionen fastställas på samma nivå eller högre än unionens bidrag. Unionen bör kunna minska sitt bidrag om andra medlemmar än unionen inte uppfyller sina åtaganden. |
| --- | --- |

(19)

Enligt bilaga III till Horisont Europa-förordningen bör de ekonomiska bidragen eller naturabidragen från andra medlemmar än unionen uppgå till minst 50 % och får de uppgå till 75 % av det gemensamma företagets aggregerade budgetåtaganden. Omvänt bör unionens bidrag, inbegripet eventuella ytterligare medel från associerade länder, inte överstiga 50 % av varje gemensamt företags aggregerade budgetåtaganden. I denna förordning bör därför det bidrag som krävs från andra medlemmar än unionen fastställas på samma nivå eller högre än unionens bidrag. Unionen bör kunna minska sitt bidrag om andra medlemmar än unionen inte uppfyller sina åtaganden.

| (20) | I enlighet med artikel 10.1 c i Horisont Europa-förordningen ska de gemensamma företagen genomföra en central förvaltning av alla ekonomiska bidrag genom en samordnad strategi. Varje deltagande stat bör därför ingå en eller flera administrativa överenskommelser med det gemensamma företaget om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten. För att säkerställa samstämmighet med de nationella strategiska prioriteringarna bör de deltagande staterna ges vetorätt mot användningen av deras nationella ekonomiska bidrag till sökande som är etablerade i dessa deltagande stater. För att minimera bidragsmottagarnas administrativa börda, uppnå förenkling och säkerställa ett effektivare genomförande bör varje deltagande stat sträva efter att synkronisera sin betalningsplan och rapportering och sina revisioner med det gemensamma företagets och anpassa sina regler för stödberättigande kostnader till Horisont Europa-förordningen. Bidragsmottagare som är etablerade i deltagande stater och som anförtrott betalningsverksamheten till det gemensamma företaget bör underteckna ett enda bidragsavtal med det gemensamma företaget i enlighet med Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 10.1 c i Horisont Europa-förordningen ska de gemensamma företagen genomföra en central förvaltning av alla ekonomiska bidrag genom en samordnad strategi. Varje deltagande stat bör därför ingå en eller flera administrativa överenskommelser med det gemensamma företaget om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten. För att säkerställa samstämmighet med de nationella strategiska prioriteringarna bör de deltagande staterna ges vetorätt mot användningen av deras nationella ekonomiska bidrag till sökande som är etablerade i dessa deltagande stater. För att minimera bidragsmottagarnas administrativa börda, uppnå förenkling och säkerställa ett effektivare genomförande bör varje deltagande stat sträva efter att synkronisera sin betalningsplan och rapportering och sina revisioner med det gemensamma företagets och anpassa sina regler för stödberättigande kostnader till Horisont Europa-förordningen. Bidragsmottagare som är etablerade i deltagande stater och som anförtrott betalningsverksamheten till det gemensamma företaget bör underteckna ett enda bidragsavtal med det gemensamma företaget i enlighet med Horisont Europa-förordningen.

| (21) | I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade europeiska partnerskap att partnernas bidrag säkerställs under de gemensamma företagens hela livslängd. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna identifiera åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram, särskilt genom att sänka finansieringsnivåerna. Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I vederbörligen motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller dess ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll, till exempel storskaliga demonstrationer och flaggskeppsprojekt närmare marknaden, och bidra mer genom lägre finansieringsnivåer. Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(21)

I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade europeiska partnerskap att partnernas bidrag säkerställs under de gemensamma företagens hela livslängd. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna identifiera åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram, särskilt genom att sänka finansieringsnivåerna. Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I vederbörligen motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller dess ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll, till exempel storskaliga demonstrationer och flaggskeppsprojekt närmare marknaden, och bidra mer genom lägre finansieringsnivåer. Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen.

| (22) | Det bör vara möjligt att, i enlighet med artikel 15.3 i Horisont Europa-förordningen, betrakta bidrag från program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (7) (Eruf), Europeiska socialfonden plus, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (8) (ESF+), Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 (9) (EHFVF), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10) (Ejflu), som bidrag från de deltagande stater som är medlemsstater, till de gemensamma företagen, förutsatt att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (11) och de fondspecifika förordningarna följs. Dessutom bör bidrag från) faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (12) (faciliteten), kunna betraktas som bidrag från medlemsstater som är deltagande stater, till de gemensamma företagen, förutsatt att bestämmelserna avseende faciliteten och åtagandena i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna följs. |
| --- | --- |

(22)

Det bör vara möjligt att, i enlighet med artikel 15.3 i Horisont Europa-förordningen, betrakta bidrag från program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (7) (Eruf), Europeiska socialfonden plus, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (8) (ESF+), Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 (9) (EHFVF), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10) (Ejflu), som bidrag från de deltagande stater som är medlemsstater, till de gemensamma företagen, förutsatt att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (11) och de fondspecifika förordningarna följs. Dessutom bör bidrag från) faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (12) (faciliteten), kunna betraktas som bidrag från medlemsstater som är deltagande stater, till de gemensamma företagen, förutsatt att bestämmelserna avseende faciliteten och åtagandena i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna följs.

| (23) | I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör ekonomiska bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen. Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur hos en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag, på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sina bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör ekonomiska bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen. Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur hos en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag, på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sina bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid.

| (24) | Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive genom en minsta andel offentliga eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstaterna, länder som är associerade till Horisont Europa eller internationella organisationer. Vid behov bör det dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut genom öppna och transparenta förfaranden med särskild hänsyn tagen till ny teknisk utveckling eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa. |
| --- | --- |

(24)

Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive genom en minsta andel offentliga eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstaterna, länder som är associerade till Horisont Europa eller internationella organisationer. Vid behov bör det dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut genom öppna och transparenta förfaranden med särskild hänsyn tagen till ny teknisk utveckling eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa.

| (25) | Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag. |
| --- | --- |

(25)

Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag.

| (26) | I enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen bör, vid fördelningen av de finansiella bidragen från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, hänsyn tas till i vilken grad de rättsliga enheterna från de associerade tredjeländerna deltar. Unionens bidrag till de gemensamma företagen får därför utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, med hänsyn till i vilken grad dessa rättsliga enheter deltar och förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen bör, vid fördelningen av de finansiella bidragen från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, hänsyn tas till i vilken grad de rättsliga enheterna från de associerade tredjeländerna deltar. Unionens bidrag till de gemensamma företagen får därför utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, med hänsyn till i vilken grad dessa rättsliga enheter deltar och förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter.

| (27) | Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod. Genom att bli grundande medlem eller associerad medlem, eller en av deras ingående eller anknutna enheter, gör det möjligt för medlemmar att få inflytande i det gemensamma företagets styrelse antingen direkt eller genom företrädare för industrin. Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar. Unionen, deltagande stater i förekommande fall, grundande medlemmar och associerade medlemmar bör därför kunna bidra till det gemensamma företagets agenda och prioriteringar genom antagande och eventuell ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn. |
| --- | --- |

(27)

Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod. Genom att bli grundande medlem eller associerad medlem, eller en av deras ingående eller anknutna enheter, gör det möjligt för medlemmar att få inflytande i det gemensamma företagets styrelse antingen direkt eller genom företrädare för industrin. Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar. Unionen, deltagande stater i förekommande fall, grundande medlemmar och associerade medlemmar bör därför kunna bidra till det gemensamma företagets agenda och prioriteringar genom antagande och eventuell ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn.

| (28) | Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande eller ett gemensamt skriftligt åtagande som anger deras totala bidrag, där så är lämpligt, utan att de åläggs några villkor för anslutningen. Sådana skriftliga åtaganden bör vara rättsligt giltiga under det gemensamma företagets hela livslängd och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt säkerställa attraktionskraft för alla intressenter, kontinuerlig öppenhet i de gemensamma företagen och insyn under genomförandet, särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

(28)

Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande eller ett gemensamt skriftligt åtagande som anger deras totala bidrag, där så är lämpligt, utan att de åläggs några villkor för anslutningen. Sådana skriftliga åtaganden bör vara rättsligt giltiga under det gemensamma företagets hela livslängd och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt säkerställa attraktionskraft för alla intressenter, kontinuerlig öppenhet i de gemensamma företagen och insyn under genomförandet, särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar.

| (29) | Ytterligare förenkling är en hörnsten i Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till operativ verksamhet bör redovisas enbart på grundval av stödberättigande kostnader och bör rapporteras och granskas i enlighet med den mekanism som gäller för det särskilda bidragsavtalet. Sådan redovisning på grundval av stödberättigande kostnader möjliggör enbart en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till operativ verksamhet bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas och offentliggöras av den verkställande direktören för att fastställa om framstegen på vägen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de medlemmar som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande och de gemensamma företagens attraktionskraft för nya deltagare. Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn. |
| --- | --- |

(29)

Ytterligare förenkling är en hörnsten i Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till operativ verksamhet bör redovisas enbart på grundval av stödberättigande kostnader och bör rapporteras och granskas i enlighet med den mekanism som gäller för det särskilda bidragsavtalet. Sådan redovisning på grundval av stödberättigande kostnader möjliggör enbart en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till operativ verksamhet bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas och offentliggöras av den verkställande direktören för att fastställa om framstegen på vägen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de medlemmar som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande och de gemensamma företagens attraktionskraft för nya deltagare. Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn.

| (30) | De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Kompletterande verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag till kompletterande verksamhet när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet, inklusive icke stödberättigande kostnader för indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget när detta föreskrivs i den årliga planen för kompletterande verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess föregående initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Respektive kostnader bör styrkas av ett oberoende revisionsorgan som utnämnts av den berörda enheten förutsatt att värderingsmetoden kan kontrolleras av det gemensamma företaget vid osäkerhet. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om omfattningen av kompletterande verksamheter för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter. |
| --- | --- |

(30)

De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Kompletterande verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag till kompletterande verksamhet när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet, inklusive icke stödberättigande kostnader för indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget när detta föreskrivs i den årliga planen för kompletterande verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess föregående initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Respektive kostnader bör styrkas av ett oberoende revisionsorgan som utnämnts av den berörda enheten förutsatt att värderingsmetoden kan kontrolleras av det gemensamma företaget vid osäkerhet. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om omfattningen av kompletterande verksamheter för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter.

| (31) | Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar. Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå och nationell nivå. Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet även när det gäller en jämn könsfördelning. De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters perspektiv. |
| --- | --- |

(31)

Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar. Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå och nationell nivå. Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet även när det gäller en jämn könsfördelning. De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters perspektiv.

| (32) | Gemensamma företag bör säkerställa att medlemsstaterna är tillräckligt informerade om de gemensamma företagens verksamhet, kan tillhandahålla aktuell information om verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna och har möjlighet att bidra till förberedelse- och beslutsprocesserna. En sådan dialog med medlemsstaterna är särskilt viktig när det gäller synergier och behovet av att säkerställa en anpassning av insatser och verksamheter på nationell, regional och europeisk nivå samt unionsnivå för att skapa större genomslagskraft. Gemensamma företag utan direkt eller indirekt medverkan av medlemsstaterna som medlemmar eller ingående enheter bör inrätta en grupp med staternas företrädare i syfte att anpassa de gemensamma företagens verksamhet till den politik som förs och de åtgärder som vidtas på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

(32)

Gemensamma företag bör säkerställa att medlemsstaterna är tillräckligt informerade om de gemensamma företagens verksamhet, kan tillhandahålla aktuell information om verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna och har möjlighet att bidra till förberedelse- och beslutsprocesserna. En sådan dialog med medlemsstaterna är särskilt viktig när det gäller synergier och behovet av att säkerställa en anpassning av insatser och verksamheter på nationell, regional och europeisk nivå samt unionsnivå för att skapa större genomslagskraft. Gemensamma företag utan direkt eller indirekt medverkan av medlemsstaterna som medlemmar eller ingående enheter bör inrätta en grupp med staternas företrädare i syfte att anpassa de gemensamma företagens verksamhet till den politik som förs och de åtgärder som vidtas på nationell och regional nivå.

| (33) | Gemensamma företag bör kunna inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör kunna tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till respektive gemensamt företag. De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse årliga arbetsprogram och kompletterande verksamheter samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter. |
| --- | --- |

(33)

Gemensamma företag bör kunna inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör kunna tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till respektive gemensamt företag. De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse årliga arbetsprogram och kompletterande verksamheter samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter.

| (34) | För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper som ska rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder eller andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område. |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper som ska rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder eller andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område.

| (35) | De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och regelbundet och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet. Här ingår aktuell information, med förbehåll för regler om konfidentialitet och med en uppdelning per land, om tillämpningen och deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, utvärderingsresultaten av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, synergier med andra relevanta unionsprogram och andra europeiska partnerskap, kompletterande verksamhet, anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, genomförandet av det gemensamma företagets budget och om kopplingen mellan det gemensamma företagets mål och naturabidrag till kompletterande verksamhet. |
| --- | --- |

(35)

De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och regelbundet och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet. Här ingår aktuell information, med förbehåll för regler om konfidentialitet och med en uppdelning per land, om tillämpningen och deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, utvärderingsresultaten av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, synergier med andra relevanta unionsprogram och andra europeiska partnerskap, kompletterande verksamhet, anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, genomförandet av det gemensamma företagets budget och om kopplingen mellan det gemensamma företagets mål och naturabidrag till kompletterande verksamhet.

| (36) | De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar effektiviteten och säkerställer förenkling. För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (13). |
| --- | --- |

(36)

De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar effektiviteten och säkerställer förenkling. För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (13).

| (37) | Genomförandet av de gemensamma företagen bör baseras på de kriterier som fastställs för institutionaliserade europeiska partnerskap i Horisont Europa-förordningen. Det bör stödjas genom användning av elektroniska medel som förvaltas av kommissionen. Information om indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen, inklusive resultat, är nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Gemensamma företag bör därför säkerställa att unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer har tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som de finansierar, inklusive bidrag och resultat från bidragsmottagare som deltar i indirekta åtgärder. Sådan nyttjanderätt bör begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och bör vara förenlig med tillämpliga sekretessregler. Personal vid unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer bör beviljas tillgång till denna information med förbehåll för lämpliga standarder för it-säkerhet, informationssäkerhet och i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

(37)

Genomförandet av de gemensamma företagen bör baseras på de kriterier som fastställs för institutionaliserade europeiska partnerskap i Horisont Europa-förordningen. Det bör stödjas genom användning av elektroniska medel som förvaltas av kommissionen. Information om indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen, inklusive resultat, är nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Gemensamma företag bör därför säkerställa att unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer har tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som de finansierar, inklusive bidrag och resultat från bidragsmottagare som deltar i indirekta åtgärder. Sådan nyttjanderätt bör begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och bör vara förenlig med tillämpliga sekretessregler. Personal vid unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer bör beviljas tillgång till denna information med förbehåll för lämpliga standarder för it-säkerhet, informationssäkerhet och i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna.

| (38) | Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen. De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat som avses i artikel 40.4 i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av respektive gemensamma företag beaktas. |
| --- | --- |

(38)

Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen. De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat som avses i artikel 40.4 i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av respektive gemensamma företag beaktas.

| (39) | Ett av huvudsyftena med gemensamma företag är att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess vetenskapliga och tekniska ledarskap. Återhämtningen efter covid-19 visar dessutom på behovet av att investera i viktig teknik som 5G, artificiell intelligens (AI), moln, cybersäkerhet, grön teknik och att utnyttja denna teknik i unionen. De gemensamma företagen bör bidra till att främja öppen vetenskap i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen. Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att gynnas av unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att invända mot överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända och i enlighet med proportionalitetsprincipen bör det gemensamma företaget göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller resultaten för deltagare som inte erhållit finansiering, med beaktande av att dessa deltagare inte erhöll någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från. |
| --- | --- |

(39)

Ett av huvudsyftena med gemensamma företag är att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess vetenskapliga och tekniska ledarskap. Återhämtningen efter covid-19 visar dessutom på behovet av att investera i viktig teknik som 5G, artificiell intelligens (AI), moln, cybersäkerhet, grön teknik och att utnyttja denna teknik i unionen. De gemensamma företagen bör bidra till att främja öppen vetenskap i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen. Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att gynnas av unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att invända mot överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända och i enlighet med proportionalitetsprincipen bör det gemensamma företaget göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller resultaten för deltagare som inte erhållit finansiering, med beaktande av att dessa deltagare inte erhöll någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från.

| (40) | Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och reglerna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(40)

Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och reglerna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (41) | I förenklingssyfte bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas. Revisioner av mottagare av unionsmedel enligt denna förordning bör utföras i enlighet med Horisont Europa-förordningen och andra relevanta unionsfinansieringsprogram. |
| --- | --- |

(41)

I förenklingssyfte bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas. Revisioner av mottagare av unionsmedel enligt denna förordning bör utföras i enlighet med Horisont Europa-förordningen och andra relevanta unionsfinansieringsprogram.

| (42) | Unionens och de övriga medlemmarnas ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Med tanke på den särskilda karaktären hos de åtgärder som genomförs av vissa av de gemensamma företagen och som kräver att de fasas ut över flera år bör det vara möjligt att dela upp fleråriga budgetåtaganden från kommissionen och det berörda gemensamma företaget i årliga delbetalningar. I detta avseende får budgetåtaganden för det gemensamma företaget för ren luftfart, det gemensamma företaget för Europas järnvägar och det gemensamma företaget Sesar 3 delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 bör det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden inte överstiga 50 % av respektive högsta unionsbidrag. Från och med den 1 januari 2025 bör minst 20 % av den sammanlagda budgeten för de återstående åren inte täckas av årliga delbetalningar. |
| --- | --- |

(42)

Unionens och de övriga medlemmarnas ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Med tanke på den särskilda karaktären hos de åtgärder som genomförs av vissa av de gemensamma företagen och som kräver att de fasas ut över flera år bör det vara möjligt att dela upp fleråriga budgetåtaganden från kommissionen och det berörda gemensamma företaget i årliga delbetalningar. I detta avseende får budgetåtaganden för det gemensamma företaget för ren luftfart, det gemensamma företaget för Europas järnvägar och det gemensamma företaget Sesar 3 delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 bör det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden inte överstiga 50 % av respektive högsta unionsbidrag. Från och med den 1 januari 2025 bör minst 20 % av den sammanlagda budgeten för de återstående åren inte täckas av årliga delbetalningar.

| (43) | Med tanke på de gemensamma företagens särskilda karaktär och nuvarande status bör de även i fortsättningen omfattas av ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet bör genomföras av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på de gemensamma företagens särskilda karaktär och nuvarande status bör de även i fortsättningen omfattas av ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet bör genomföras av revisionsrätten.

| (44) | I enlighet med artikel 10.2 c i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts. De gemensamma företagen bör finansieras genom unionsprogram inom den fleråriga budgetramen 2021–2027. De gemensamma företagen bör kunna inleda ansökningsomgångar fram till och med den 31 december 2028, i vederbörligen motiverade fall som rör tillgången till återstående budgetmedel från den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 10.2 c i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts. De gemensamma företagen bör finansieras genom unionsprogram inom den fleråriga budgetramen 2021–2027. De gemensamma företagen bör kunna inleda ansökningsomgångar fram till och med den 31 december 2028, i vederbörligen motiverade fall som rör tillgången till återstående budgetmedel från den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| (45) | Inom ramen för kommissionens prioritering för den europeiska gröna given, som stöds av meddelandena från kommissionen av den 11 oktober 2018En hållbar bioekonomi för Europa: En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön, av den 28 november 2018En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi, av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa, av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 Ge naturen större plats i våra liv, av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och av den 17 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet: På väg mot en giftfri miljö, bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag, regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser. Den kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan även i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell utveckling. |
| --- | --- |

(45)

Inom ramen för kommissionens prioritering för den europeiska gröna given, som stöds av meddelandena från kommissionen av den 11 oktober 2018En hållbar bioekonomi för Europa: En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön, av den 28 november 2018En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi, av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa, av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 Ge naturen större plats i våra liv, av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och av den 17 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet: På väg mot en giftfri miljö, bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag, regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser. Den kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan även i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell utveckling.

| (46) | Det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som bildades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som bildats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på det föregående initiativets resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (nämligen jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer. För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser. |
| --- | --- |

(46)

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som bildades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som bildats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på det föregående initiativets resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (nämligen jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer. För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser.

| (47) | Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som ska fastställa strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning. |
| --- | --- |

(47)

Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som ska fastställa strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning.

| (48) | Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (14) (den europeiska klimatlagen), nämligen en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050 i linje med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (15). Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att en renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods. |
| --- | --- |

(48)

Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (14) (den europeiska klimatlagen), nämligen en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050 i linje med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (15). Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att en renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods.

| (49) | Det gemensamma företaget för ren luftfart bygger på erfarenheterna från de gemensamma företagen Clean Sky och Clean Sky 2. Det nya europeiska partnerskapet bör vara mer ambitiöst genom att fokusera på att utveckla banbrytande demonstratorer. I linje med resultaten av interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Clean Sky 2 bör ett nytt initiativ säkerställa att varje demonstrator följer den kritiska vägen för utvecklingen av kommande luftfartygsprogram så att den teknik som utvecklas verkligen ska kunna användas så snabbt som möjligt, vilket är en nyckelprioritering. Därför bör det nya gemensamma företaget inriktas på att öka synligheten för dess individuella utnyttjandemål och på att stärka det gemensamma företagets övervaknings-, lednings- och rapporteringskapacitet för att återspegla komplexiteten i de forsknings- och innovationsinsatser som krävs för att det europeiska partnerskapet ska nå sina mål. |
| --- | --- |

(49)

Det gemensamma företaget för ren luftfart bygger på erfarenheterna från de gemensamma företagen Clean Sky och Clean Sky 2. Det nya europeiska partnerskapet bör vara mer ambitiöst genom att fokusera på att utveckla banbrytande demonstratorer. I linje med resultaten av interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Clean Sky 2 bör ett nytt initiativ säkerställa att varje demonstrator följer den kritiska vägen för utvecklingen av kommande luftfartygsprogram så att den teknik som utvecklas verkligen ska kunna användas så snabbt som möjligt, vilket är en nyckelprioritering. Därför bör det nya gemensamma företaget inriktas på att öka synligheten för dess individuella utnyttjandemål och på att stärka det gemensamma företagets övervaknings-, lednings- och rapporteringskapacitet för att återspegla komplexiteten i de forsknings- och innovationsinsatser som krävs för att det europeiska partnerskapet ska nå sina mål.

| (50) | Det gemensamma företaget för ren luftfart bör bygga på ett starkt ledarskap från den europeiska luftfartsindustrin och en mångsidig medlemsbas som sammanför ett brett spektrum av intressenter och idéer runtom i Europa. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att uttrycka idéer och av potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna och framtida inbjudningar för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. |
| --- | --- |

(50)

Det gemensamma företaget för ren luftfart bör bygga på ett starkt ledarskap från den europeiska luftfartsindustrin och en mångsidig medlemsbas som sammanför ett brett spektrum av intressenter och idéer runtom i Europa. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att uttrycka idéer och av potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna och framtida inbjudningar för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar.

| (51) | För att maximera och påskynda effekterna av den forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen för ren luftfart och Sesar 3 när det gäller effektiv utsläppsminskning och digitalisering av luftfartsindustrin bör dessa gemensamma företag eftersträva ett nära samarbete med Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) i det europeiska partnerskapets arbete, för att säkerställa ett tidigt utbyte av kunskap om ny teknik som utvecklats. Detta samarbete kommer att vara avgörande för att påskynda marknadslanseringen genom att underlätta certifieringsprocessen för resulterande produkter och tjänster i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 (16). |
| --- | --- |

(51)

För att maximera och påskynda effekterna av den forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen för ren luftfart och Sesar 3 när det gäller effektiv utsläppsminskning och digitalisering av luftfartsindustrin bör dessa gemensamma företag eftersträva ett nära samarbete med Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) i det europeiska partnerskapets arbete, för att säkerställa ett tidigt utbyte av kunskap om ny teknik som utvecklats. Detta samarbete kommer att vara avgörande för att påskynda marknadslanseringen genom att underlätta certifieringsprocessen för resulterande produkter och tjänster i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 (16).

| (52) | För att maximera synergierna mellan program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå bör medlemmarna i gruppen med staternas företrädare i det gemensamma företaget för ren luftfart undersöka möjligheterna att på nationell nivå ge ekonomiskt stöd till utmärkta förslag som inte valts ut för finansiering av det gemensamma företaget för ren luftfart på grund av överteckning. |
| --- | --- |

(52)

För att maximera synergierna mellan program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå bör medlemmarna i gruppen med staternas företrädare i det gemensamma företaget för ren luftfart undersöka möjligheterna att på nationell nivå ge ekonomiskt stöd till utmärkta förslag som inte valts ut för finansiering av det gemensamma företaget för ren luftfart på grund av överteckning.

| (53) | Europa står inför utmaningen att behöva spela en ledande roll när det gäller att skynda på miljöomställningen för nästa generation luftfartyg och internalisera samhällskostnaderna för utsläpp av växthusgaser i affärsmodellen för lufttransporter samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter på den globala marknaden. Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(53)

Europa står inför utmaningen att behöva spela en ledande roll när det gäller att skynda på miljöomställningen för nästa generation luftfartyg och internalisera samhällskostnaderna för utsläpp av växthusgaser i affärsmodellen för lufttransporter samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter på den globala marknaden. Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning.

| (54) | Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet) vid den 21:a partskonferensen (COP21). Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen och energilagring. Väte är framträdande i meddelandena från kommissionen av den 8 juli 2020 om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och om kraft till en klimatneutral ekonomi: en EU-strategi för integrering av energisystem samt i lanseringen av den europeiska alliansen för ren vätgas som sammanför alla intressenter för att identifiera teknikbehov, investeringsmöjligheter och rättsliga hinder för att bygga upp ett rent vätgasekosystem i unionen som bidrar till att minska det nuvarande beroendet av fossila bränslen och växthusgasutsläppen i relevanta sektorer. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas kan möjliggöra utnyttjandet av resultat från forskning och innovation (FoI) genom investeringsramar, t.ex. den europeiska alliansen för ren vätgas och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om vätgas. |
| --- | --- |

(54)

Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet) vid den 21:a partskonferensen (COP21). Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen och energilagring. Väte är framträdande i meddelandena från kommissionen av den 8 juli 2020 om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och om kraft till en klimatneutral ekonomi: en EU-strategi för integrering av energisystem samt i lanseringen av den europeiska alliansen för ren vätgas som sammanför alla intressenter för att identifiera teknikbehov, investeringsmöjligheter och rättsliga hinder för att bygga upp ett rent vätgasekosystem i unionen som bidrar till att minska det nuvarande beroendet av fossila bränslen och växthusgasutsläppen i relevanta sektorer. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas kan möjliggöra utnyttjandet av resultat från forskning och innovation (FoI) genom investeringsramar, t.ex. den europeiska alliansen för ren vätgas och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om vätgas.

| (55) | Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas, nämligen de gemensamma företagen FCH och FCH 2, inom det sjunde ramprogrammet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (17), och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom energi-, transport-, byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, och särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(55)

Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas, nämligen de gemensamma företagen FCH och FCH 2, inom det sjunde ramprogrammet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (17), och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom energi-, transport-, byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, och särskilt små och medelstora företag.

| (56) | För att uppnå de vetenskapliga målen för det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör alla sektorer som berörs av vätgasekonomin ges möjlighet att delta i utarbetandet och genomförandet av dess strategiska forsknings- och innovationsagenda. Åtgärder som vidtas av det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör ta hänsyn till omvälvande tekniska utvecklingsvägar som alternativ till konventionell teknik. Den offentliga sektorn bör involveras, särskilt regionala och nationella myndigheter, där de sistnämnda ansvarar för att fastställa klimatstrategier och åtgärder med anknytning till marknadsmekanismer, för att fylla luckorna mellan utveckling av teknik som är färdig för marknaden och storskaligt införande. |
| --- | --- |

(56)

För att uppnå de vetenskapliga målen för det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör alla sektorer som berörs av vätgasekonomin ges möjlighet att delta i utarbetandet och genomförandet av dess strategiska forsknings- och innovationsagenda. Åtgärder som vidtas av det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör ta hänsyn till omvälvande tekniska utvecklingsvägar som alternativ till konventionell teknik. Den offentliga sektorn bör involveras, särskilt regionala och nationella myndigheter, där de sistnämnda ansvarar för att fastställa klimatstrategier och åtgärder med anknytning till marknadsmekanismer, för att fylla luckorna mellan utveckling av teknik som är färdig för marknaden och storskaligt införande.

| (57) | Det gemensamma företaget för förnybar vätgas inkluderar forskarsamhället i egenskap av medlem av organisationen Hydrogen Europe Research. Något organ som tillhandahåller vetenskaplig rådgivning bör därför inte inrättas. |
| --- | --- |

(57)

Det gemensamma företaget för förnybar vätgas inkluderar forskarsamhället i egenskap av medlem av organisationen Hydrogen Europe Research. Något organ som tillhandahåller vetenskaplig rådgivning bör därför inte inrättas.

| (58) | Eftersom vätgas kan användas som bränsle eller energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra europeiska partnerskap, särskilt för slutanvändning. Det europeiska partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och europeiska partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att arbeta med teknik för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom vätgas kan användas som bränsle eller energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra europeiska partnerskap, särskilt för slutanvändning. Det europeiska partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och europeiska partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att arbeta med teknik för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer.

| (59) | Järnvägar bidrar till det gemensamma europeiska transportområdet och utgör ett grundläggande inslag i unionens långsiktiga strategi för hållbar utveckling. När det gäller den ekonomiska storleken uppgår den europeiska järnvägssektorns direkta bruttoförädlingsvärde till 69 miljarder EUR och det indirekta värdet till 80 miljarder EUR. 1,3 miljoner personer är direkt anställda inom järnvägssektorn och mer än en miljon indirekt. |
| --- | --- |

(59)

Järnvägar bidrar till det gemensamma europeiska transportområdet och utgör ett grundläggande inslag i unionens långsiktiga strategi för hållbar utveckling. När det gäller den ekonomiska storleken uppgår den europeiska järnvägssektorns direkta bruttoförädlingsvärde till 69 miljarder EUR och det indirekta värdet till 80 miljarder EUR. 1,3 miljoner personer är direkt anställda inom järnvägssektorn och mer än en miljon indirekt.

| (60) | I meddelandet från kommissionen av den 10 mars 2020En ny industristrategi för Europa betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporterna som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(60)

I meddelandet från kommissionen av den 10 mars 2020En ny industristrategi för Europa betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporterna som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar.

| (61) | Det gemensamma företaget Shift2Rail bildades 2014 för att förvalta forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamheten inom det föregående Shift2Rail-initiativet genom att kombinera medlemmarnas finansiering från den offentliga och privata sektorn och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser. Det har infört nya former av samarbete, som är förenliga med konkurrensreglerna, mellan intressenter från hela värdekedjan för järnvägen och utanför den traditionella järnvägssektorn och har bidragit till Europeiska järnvägsbyråns erfarenhet och sakkunskap i frågor som rör driftskompatibilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

(61)

Det gemensamma företaget Shift2Rail bildades 2014 för att förvalta forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamheten inom det föregående Shift2Rail-initiativet genom att kombinera medlemmarnas finansiering från den offentliga och privata sektorn och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser. Det har infört nya former av samarbete, som är förenliga med konkurrensreglerna, mellan intressenter från hela värdekedjan för järnvägen och utanför den traditionella järnvägssektorn och har bidragit till Europeiska järnvägsbyråns erfarenhet och sakkunskap i frågor som rör driftskompatibilitet och säkerhet.

| (62) | Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster som syftar till att uppnå snabbare utnyttjande och spridning av projekt och innovationer. Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka deras kapacitet och öka deras flexibilitet och tillförlitlighet och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå. |
| --- | --- |

(62)

Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster som syftar till att uppnå snabbare utnyttjande och spridning av projekt och innovationer. Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka deras kapacitet och öka deras flexibilitet och tillförlitlighet och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå.

| (63) | Det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör i sin generalplan definiera sin prioriterade forsknings- och innovationsverksamhet, övergripande systemarkitektur och en harmoniserad operativ strategi, inklusive storskalig demonstrationsverksamhet och flaggskeppsområden, som krävs för att påskynda införandet av integrerade, driftskompatibla och standardiserade tekniska innovationer som krävs för att stödja det gemensamma europeiska järnvägsområdet. |
| --- | --- |

(63)

Det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör i sin generalplan definiera sin prioriterade forsknings- och innovationsverksamhet, övergripande systemarkitektur och en harmoniserad operativ strategi, inklusive storskalig demonstrationsverksamhet och flaggskeppsområden, som krävs för att påskynda införandet av integrerade, driftskompatibla och standardiserade tekniska innovationer som krävs för att stödja det gemensamma europeiska järnvägsområdet.

| (64) | Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive utrustning (infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar, som ska samla in underlag från relevanta aktörer både utanför och inom det gemensamma företaget, göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna. Output från systempelaren bör stödja driftskompatibilitet för hela järnvägsnätet, inbegripet TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner. |
| --- | --- |

(64)

Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive utrustning (infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar, som ska samla in underlag från relevanta aktörer både utanför och inom det gemensamma företaget, göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna. Output från systempelaren bör stödja driftskompatibilitet för hela järnvägsnätet, inbegripet TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner.

| (65) | För att säkerställa att resultaten av forskning med låg teknisk mognadsgrad används på ett effektivt sätt vid högre tekniska mognadsgrader och i synnerhet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör programkontoret för det gemensamma företaget för Europas järnvägar genomföra sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(65)

För att säkerställa att resultaten av forskning med låg teknisk mognadsgrad används på ett effektivt sätt vid högre tekniska mognadsgrader och i synnerhet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör programkontoret för det gemensamma företaget för Europas järnvägar genomföra sådan verksamhet.

| (66) | För att säkerställa en snabb övergång och utvidgning av medlemskapet bör styrelsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar vid behov ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av en inbjudan att anmäla intresse som utlysts av kommissionen. |
| --- | --- |

(66)

För att säkerställa en snabb övergång och utvidgning av medlemskapet bör styrelsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar vid behov ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av en inbjudan att anmäla intresse som utlysts av kommissionen.

| (67) | Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och det gemensamma meddelandet från kommissionen av den 9 mars 2020 med titeln Mot en övergripande strategi för Afrika, har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan de två kontinenterna och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av den ökade konnektiviteten i olika regioner i världen, genom världshandel och turism. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa i de berörda länderna och i unionen. För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det föregående EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet. |
| --- | --- |

(67)

Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och det gemensamma meddelandet från kommissionen av den 9 mars 2020 med titeln Mot en övergripande strategi för Afrika, har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan de två kontinenterna och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av den ökade konnektiviteten i olika regioner i världen, genom världshandel och turism. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa i de berörda länderna och i unionen. För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det föregående EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet.

| (68) | För att med moderna tekniska verktyg ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktivt och hållbart nätverksarbete och samarbete nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn för att stärka samarbetet med projekt och institutioner. Programmet bör också bidra till att upprätta nya samarbeten nord–syd- och syd–syd för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, forumet för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser. |
| --- | --- |

(68)

För att med moderna tekniska verktyg ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktivt och hållbart nätverksarbete och samarbete nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn för att stärka samarbetet med projekt och institutioner. Programmet bör också bidra till att upprätta nya samarbeten nord–syd- och syd–syd för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, forumet för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser.

| (69) | Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör bygga vidare på erfarenheterna från EDCTP- och EDCTP2-programmen och uppnå resultat genom att utnyttja investeringar från unionen, medlemsstaterna, associerade länder och afrikanska länder som inte skulle ha kunnat uppnås enbart av enskilda länder eller genom unionens ramprogram för forskning. EDCTP-sammanslutningen, som företräder de stater som deltar i programmet, bör bidra med kompletterande verksamhet och får bidra ekonomiskt till EDCTP3-programmet och dess genomförande. Den bör ge länderna söder om Sahara möjlighet att delta och medverka i beslutsprocessen på ett meningsfullt sätt, vilket är avgörande för att hantera sjukdomsbördan i länder söder om Sahara. Det gemensamma företaget bör omfatta andra internationella forskningsfinansiärer, till exempel filantroper, läkemedelsindustrin och andra tredjeländer, som bör bidra till partnerskapet som bidragande partner på ad hoc-basis. För att öka programmets effekt bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 dessutom ha möjlighet att för särskilda ansökningsomgångar identifiera rättsliga enheter som kan delta i indirekta åtgärder. Det bör vara möjligt att i arbetsprogrammet föreskriva att sådana rättsliga enheter inte skulle vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(69)

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör bygga vidare på erfarenheterna från EDCTP- och EDCTP2-programmen och uppnå resultat genom att utnyttja investeringar från unionen, medlemsstaterna, associerade länder och afrikanska länder som inte skulle ha kunnat uppnås enbart av enskilda länder eller genom unionens ramprogram för forskning. EDCTP-sammanslutningen, som företräder de stater som deltar i programmet, bör bidra med kompletterande verksamhet och får bidra ekonomiskt till EDCTP3-programmet och dess genomförande. Den bör ge länderna söder om Sahara möjlighet att delta och medverka i beslutsprocessen på ett meningsfullt sätt, vilket är avgörande för att hantera sjukdomsbördan i länder söder om Sahara. Det gemensamma företaget bör omfatta andra internationella forskningsfinansiärer, till exempel filantroper, läkemedelsindustrin och andra tredjeländer, som bör bidra till partnerskapet som bidragande partner på ad hoc-basis. För att öka programmets effekt bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 dessutom ha möjlighet att för särskilda ansökningsomgångar identifiera rättsliga enheter som kan delta i indirekta åtgärder. Det bör vara möjligt att i arbetsprogrammet föreskriva att sådana rättsliga enheter inte skulle vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget.

| (70) | Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i EDCTP Association, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas |
| --- | --- |

(70)

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i EDCTP Association, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas

| (71) | Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

(71)

Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper.

| (72) | För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade länder eller i de stater som ingår i EDCTP-sammanslutningen, i enlighet med Horisont Europa-förordningen. Enheter som är etablerade i länder i Afrika söder om Sahara och andra tredjeländer bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen som omfattas av en inbjudan eller vid en inbjudan som avser ett hot mot folkhälsan, om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd, bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 innan sådana avtal ingås, nämligen åtgärdens ekonomiska samordnare bör vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(72)

För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade länder eller i de stater som ingår i EDCTP-sammanslutningen, i enlighet med Horisont Europa-förordningen. Enheter som är etablerade i länder i Afrika söder om Sahara och andra tredjeländer bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen som omfattas av en inbjudan eller vid en inbjudan som avser ett hot mot folkhälsan, om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd, bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 innan sådana avtal ingås, nämligen åtgärdens ekonomiska samordnare bör vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt.

| (73) | Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar En ekonomi som fungerar för människor och Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag, bli grönare, mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter och digital teknik spelar för att hantera nya utmaningar och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose unionens behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri som är en hörnsten i unionens kunskapsbaserade ekonomi, till ökad ekonomisk aktivitet i utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed fungera som ett verktyg för att öka det tekniska ledarskapet och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna, nämligen den akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i Europas cancerplan och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör vara i överensstämmelse med meddelandena från kommissionen av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU, av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU och av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar En ekonomi som fungerar för människor och Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag, bli grönare, mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter och digital teknik spelar för att hantera nya utmaningar och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose unionens behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri som är en hörnsten i unionens kunskapsbaserade ekonomi, till ökad ekonomisk aktivitet i utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed fungera som ett verktyg för att öka det tekniska ledarskapet och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna, nämligen den akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i Europas cancerplan och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör vara i överensstämmelse med meddelandena från kommissionen av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU, av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU och av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa.

| (74) | Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta föregående initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta de biofarmaceutiska, biotekniska och medicintekniska sektorerna, inbegripet företag som är verksamma på det digitala området. Det gemensamma företagets verksamhetsområde bör omfatta förebyggande, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna eller samhället, eller båda, på grund av sjukdomens allvar eller antalet drabbade personer samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra, människocentrerade, effektiva, kostnadseffektiva och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

(74)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta föregående initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta de biofarmaceutiska, biotekniska och medicintekniska sektorerna, inbegripet företag som är verksamma på det digitala området. Det gemensamma företagets verksamhetsområde bör omfatta förebyggande, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna eller samhället, eller båda, på grund av sjukdomens allvar eller antalet drabbade personer samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra, människocentrerade, effektiva, kostnadseffektiva och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem.

| (75) | För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare bidra till det gemensamma företagets strategiska utformning och verksamhet och se till att det tillgodoser deras behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet, samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår, för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Allt detta bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts. |
| --- | --- |

(75)

För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare bidra till det gemensamma företagets strategiska utformning och verksamhet och se till att det tillgodoser deras behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet, samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår, för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Allt detta bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts.

| (76) | Dagens utmaningar och hot mot hälsan är globala. Därför bör det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara öppet för deltagande av internationella akademiska, industriella och reglerande aktörer för att dra nytta av bredare tillgång till data och sakkunskap, reagera på nya hälsorisker och uppnå nödvändiga samhällseffekter, särskilt förbättrade hälsoresultat för unionens medborgare. Samtidigt bör större delen av partnerskapets verksamhet bedrivas i medlemsstaterna och i länder som är associerade till Horisont Europa. |
| --- | --- |

(76)

Dagens utmaningar och hot mot hälsan är globala. Därför bör det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara öppet för deltagande av internationella akademiska, industriella och reglerande aktörer för att dra nytta av bredare tillgång till data och sakkunskap, reagera på nya hälsorisker och uppnå nödvändiga samhällseffekter, särskilt förbättrade hälsoresultat för unionens medborgare. Samtidigt bör större delen av partnerskapets verksamhet bedrivas i medlemsstaterna och i länder som är associerade till Horisont Europa.

| (77) | Partnerskapets mål bör inriktas på området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla den integrerande karaktären hos det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom det gemensamma företaget vara sektorsövergripande. |
| --- | --- |

(77)

Partnerskapets mål bör inriktas på området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla den integrerande karaktären hos det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom det gemensamma företaget vara sektorsövergripande.

| (78) | Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska sådan teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som digitalt ledarskap. Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system. |
| --- | --- |

(78)

Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska sådan teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som digitalt ledarskap. Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system.

| (79) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling i Europa som återspeglar unionens grundläggande värden som integritet och förtroende, säkerhet och trygghet. Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik och en snabb marknadslansering av innovation. Öppenhet och flexibilitet för att integrera relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

(79)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling i Europa som återspeglar unionens grundläggande värden som integritet och förtroende, säkerhet och trygghet. Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik och en snabb marknadslansering av innovation. Öppenhet och flexibilitet för att integrera relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse.

| (80) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället och dela risktagande genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis, och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående enheter: Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter. |
| --- | --- |

(80)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället och dela risktagande genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis, och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående enheter: Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter.

| (81) | Vid genomförandet av de deltagande staternas bidrag till sina nationella deltagare i indirekta åtgärder bör det gemensamma företaget för viktig digital teknik ta hänsyn till att de deltagande staterna måste följa strikta nationella budgetregler. I detta avseende bör deltagande stater göra preliminära finansiella åtaganden innan varje årligt arbetsprogram antas och ingå rättsligt bindande avtal med det gemensamma företaget som ålägger deltagande stater att följa betalningsarrangemangen för deras bidrag till indirekta åtgärder under det gemensamma företagets hela livslängd. Sådana avtal bör ingås inom ramen för det årliga budgetförfarandet och det gemensamma företagets programplanering. Styrelsen bör anta det årliga arbetsprogrammet med vederbörlig hänsyn till dessa preliminära åtaganden. De offentliga deltagarnas råd bör välja ut förslag. Först efter dessa steg och i enlighet med det gemensamma företagets finansiella bestämmelser bör utanordnaren göra budgetmässiga och rättsliga åtaganden för dessa indirekta åtgärder. |
| --- | --- |

(81)

Vid genomförandet av de deltagande staternas bidrag till sina nationella deltagare i indirekta åtgärder bör det gemensamma företaget för viktig digital teknik ta hänsyn till att de deltagande staterna måste följa strikta nationella budgetregler. I detta avseende bör deltagande stater göra preliminära finansiella åtaganden innan varje årligt arbetsprogram antas och ingå rättsligt bindande avtal med det gemensamma företaget som ålägger deltagande stater att följa betalningsarrangemangen för deras bidrag till indirekta åtgärder under det gemensamma företagets hela livslängd. Sådana avtal bör ingås inom ramen för det årliga budgetförfarandet och det gemensamma företagets programplanering. Styrelsen bör anta det årliga arbetsprogrammet med vederbörlig hänsyn till dessa preliminära åtaganden. De offentliga deltagarnas råd bör välja ut förslag. Först efter dessa steg och i enlighet med det gemensamma företagets finansiella bestämmelser bör utanordnaren göra budgetmässiga och rättsliga åtaganden för dessa indirekta åtgärder.

| (82) | Som en fortsättning på den praxis som etablerats i det gemensamma företaget Ecsel är det nödvändigt med ett undantag från artikel 34 i Horisont Europa-förordningen för att möjliggöra olika finansieringsnivåer beroende på typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter samt typen av åtgärd, som alltid ska tillämpas för alla bidragsmottagare från samtliga deltagande stater. Detta bör säkerställa rätt balans mellan intressenternas deltagande i de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för viktig digital teknik och främja ett större deltagande av små och medelstora företag i enlighet med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Ecsel. |
| --- | --- |

(82)

Som en fortsättning på den praxis som etablerats i det gemensamma företaget Ecsel är det nödvändigt med ett undantag från artikel 34 i Horisont Europa-förordningen för att möjliggöra olika finansieringsnivåer beroende på typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter samt typen av åtgärd, som alltid ska tillämpas för alla bidragsmottagare från samtliga deltagande stater. Detta bör säkerställa rätt balans mellan intressenternas deltagande i de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för viktig digital teknik och främja ett större deltagande av små och medelstora företag i enlighet med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Ecsel.

| (83) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i de offentliga deltagarnas råd, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas |
| --- | --- |

(83)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i de offentliga deltagarnas råd, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas

| (84) | Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (18), syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestationer i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(84)

Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (18), syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestationer i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet och miljöpåverkan.

| (85) | Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet), inrättat genom rådets förordning (EG) nr 219/2007 (19), syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en ej överbelastad, ännu säkrare och miljö- och klimatvänligare funktion inom luftfartssektorn, i överensstämmelse med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt den generalplan för den europeiska flygledningstjänsten som avses i rådets beslut 2009/320/EG (20). |
| --- | --- |

(85)

Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar-projektet), inrättat genom rådets förordning (EG) nr 219/2007 (19), syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en ej överbelastad, ännu säkrare och miljö- och klimatvänligare funktion inom luftfartssektorn, i överensstämmelse med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt den generalplan för den europeiska flygledningstjänsten som avses i rådets beslut 2009/320/EG (20).

| (86) | Generalplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är ett planeringsverktyg för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledning med användningsscenarier för att uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

(86)

Generalplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är ett planeringsverktyg för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledning med användningsscenarier för att uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet.

| (87) | Det gemensamma företaget Sesar bildades med målet att förvalta Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser genom att kombinera finansiering från den offentliga och privata sektorn från dess medlemmar och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser samt att vid behov verkställa och uppdatera generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten. En ny och effektiv form av samarbete mellan berörda parter i en sektor där framsteg endast är möjliga om alla berörda parter genomför nya lösningar på ett synkroniserat sätt infördes. Med tanke på det framgångsrika inrättandet av Sesar-varumärket bör det nya gemensamma företaget Sesar 3 fortsätta att använda det. |
| --- | --- |

(87)

Det gemensamma företaget Sesar bildades med målet att förvalta Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser genom att kombinera finansiering från den offentliga och privata sektorn från dess medlemmar och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser samt att vid behov verkställa och uppdatera generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten. En ny och effektiv form av samarbete mellan berörda parter i en sektor där framsteg endast är möjliga om alla berörda parter genomför nya lösningar på ett synkroniserat sätt infördes. Med tanke på det framgångsrika inrättandet av Sesar-varumärket bör det nya gemensamma företaget Sesar 3 fortsätta att använda det.

| (88) | Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa, bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt. Det bör utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens mest effektiva och miljövänliga luftrum att flyga i. |
| --- | --- |

(88)

Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa, bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt. Det bör utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens mest effektiva och miljövänliga luftrum att flyga i.

| (89) | Det nya gemensamma företaget Sesar 3 bör kunna utveckla och validera tekniska underlag för att bistå kommissionen med regleringsverksamhet inom flygledningstjänsten, t.ex. utarbeta all teknisk dokumentation för de gemensamma projekt som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, genomföra tekniska studier eller stödja standardiseringsverksamhet. Det bör också säkerställa förvaltningen av generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten som godkänts genom beslut 2009/320/EG, inklusive övervakning, rapportering och uppdatering av denna. Dessutom bör kommissionen ha rösträtt i proportion till unionens bidrag till budgeten och minst 25 % av rösterna. Denna struktur säkerställer att kommissionen har en stark förmåga att ur ett politiskt perspektiv styra det arbete som utförs av det gemensamma företaget i samband med dessa uppgifter genom de förstärkta övervakningsmekanismer som inrättats för sådana organ. |
| --- | --- |

(89)

Det nya gemensamma företaget Sesar 3 bör kunna utveckla och validera tekniska underlag för att bistå kommissionen med regleringsverksamhet inom flygledningstjänsten, t.ex. utarbeta all teknisk dokumentation för de gemensamma projekt som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, genomföra tekniska studier eller stödja standardiseringsverksamhet. Det bör också säkerställa förvaltningen av generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten som godkänts genom beslut 2009/320/EG, inklusive övervakning, rapportering och uppdatering av denna. Dessutom bör kommissionen ha rösträtt i proportion till unionens bidrag till budgeten och minst 25 % av rösterna. Denna struktur säkerställer att kommissionen har en stark förmåga att ur ett politiskt perspektiv styra det arbete som utförs av det gemensamma företaget i samband med dessa uppgifter genom de förstärkta övervakningsmekanismer som inrättats för sådana organ.

| (90) | Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som har förmåga att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan till intresseanmälan för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. |
| --- | --- |

(90)

Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som har förmåga att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan till intresseanmälan för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar.

| (91) | Undervägsavgifterna bärs helt och hållet av luftrummets användare som indirekt bidrar till forsknings- och utvecklingsinsatser som finansieras av viktiga aktörer inom flygledningstjänsten, t.ex. leverantörer av flygtrafiktjänster eller tillverkningsindustrin som bygger och utrustar de flygplan som används av luftrummets användare. Luftrummets användare bör därför ges lämplig representation i styrelsen för det gemensamma företaget Sesar 3. |
| --- | --- |

(91)

Undervägsavgifterna bärs helt och hållet av luftrummets användare som indirekt bidrar till forsknings- och utvecklingsinsatser som finansieras av viktiga aktörer inom flygledningstjänsten, t.ex. leverantörer av flygtrafiktjänster eller tillverkningsindustrin som bygger och utrustar de flygplan som används av luftrummets användare. Luftrummets användare bör därför ges lämplig representation i styrelsen för det gemensamma företaget Sesar 3.

| (92) | För att säkerställa att resultaten av den förberedande forskningen om flygledningstjänster (låg teknisk mognadsgrad) verkligen används på högre teknisk mognadsgrad och i synnerhet av det gemensamma företaget Sesar 3 bör det gemensamma företagets programkontor leda sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(92)

För att säkerställa att resultaten av den förberedande forskningen om flygledningstjänster (låg teknisk mognadsgrad) verkligen används på högre teknisk mognadsgrad och i synnerhet av det gemensamma företaget Sesar 3 bör det gemensamma företagets programkontor leda sådan verksamhet.

| (93) | Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergier som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag genom ett gemensamt back office. Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de back office-arrangemang som inrättas genom denna förordning. |
| --- | --- |

(93)

Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergier som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag genom ett gemensamt back office. Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de back office-arrangemang som inrättas genom denna förordning.

| (94) | I syfte att skapa en bred bas för berörda parter för att säkerställa målen för partnerskapet för smarta nät och tjänster har sammanslutningen för 6G smarta nät och tjänstesektorn (6G Smart Networks and Services Industry Association – 6G-IA) inrättats med utgångspunkt i den föregående sammanslutningen. Den nya branschorganisationen förväntas under de första åren efter inrättandet endast ha ett begränsat antal enheter som ingår och är anknutna men den har som mål att inkludera nya medlemmar från intressentgrupper som är aktiva i värdekedjan för smarta nät och tjänster. Med tanke på dess förväntade blygsamma storlek och inverkan på dess ingående enheter som är små och medelstora företag är det inte hållbart för sammanslutningen att bidra med 50 % av de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster under hela dess livstid, särskilt inte under de första åren efter att det bildats. Dessutom har den kris som orsakats av covid-19-pandemin och dess effekter på ekonomin inneburit utmaningar för de europeiska ekonomiska aktörerna, bland annat på området för informations- och kommunikationsteknik. Det bör därför säkerställas att de privata partnerna i det gemensamma företaget kan fullgöra sina åtaganden samtidigt som villkoren förblir attraktiva och ger nya partner incitament att ansluta sig till sammanslutningen. Den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen bör därför vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna. I synnerhet bör det vara möjligt att ingående enheter som är små och medelstora företag bidrar mindre än större företag. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sitt bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. |
| --- | --- |

(94)

I syfte att skapa en bred bas för berörda parter för att säkerställa målen för partnerskapet för smarta nät och tjänster har sammanslutningen för 6G smarta nät och tjänstesektorn (6G Smart Networks and Services Industry Association – 6G-IA) inrättats med utgångspunkt i den föregående sammanslutningen. Den nya branschorganisationen förväntas under de första åren efter inrättandet endast ha ett begränsat antal enheter som ingår och är anknutna men den har som mål att inkludera nya medlemmar från intressentgrupper som är aktiva i värdekedjan för smarta nät och tjänster. Med tanke på dess förväntade blygsamma storlek och inverkan på dess ingående enheter som är små och medelstora företag är det inte hållbart för sammanslutningen att bidra med 50 % av de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster under hela dess livstid, särskilt inte under de första åren efter att det bildats. Dessutom har den kris som orsakats av covid-19-pandemin och dess effekter på ekonomin inneburit utmaningar för de europeiska ekonomiska aktörerna, bland annat på området för informations- och kommunikationsteknik. Det bör därför säkerställas att de privata partnerna i det gemensamma företaget kan fullgöra sina åtaganden samtidigt som villkoren förblir attraktiva och ger nya partner incitament att ansluta sig till sammanslutningen. Den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen bör därför vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna. I synnerhet bör det vara möjligt att ingående enheter som är små och medelstora företag bidrar mindre än större företag. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sitt bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid.

| (95) | Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar för 2019–2024 Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, En ekonomi som verkar för människor och de policymål som anges i dess meddelande Att forma Europas digitala framtid måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin tekniska kapacitet mot 6G inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, nämligen näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det föregående offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar för 2019–2024 Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, En ekonomi som verkar för människor och de policymål som anges i dess meddelande Att forma Europas digitala framtid måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin tekniska kapacitet mot 6G inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, nämligen näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det föregående offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder.

| (96) | Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur, stödja utbyggnaden av 5G-infrastrukturen inom ramen för fondens för ett sammanlänkat Europa 2 (FSE2) Digital-program (FSE2 Digital-programmet), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 (21) och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät. Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, tekniskt ledarskap, integritet och etik och bör utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska sektorer som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier. |
| --- | --- |

(96)

Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur, stödja utbyggnaden av 5G-infrastrukturen inom ramen för fondens för ett sammanlänkat Europa 2 (FSE2) Digital-program (FSE2 Digital-programmet), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 (21) och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät. Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, tekniskt ledarskap, integritet och etik och bör utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska sektorer som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier.

| (97) | De allmänpolitiska mål som rör smarta nät och tjänster kan inte enbart tillgodoses av industrin och kommissionen. Att ta itu med dem ur ett holistiskt och samordnat perspektiv kräver framför allt ett strategiskt engagemang från medlemsstaternas sida som en del av styrningsstrukturen. Styrelsen bör därför ta största möjliga hänsyn till yttrandena från gruppen med staternas företrädare, särskilt när det gäller strategisk vägledning om arbetsprogram och finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

(97)

De allmänpolitiska mål som rör smarta nät och tjänster kan inte enbart tillgodoses av industrin och kommissionen. Att ta itu med dem ur ett holistiskt och samordnat perspektiv kräver framför allt ett strategiskt engagemang från medlemsstaternas sida som en del av styrningsstrukturen. Styrelsen bör därför ta största möjliga hänsyn till yttrandena från gruppen med staternas företrädare, särskilt när det gäller strategisk vägledning om arbetsprogram och finansieringsbeslut.

| (98) | Avancerade 5G-infrastrukturer kommer att ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att införa 6G-teknik. FSE2 Digital-programmet och programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (22), och InvestEU, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (23), erbjuder möjligheter till utveckling av 5G- och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana projekt för införande är det viktigt att samordna upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen och informationen till och engagemanget från intressenter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa agendor bör bland annat stödja fastställandet av färdplaner för införande, de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor. |
| --- | --- |

(98)

Avancerade 5G-infrastrukturer kommer att ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att införa 6G-teknik. FSE2 Digital-programmet och programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (22), och InvestEU, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (23), erbjuder möjligheter till utveckling av 5G- och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana projekt för införande är det viktigt att samordna upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen och informationen till och engagemanget från intressenter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa agendor bör bland annat stödja fastställandet av färdplaner för införande, de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor.

| (99) | Artikel 20.3 i Horisont Europa-förordningen föreskriver att kommissionen eller finansieringsorganet, när så är lämpligt, ska utföra en säkerhetskontroll av förslag som väcker säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

(99)

Artikel 20.3 i Horisont Europa-förordningen föreskriver att kommissionen eller finansieringsorganet, när så är lämpligt, ska utföra en säkerhetskontroll av förslag som väcker säkerhetsfrågor.

| (100) | I enlighet med rådets slutsatser av den 3 december 2019 och rekommendationen av den 26 mars 2019 om cybersäkerhet i 5G-nät för samordnade åtgärder på unionsnivå offentliggjorde medlemsstaternas samarbetsgrupp för nät- och informationssäkerhet i januari 2020 EU:s verktygslåda med riskreducerande åtgärder för it-säkerhet i 5G-nät (verktygslådan). Denna verktygslåda omfattar en uppsättning strategiska och tekniska åtgärder samt stödåtgärder för att minska de huvudsakliga cybersäkerhetsriskerna i 5G-nät som har identifierats i unionens samordnade riskbedömningsrapport och för att ge vägledning för urvalet av åtgärder som bör prioriteras i begränsningsplaner på nationell nivå och unionsnivå. I kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 om genomförandet av EU:s verktygslåda godkänns alla åtgärder och riktlinjer som anges i verktygslådan och betonas behovet av begränsningar, inklusive uteslutande när så krävs, för leverantörer som anses vara högriskleverantörer på grundval av de faktorer som anges i unionens samordnade riskbedömning samt åtgärder för att undvika beroende av dessa leverantörer. Där fastställs också en rad särskilda åtgärder för kommissionen, särskilt för att säkerställa att deltagandet i unionens finansieringsprogram på relevanta teknikområden kommer att vara beroende av att säkerhetskraven uppfylls genom att säkerhetsvillkor används och genomförs fullt ut. Därför bör det vid genomförandet av denna förordning införas lämpliga bestämmelser som återspeglar säkerhetsåtgärderna genom åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget SNS och, på grundval av dess rekommendationer, av andra finansieringsorgan som genomför andra unionsprogram på området smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med rådets slutsatser av den 3 december 2019 och rekommendationen av den 26 mars 2019 om cybersäkerhet i 5G-nät för samordnade åtgärder på unionsnivå offentliggjorde medlemsstaternas samarbetsgrupp för nät- och informationssäkerhet i januari 2020 EU:s verktygslåda med riskreducerande åtgärder för it-säkerhet i 5G-nät (verktygslådan). Denna verktygslåda omfattar en uppsättning strategiska och tekniska åtgärder samt stödåtgärder för att minska de huvudsakliga cybersäkerhetsriskerna i 5G-nät som har identifierats i unionens samordnade riskbedömningsrapport och för att ge vägledning för urvalet av åtgärder som bör prioriteras i begränsningsplaner på nationell nivå och unionsnivå. I kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 om genomförandet av EU:s verktygslåda godkänns alla åtgärder och riktlinjer som anges i verktygslådan och betonas behovet av begränsningar, inklusive uteslutande när så krävs, för leverantörer som anses vara högriskleverantörer på grundval av de faktorer som anges i unionens samordnade riskbedömning samt åtgärder för att undvika beroende av dessa leverantörer. Där fastställs också en rad särskilda åtgärder för kommissionen, särskilt för att säkerställa att deltagandet i unionens finansieringsprogram på relevanta teknikområden kommer att vara beroende av att säkerhetskraven uppfylls genom att säkerhetsvillkor används och genomförs fullt ut. Därför bör det vid genomförandet av denna förordning införas lämpliga bestämmelser som återspeglar säkerhetsåtgärderna genom åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget SNS och, på grundval av dess rekommendationer, av andra finansieringsorgan som genomför andra unionsprogram på området smarta nät och tjänster.

| (101) | De gemensamma företagen inom ramen för Horisont 2020 bildades för en period fram till och med den 31 december 2024. De gemensamma företagen bör fortsätta att stödja respektive forskningsprogram genom att genomföra de återstående åtgärder som inletts eller fortsatt enligt rådets förordningar (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014 (24), (EU) nr 558/2014 (25), (EU) nr 559/2014 (26), (EU) nr 560/2014 (27), (EU) nr 561/2014 (28) och (EU) nr 642/2014 (29) och i enlighet med de förordningarna fram till dess att de avvecklas. Av rättssäkerhetsskäl och tydlighetsskäl bör dessa förordningar därför upphävas. |
| --- | --- |

(101)

De gemensamma företagen inom ramen för Horisont 2020 bildades för en period fram till och med den 31 december 2024. De gemensamma företagen bör fortsätta att stödja respektive forskningsprogram genom att genomföra de återstående åtgärder som inletts eller fortsatt enligt rådets förordningar (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014 (24), (EU) nr 558/2014 (25), (EU) nr 559/2014 (26), (EU) nr 560/2014 (27), (EU) nr 561/2014 (28) och (EU) nr 642/2014 (29) och i enlighet med de förordningarna fram till dess att de avvecklas. Av rättssäkerhetsskäl och tydlighetsskäl bör dessa förordningar därför upphävas.

| (102) | Unionen bör agera endast om det finns en påvisbar fördel att åtgärder på unionsnivå är mer effektiva än åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. De gemensamma företagen är inriktade på områden där det finns ett påvisbart mervärde med att agera på unionsnivå på grund av omfattningen, hastigheten och omfattningen av de insatser som krävs för att unionen ska kunna uppfylla sina långsiktiga mål enligt EUF-fördraget och uppfylla sina strategiska politiska prioriteringar och åtaganden. Dessutom bör de föreslagna gemensamma företagen ses som ett komplement till och stärka den nationella och subnationella verksamheten på samma område. |
| --- | --- |

(102)

Unionen bör agera endast om det finns en påvisbar fördel att åtgärder på unionsnivå är mer effektiva än åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. De gemensamma företagen är inriktade på områden där det finns ett påvisbart mervärde med att agera på unionsnivå på grund av omfattningen, hastigheten och omfattningen av de insatser som krävs för att unionen ska kunna uppfylla sina långsiktiga mål enligt EUF-fördraget och uppfylla sina strategiska politiska prioriteringar och åtaganden. Dessutom bör de föreslagna gemensamma företagen ses som ett komplement till och stärka den nationella och subnationella verksamheten på samma område.

| (103) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, för att undvika onödigt dubbelarbete, upprätthålla en kritisk massa och säkerställa att offentlig finansiering används på bästa sätt, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, för att undvika onödigt dubbelarbete, upprätthålla en kritisk massa och säkerställa att offentlig finansiering används på bästa sätt, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (104) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på de relevanta politikområdena bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(104)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på de relevanta politikområdena bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

FÖRSTA DELEN

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning bildas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i EUF-fördraget för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som avses i artikel 10.1 c i Horisont Europa-förordningen. Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | annan medlem än unionen: varje deltagande stat, privat medlem eller internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

annan medlem än unionen: varje deltagande stat, privat medlem eller internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag.

annan medlem än unionen

| 2. | grundande medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som identifieras som medlem i ett gemensamt företag i denna förordning eller i en av dess bilagor. |
| --- | --- |

2.

grundande medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som identifieras som medlem i ett gemensamt företag i denna förordning eller i en av dess bilagor.

grundande medlem

| 3. | associerad medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som ansluter sig till ett gemensamt företag genom att underteckna ett skriftligt åtagande i enlighet med artikel 6.3 och med förbehåll för ett godkännande i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

3.

associerad medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som ansluter sig till ett gemensamt företag genom att underteckna ett skriftligt åtagande i enlighet med artikel 6.3 och med förbehåll för ett godkännande i enlighet med artikel 7.

associerad medlem

| 4. | deltagande stat: en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont Europa efter anmälan om att delta i verksamheten i det berörda gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande. |
| --- | --- |

4.

deltagande stat: en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont Europa efter anmälan om att delta i verksamheten i det berörda gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande.

deltagande stat

| 5. | privat medlem: en rättslig enhet som inrättats enligt offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning som är medlem i ett gemensamt företag och som inte är unionen, en deltagande stat eller en internationell organisation. |
| --- | --- |

5.

privat medlem: en rättslig enhet som inrättats enligt offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning som är medlem i ett gemensamt företag och som inte är unionen, en deltagande stat eller en internationell organisation.

privat medlem

| 6. | ingående enheter: de enheter som ingår i en privat medlem i ett gemensamt företag, i de fall där den privata medlemmen är en sammanslutning i enlighet med den medlemmens stadgar. |
| --- | --- |

6.

ingående enheter: de enheter som ingår i en privat medlem i ett gemensamt företag, i de fall där den privata medlemmen är en sammanslutning i enlighet med den medlemmens stadgar.

ingående enheter

| 7. | bidragande partner: ett land, en internationell organisation eller en annan rättslig enhet än en medlem i ett gemensamt företag, eller en ingående enhet i en medlem eller en anknuten enhet till endera av dessa, som stöder ett gemensamt företags mål inom dess specifika forskningsområde och vars ansökan har godkänts i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

7.

bidragande partner: ett land, en internationell organisation eller en annan rättslig enhet än en medlem i ett gemensamt företag, eller en ingående enhet i en medlem eller en anknuten enhet till endera av dessa, som stöder ett gemensamt företags mål inom dess specifika forskningsområde och vars ansökan har godkänts i enlighet med artikel 9.

bidragande partner

| 8. | naturabidrag till operativ verksamhet: bidrag från privata medlemmar, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, internationella organisationer och bidragande partner, bestående av de stödberättigande kostnader som de ådrar sig vid genomförandet av indirekta åtgärder minus bidraget till dessa kostnader från det gemensamma företaget och de deltagande staterna i det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

8.

naturabidrag till operativ verksamhet: bidrag från privata medlemmar, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, internationella organisationer och bidragande partner, bestående av de stödberättigande kostnader som de ådrar sig vid genomförandet av indirekta åtgärder minus bidraget till dessa kostnader från det gemensamma företaget och de deltagande staterna i det gemensamma företaget.

naturabidrag till operativ verksamhet

| 9. | kompletterande verksamhet: en verksamhet som ingår i den årliga planen för kompletterande verksamhet som bifogas till huvuddelen av arbetsprogrammet, som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller som har ett betydande mervärde för unionen. |
| --- | --- |

9.

kompletterande verksamhet: en verksamhet som ingår i den årliga planen för kompletterande verksamhet som bifogas till huvuddelen av arbetsprogrammet, som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller som har ett betydande mervärde för unionen.

kompletterande verksamhet

| 10. | naturabidrag till kompletterande verksamhet: bidrag från de privata medlemmarna, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, och från internationella organisationer, bestående av deras kostnader för att genomföra kompletterande verksamhet minus eventuella bidrag till dessa kostnader från unionen och från de deltagande staterna i det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

10.

naturabidrag till kompletterande verksamhet: bidrag från de privata medlemmarna, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, och från internationella organisationer, bestående av deras kostnader för att genomföra kompletterande verksamhet minus eventuella bidrag till dessa kostnader från unionen och från de deltagande staterna i det gemensamma företaget.

naturabidrag till kompletterande verksamhet

| 11. | föregående initiativ: ett partnerskap inom ett av de områden som omfattas av ett gemensamt företag som fått ekonomiskt stöd från något av unionens tidigare ramprogram för forskning. |
| --- | --- |

11.

föregående initiativ: ett partnerskap inom ett av de områden som omfattas av ett gemensamt företag som fått ekonomiskt stöd från något av unionens tidigare ramprogram för forskning.

föregående initiativ

| 12. | den strategiska forsknings- och innovationsagendan: ett dokument som omfattar löptiden för Horisont Europa och som anger de viktigaste prioriteringarna och de väsentliga tekniker och innovationer som krävs för att uppnå ett gemensamt företags mål. |
| --- | --- |

12.

den strategiska forsknings- och innovationsagendan: ett dokument som omfattar löptiden för Horisont Europa och som anger de viktigaste prioriteringarna och de väsentliga tekniker och innovationer som krävs för att uppnå ett gemensamt företags mål.

den strategiska forsknings- och innovationsagendan

| 13. | arbetsprogram: det dokument som avses i artikel 2.25 i Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

13.

arbetsprogram: det dokument som avses i artikel 2.25 i Horisont Europa-förordningen.

arbetsprogram

| 14. | intressekonflikt: en situation som inbegriper en aktör i budgetförvaltningen eller annan person som avses i artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

14.

intressekonflikt: en situation som inbegriper en aktör i budgetförvaltningen eller annan person som avses i artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

intressekonflikt

| 15. | ny deltagare: en enhet som för första gången är mottagare av ett bidrag som tilldelas av ett enskilt gemensamt företag eller dess föregående initiativ och som inte är en grundande medlem av detta gemensamma företag eller dess föregående initiativ. |
| --- | --- |

15.

ny deltagare: en enhet som för första gången är mottagare av ett bidrag som tilldelas av ett enskilt gemensamt företag eller dess föregående initiativ och som inte är en grundande medlem av detta gemensamma företag eller dess föregående initiativ.

ny deltagare

Artikel 3

Bildande

1.   Följande gemensamma företag bildas som unionsorgan för en period som löper ut den 31 december 2031 och finansieras inom den fleråriga budgetramen 2021–2027:

| a) | Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa. |
| --- | --- |

a)

Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa.

| b) | Det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

b)

Det gemensamma företaget för ren luftfart.

| c) | Det gemensamma företaget för förnybar vätgas. |
| --- | --- |

c)

Det gemensamma företaget för förnybar vätgas.

| d) | Det gemensamma företaget för Europas järnvägar. |
| --- | --- |

d)

Det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

| e) | Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. |
| --- | --- |

e)

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

| f) | Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |
| --- | --- |

f)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

| g) | Det gemensamma företaget för viktig digital teknik. |
| --- | --- |

g)

Det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

| h) | Det gemensamma företaget Sesar 3. |
| --- | --- |

h)

Det gemensamma företaget Sesar 3.

| i) | Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

i)

Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

2.   De unionsorgan som avses i punkt 1 ska tillsammans benämnas de gemensamma företagen.

3.   För att ta hänsyn till löptiden för Horisont Europa ska ansökningsomgångar inom ramen för gemensamma företag inledas senast den 31 december 2027. I vederbörligen motiverade fall får ansökningsomgångar inledas senast den 31 december 2028.

4.   De gemensamma företagen ska vara juridiska personer. De ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt lagstiftningen i medlemsstaten i fråga. De ska särskilt kunna förvärva och avyttra lös och fast egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

5.   De gemensamma företagen ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.

6.   Om inget annat anges ska bestämmelserna i första delen och tredje delen tillämpas på alla gemensamma företag. Bestämmelserna i andra delen ska i förekommande fall tillämpas på enskilda gemensamma företag.

7.   Vid tillämpning av första och tredje delarna, och om inget annat anges, ska en hänvisning till ett enskilt gemensamt företag eller organ avse varje gemensamt företag eller varje motsvarande organ inom de enskilda gemensamma företagen och dess befogenheter i förhållande till andra organ inom samma gemensamma företag.

AVDELNING II

DE GEMENSAMMA FÖRETAGENS FUNKTIONSSÄTT

KAPITEL 1

Mål och uppgifter

Artikel 4

Mål och principer

1.   De gemensamma företag som anges i artikel 3 i denna förordning ska bidra till de allmänna och specifika mål för Horisont Europa-förordningen som anges i artikel 3 i den förordningen.

2.   De gemensamma företagen ska, genom partnernas deltagande och engagemang i utformningen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet med europeiskt mervärde, gemensamt uppnå följande allmänna mål:

| a) | Stärka och integrera den vetenskapliga och tekniska kapaciteten samt innovationsförmågan och underlätta samarbetsförbindelser i hela unionen för att stödja skapande och spridning av högkvalitativa nya kunskaper och färdigheter, särskilt i syfte att möta globala utmaningar, säkerställa och öka unionens konkurrenskraft, det europeiska mervärdet, resiliensen och hållbarheten och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde (ERA). |
| --- | --- |

a)

Stärka och integrera den vetenskapliga och tekniska kapaciteten samt innovationsförmågan och underlätta samarbetsförbindelser i hela unionen för att stödja skapande och spridning av högkvalitativa nya kunskaper och färdigheter, särskilt i syfte att möta globala utmaningar, säkerställa och öka unionens konkurrenskraft, det europeiska mervärdet, resiliensen och hållbarheten och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde (ERA).

| b) | Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap och resiliens för unionens värdekedjor inom viktig teknik och viktiga industrier, i linje med EU:s industristrategi och SMF-strategi, den europeiska gröna given, den europeiska återhämtningsplanen och annan relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap och resiliens för unionens värdekedjor inom viktig teknik och viktiga industrier, i linje med EU:s industristrategi och SMF-strategi, den europeiska gröna given, den europeiska återhämtningsplanen och annan relevant unionspolitik.

| c) | Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar, digitala utmaningar och andra globala utmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar, påskynda unionens ekonomiska tillväxt och främja innovationsekosystemet, och samtidigt uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling och uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050, i linje med Parisavtalet, och därigenom förbättra livskvaliteten för europeiska medborgare. |
| --- | --- |

c)

Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar, digitala utmaningar och andra globala utmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar, påskynda unionens ekonomiska tillväxt och främja innovationsekosystemet, och samtidigt uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling och uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050, i linje med Parisavtalet, och därigenom förbättra livskvaliteten för europeiska medborgare.

3.   De gemensamma företagen ska uppnå följande specifika mål:

| a) | Öka den kritiska massan och den vetenskapliga och tekniska kapaciteten och kompetensen inom samverkande, sektorsövergripande, tvärpolitisk, gränsöverskridande och tvärvetenskaplig forskning och innovation i hela unionen och underlätta integrationen av dem i europeiska ekosystem. |
| --- | --- |

a)

Öka den kritiska massan och den vetenskapliga och tekniska kapaciteten och kompetensen inom samverkande, sektorsövergripande, tvärpolitisk, gränsöverskridande och tvärvetenskaplig forskning och innovation i hela unionen och underlätta integrationen av dem i europeiska ekosystem.

| b) | Påskynda såväl den gröna och digitala omställningen som den ekonomiska och sociala omställningen samt samhällsomställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de klimat- och energimål som fastställts i linje med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. |
| --- | --- |

b)

Påskynda såväl den gröna och digitala omställningen som den ekonomiska och sociala omställningen samt samhällsomställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de klimat- och energimål som fastställts i linje med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen.

| c) | Förbättra kapaciteten och resultaten vad gäller forskning och innovation i befintliga och nya europeiska innovationsekosystem och ekonomiska värdekedjor, inbegripet i nystartade företag och SMF. |
| --- | --- |

c)

Förbättra kapaciteten och resultaten vad gäller forskning och innovation i befintliga och nya europeiska innovationsekosystem och ekonomiska värdekedjor, inbegripet i nystartade företag och SMF.

| d) | Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar, tekniker, tjänster och färdigheter i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem och industriella ekosystem, bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare, däribland små och medelstora företag och nystartade företag, allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

d)

Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar, tekniker, tjänster och färdigheter i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem och industriella ekosystem, bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare, däribland små och medelstora företag och nystartade företag, allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan.

| e) | Åstadkomma miljö-, energi-, resursbesparings-, samhälls-, cirkularitets- och produktivitetsförbättringar i nya produkter, tekniker, tillämpningar och tjänster genom utnyttjande av unionens kapacitet och resurser. |
| --- | --- |

e)

Åstadkomma miljö-, energi-, resursbesparings-, samhälls-, cirkularitets- och produktivitetsförbättringar i nya produkter, tekniker, tillämpningar och tjänster genom utnyttjande av unionens kapacitet och resurser.

4.   De gemensamma företagen ska också ha de övriga mål som anges i andra delen.

5.   Vid genomförandet av Horisont Europa-förordningen ska de gemensamma företagen respektera de principer som anges i artikel 7 i den förordningen.

6.   De gemensamma företagen ska uppfylla de villkor och kriterier för europeiska partnerskap som anges i artikel 10 i och bilaga III till Horisont Europa-förordningen.

Artikel 5

Operativa mål och uppgifter

1.   De gemensamma företagen ska ha följande operativa mål i enlighet med kriterierna i bilaga III till Horisont Europa-förordningen, och de ska bidra till de operativa målen för Horisont Europa enligt det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa:

| a) | Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande och uppmuntra till samarbetsförbindelser i hela unionen. |
| --- | --- |

a)

Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande och uppmuntra till samarbetsförbindelser i hela unionen.

| b) | Stärka vetenskaplig spetskompetens, bland annat genom att när så är relevant beakta de senaste resultaten från grundforskning och spetsforskning vid genomförandet av sin verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Stärka vetenskaplig spetskompetens, bland annat genom att när så är relevant beakta de senaste resultaten från grundforskning och spetsforskning vid genomförandet av sin verksamhet.

| c) | Stimulera forsknings- och innovationsverksamhet i små och medelstora företag och bidra till att skapa och skala upp innovativa företag, särskilt nystartade företag, små och medelstora företag och i undantagsfall små midcap-bolag. |
| --- | --- |

c)

Stimulera forsknings- och innovationsverksamhet i små och medelstora företag och bidra till att skapa och skala upp innovativa företag, särskilt nystartade företag, små och medelstora företag och i undantagsfall små midcap-bolag.

| d) | Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall, utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. |
| --- | --- |

d)

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall, utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå.

| e) | Stärka jämställdhetsintegreringen, bland annat integreringen av jämställdhetsaspekten i forskningens och innovationens innehåll. |
| --- | --- |

e)

Stärka jämställdhetsintegreringen, bland annat integreringen av jämställdhetsaspekten i forskningens och innovationens innehåll.

| f) | Öka samarbetet inom europeisk forskning och innovation och mellan sektorer och discipliner, inbegripet samhällsvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

f)

Öka samarbetet inom europeisk forskning och innovation och mellan sektorer och discipliner, inbegripet samhällsvetenskap och humaniora.

| g) | Stärka det internationella samarbetet till stöd för unionens politiska mål och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

g)

Stärka det internationella samarbetet till stöd för unionens politiska mål och internationella åtaganden.

| h) | Öka allmänhetens medvetenhet om och acceptans av nya lösningar samt möta efterfrågan på och uppmuntra spridning och användning av dessa genom att, där så är lämpligt, involvera allmänheten och olika slutanvändare i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande. |
| --- | --- |

h)

Öka allmänhetens medvetenhet om och acceptans av nya lösningar samt möta efterfrågan på och uppmuntra spridning och användning av dessa genom att, där så är lämpligt, involvera allmänheten och olika slutanvändare i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande.

| i) | Uppmuntra utnyttjandet av forsknings- och innovationsresultat och aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för mobilisering av privata investeringar och för policyutveckling. |
| --- | --- |

i)

Uppmuntra utnyttjandet av forsknings- och innovationsresultat och aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för mobilisering av privata investeringar och för policyutveckling.

| j) | Påskynda industriell omställning och resiliens i värdekedjorna, bland annat genom förbättrad förmåga till innovation och genom främjande av digital teknik. |
| --- | --- |

j)

Påskynda industriell omställning och resiliens i värdekedjorna, bland annat genom förbättrad förmåga till innovation och genom främjande av digital teknik.

| k) | Stödja ett på vetenskaplig evidens baserat genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på nationell, europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

k)

Stödja ett på vetenskaplig evidens baserat genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på nationell, europeisk och global nivå.

2.   De gemensamma företagen ska utföra följande uppgifter genom att tillämpa ett systematiskt tillvägagångssätt för att uppnå målen:

| a) | Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar, utom i vederbörligen motiverade fall som anges i deras arbetsprogram i syfte att fastställa ytterligare villkor som kräver deltagande av medlemmar i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar, utom i vederbörligen motiverade fall som anges i deras arbetsprogram i syfte att fastställa ytterligare villkor som kräver deltagande av medlemmar i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter.

| b) | Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

b)

Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar.

| c) | Eftersträva och maximera synergier med och, när så är lämpligt, möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen och användningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna eller de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

c)

Eftersträva och maximera synergier med och, när så är lämpligt, möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen och användningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna eller de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna.

| d) | Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt artiklarna 50 och 52 i Horisont Europa-förordningen, t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt artiklarna 50 och 52 i Horisont Europa-förordningen, t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling.

| e) | Främja små och medelstora företags och nystartade företags deltagande i deras verksamhet och säkerställa tillhandahållandet av aktuell information till dem, i linje med målen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

e)

Främja små och medelstora företags och nystartade företags deltagande i deras verksamhet och säkerställa tillhandahållandet av aktuell information till dem, i linje med målen för Horisont Europa.

| f) | Utveckla en målinriktad strategi inom sin strategiska forsknings- och innovationsagenda för att genomföra åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan. |
| --- | --- |

f)

Utveckla en målinriktad strategi inom sin strategiska forsknings- och innovationsagenda för att genomföra åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan.

| g) | Uppbåda de offentliga och privata resurser som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen. |
| --- | --- |

g)

Uppbåda de offentliga och privata resurser som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen.

| h) | Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i enlighet med bestämmelserna i artikel 50 i och bilagorna III och V till Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

h)

Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i enlighet med bestämmelserna i artikel 50 i och bilagorna III och V till Horisont Europa-förordningen.

| i) | Fastställa och genomföra sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

i)

Fastställa och genomföra sitt arbetsprogram.

| j) | Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och lärosäten, slutanvändare och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje gemensamt företag samt säkerställa transparens, öppenhet och delaktighet, och samhällsnytta. |
| --- | --- |

j)

Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och lärosäten, slutanvändare och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje gemensamt företag samt säkerställa transparens, öppenhet och delaktighet, och samhällsnytta.

| k) | Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning, efter nödvändiga ändringar, av artikel 51 i Horisont Europa-förordningen, inbegripet genom att i god tid göra detaljerade och enhetliga uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa. |
| --- | --- |

k)

Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning, efter nödvändiga ändringar, av artikel 51 i Horisont Europa-förordningen, inbegripet genom att i god tid göra detaljerade och enhetliga uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa.

| l) | Ge kommissionen det tekniska, vetenskapliga och administrativa stöd som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter i syfte att säkerställa att de särskilda områden som omfattas av det gemensamma företaget fungerar väl och utvecklas i unionen. |
| --- | --- |

l)

Ge kommissionen det tekniska, vetenskapliga och administrativa stöd som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter i syfte att säkerställa att de särskilda områden som omfattas av det gemensamma företaget fungerar väl och utvecklas i unionen.

| m) | Bidra till att utveckla effektivare förbindelselänkar mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat och tillgodose policybehov, samt underlätta snabbare utnyttjande, spridning och användning av resultat i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

m)

Bidra till att utveckla effektivare förbindelselänkar mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat och tillgodose policybehov, samt underlätta snabbare utnyttjande, spridning och användning av resultat i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen.

| n) | Identifiera och rapportera, i linje med den gemensamma ramen för återkoppling och med strategier och åtgärder till stöd för målen i den europeiska gröna given, relevant kunskap som förvärvats genom förvaltningen av forsknings- och innovationsprojekt och deras resultat till kommissionen, för att tjäna som underlag för övervakning, utvärdering och vid behov korrigering av befintliga policyåtgärder eller utformning av nya policyinitiativ och beslut. |
| --- | --- |

n)

Identifiera och rapportera, i linje med den gemensamma ramen för återkoppling och med strategier och åtgärder till stöd för målen i den europeiska gröna given, relevant kunskap som förvärvats genom förvaltningen av forsknings- och innovationsprojekt och deras resultat till kommissionen, för att tjäna som underlag för övervakning, utvärdering och vid behov korrigering av befintliga policyåtgärder eller utformning av nya policyinitiativ och beslut.

| o) | Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852 om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma deras genomförande inom den ekonomiska sektor som de är verksamma i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet. |
| --- | --- |

o)

Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852 om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma deras genomförande inom den ekonomiska sektor som de är verksamma i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet.

| p) | Beakta principen om att inte orsaka betydande skada i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 när det gäller de gemensamma företagens verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde, och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering. |
| --- | --- |

p)

Beakta principen om att inte orsaka betydande skada i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 när det gäller de gemensamma företagens verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde, och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering.

| q) | Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå målen enligt denna förordning. |
| --- | --- |

q)

Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå målen enligt denna förordning.

3.   Utöver de uppgifter som anges i denna artikel och i andra delen får de gemensamma företagen anförtros genomförandet av ytterligare uppgifter som kräver kumulativ, kompletterande eller kombinerad finansiering från flera unionsprogram.

KAPITEL 2

Medlemmar, bidragande partner och bidrag

Artikel 6

Medlemmar

1.   Medlemmarna i de gemensamma företag som anges i artikel 3 ska vara unionen, företrädd av kommissionen, och någon av följande, enligt andra delen:

| a) | Deltagande stater. |
| --- | --- |

a)

Deltagande stater.

| b) | Grundande medlemmar. |
| --- | --- |

b)

Grundande medlemmar.

| c) | Associerade medlemmar. |
| --- | --- |

c)

Associerade medlemmar.

2.   Medlemskap i ett gemensamt företag får inte överlåtas till tredje part utan förhandsmedgivande från den styrelse som avses i kapitel 3 avsnitt 1 i denna avdelning.

3.   Ett skriftligt åtagande ska undertecknas av de grundande och de associerade medlemmarna, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt de grundande och associerade medlemmarnas bidrag till det gemensamma företaget, inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b.

Artikel 7

Urval av associerade medlemmar

1.   Gemensamma företag får utlysa öppna och transparenta inbjudningar till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar som har potential att bidra till att de gemensamma företagens mål uppnås. Gemensamma företag vars grundande medlemmar anges i bilagorna I, II och III ska utlysa sådana inbjudningar. Inbjudan till intresseanmälan ska ange de nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål och får begära att sökande tillhandahåller uppgifter om sina potentiella bidrag. Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås.

2.   Den verkställande direktören ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget, på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter.

3.   Styrelsen ska bedöma och godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap.

Artikel 8

Förändringar av eller uppsägning av medlemskap

1.   Varje medlem i ett gemensamt företag får säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget. Uppsägningen ska träda i kraft och bli oåterkallelig sex månader efter anmälan till den verkställande direktören för det gemensamma företaget, som ska informera övriga medlemmar. Från och med dagen för uppsägningen ska medlemmen befrias från alla skyldigheter utom dem som godkänts av eller uppstått hos det gemensamma företaget innan medlemskapet sägs upp, om inte annat överenskommits.

2.   Varje privat medlem ska i god tid underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem.

3.   Styrelsen ska besluta huruvida medlemskapet för en medlem som avses i punkt 2 ska sägas upp, i syfte att säkerställa kontinuiteten i verksamheten och skydda unionens eller det gemensamma företagets intressen. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig senast sex månader efter styrelsens beslut eller den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först. Den eller de berörda medlemmarna får inte delta i omröstningen i styrelsen.

4.   Varje privat medlem ska i god tid underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda privata medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen.

5.   Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig senast sex månader efter styrelsens beslut eller den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först.

6.   Styrelsen får säga upp medlemskapet för en medlem som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning. Förfarandet i artikel 28.6 ska gälla i tillämpliga delar.

7.   Kommissionen får i förekommande fall begära att privata medlemmar vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens och det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning tillvaratas.

8.   Om ett medlemskap ändras eller sägs upp ska det gemensamma företaget omedelbart på sin webbplats offentliggöra en uppdaterad förteckning över sina medlemmar och ange vilket datum ändringen träder i kraft.

9.   När så är lämpligt, och med förbehåll för artikel 16.3, ska styrelsen besluta om en omfördelning av rösträtterna i styrelsen på grund av att ett medlemskap ändras eller sägs upp.

Artikel 9

Bidragande partner

1.   Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och verksamhetens varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget.

2.   Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet och godkänna eller avslå ansökan.

3.   Bidragande partner ska inte ha rösträtt i ett gemensamt företags styrelse.

Artikel 10

Unionens ekonomiska bidrag

1.   Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive anslag från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen, förutsatt att detta belopp åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter.

2.   Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen, får utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa i enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen, förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter.

3.   Unionens bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 när det gäller sådana organ som avses i artikel 71 i den förordningen.

4.   Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som avses i punkt 3 i den här artikeln får anförtros de gemensamma företagen i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

5.   För bidrag som motsvarar ytterligare uppgifter som anförtrotts ett gemensamt företag i enlighet punkt 4 i den här artikeln eller artikel 5.3 i den här förordningen ska kraven i artikel 155 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 tillämpas.

6.   Ytterligare bidrag från unionsprogram för ytterligare uppgifter som anförtrotts ett gemensamt företag i enlighet med punkt 4 i den här artikeln eller artikel 5.3 ska inte tas med i beräkningen av unionens högsta ekonomiska bidrag enligt andra delen.

Artikel 11

Bidrag från andra medlemmar än unionen och bidragande partner

1.   Om inte annat anges i andra delen ska bidragen från privata medlemmar bestå av ekonomiska bidrag och något av följande:

| a) | Naturabidrag till operativ verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Naturabidrag till operativ verksamhet.

| b) | Naturabidrag till kompletterande verksamhet, som godkänts av styrelsen i enlighet med artikel 17.2 n. |
| --- | --- |

b)

Naturabidrag till kompletterande verksamhet, som godkänts av styrelsen i enlighet med artikel 17.2 n.

2.   Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den 31 maj varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under varje föregående räkenskapsår. Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av ett oberoende revisionsorgan som utnämnts av den berörda enheten och ska inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller något annat unionsorgan. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av dessa bidrag.

3.   Bidragen från de deltagande staterna ska bestå av ekonomiska bidrag. De deltagande staterna ska senast den 31 januari varje år rapportera till styrelsen om de ekonomiska bidrag som lämnats under det föregående räkenskapsåret.

4.   Bidragen från internationella organisationer ska bestå av ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet, om inte annat anges i andra delen.

5.   Bidragen från bidragande partner ska motsvara de belopp de har ingått åtaganden om i godkännandebrevet när de blev bidragande partner och ska bestå av ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet.

6.   Kommissionen får avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 45 i något av följande fall:

| a) | Om det berörda gemensamma företaget inte uppfyller villkoren för tilldelning av unionens bidrag. |
| --- | --- |

a)

Om det berörda gemensamma företaget inte uppfyller villkoren för tilldelning av unionens bidrag.

| b) | Om andra medlemmar än unionen, eller deras ingående eller anknutna enheter, inte bidrar, endast delvis bidrar eller inte iakttar de tidsfrister som anges i punkt 2 beträffande det bidrag som avses i punkterna 1, 4 och 5 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

Om andra medlemmar än unionen, eller deras ingående eller anknutna enheter, inte bidrar, endast delvis bidrar eller inte iakttar de tidsfrister som anges i punkt 2 beträffande det bidrag som avses i punkterna 1, 4 och 5 i denna artikel.

| c) | Till följd av de utvärderingar som avses i artikel 171.2. |
| --- | --- |

c)

Till följd av de utvärderingar som avses i artikel 171.2.

7.   Kommissionens beslut att avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag ska inte hindra utbetalningen av ersättning för stödberättigande kostnader som redan uppstått hos andra medlemmar än unionen innan beslutet anmälts till det gemensamma företaget.

8.   I enlighet med det förfarande som anges i artikel 28.6 ska varje annan medlem i det gemensamma företaget än unionen som inte uppfyller sina åtaganden avseende de bidrag som avses i denna förordning fråntas sin rösträtt i styrelsen till dess att skyldigheterna har uppfyllts. Om en sådan medlem inte fullgjort sina skyldigheter vid utgången av ytterligare en sexmånadersperiod ska medlemskapet återkallas, såvida inte styrelsen beslutar något annat i vederbörligen motiverade fall. Den berörda enheten får inte delta i omröstningen i styrelsen.

Artikel 12

Förvaltning av bidrag från de deltagande staterna

1.   Varje deltagande stat ska göra ett preliminärt åtagande om beloppet på de nationella ekonomiska bidragen till det gemensamma företaget. Ett sådant åtagande ska göras innan arbetsprogrammet antas.

Utöver de kriterier som anges i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen får arbetsprogrammet, som en bilaga, innehålla kriterier för nationella rättsliga enheters deltagande

Varje deltagande stat ska ge det gemensamma företaget i uppdrag att utvärdera förslagen i enlighet med Horisont Europa-förordningen.

Urvalet av förslag ska baseras på den rangordning som utvärderingskommittén tillhandahåller. Det organ som är ansvarigt för urvalet får avvika från denna rangordning i vederbörligen motiverade fall som anges i arbetsprogrammet för att säkerställa övergripande konsekvens inom ramen för portföljstrategin.

Varje deltagande stat ska ha vetorätt i alla frågor som rör användningen av dess egna nationella finansiella bidrag till det gemensamma företaget för sökande som är etablerade i dessa deltagande stater, på grundval av nationella strategiska prioriteringar.

2.   Varje deltagande stat ska ingå en eller flera administrativa överenskommelser med det gemensamma företaget om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten. Denna överenskommelse ska innehålla betalningsplanen, betalningsvillkoren samt rapporterings- och revisionskraven.

Varje deltagande stat ska sträva efter att synkronisera sin betalningsplan och rapportering och sina revisioner med det gemensamma företagets och anpassa sina regler för stödberättigande kostnader till reglerna för Horisont Europa.

3.   I den överenskommelse som avses i punkt 2 får varje deltagande stat ge det gemensamma företaget i uppdrag att betala ut dess bidrag till bidragsmottagarna. Efter det att förslagen har valts ut ska den deltagande staten göra åtaganden om det belopp som behövs till betalningarna. Den deltagande statens revisionsmyndigheter får granska de nationella bidragen.

KAPITEL 3

De gemensamma företagens organisation

Artikel 13

Synergier och effektivitet för back office-arrangemang

1.   Gemensamma företag ska inom ett år från dagen för denna förordnings ikraftträdande handha back office-arrangemang genom att ingå tjänstenivåavtal, om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa arrangemang ska åtminstone omfatta följande områden, med förbehåll för bekräftad bärkraft och efter en genomgång av resurserna:

| a) | HR-support. |
| --- | --- |

a)

HR-support.

| b) | Rättsligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Rättsligt stöd.

| c) | Informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

c)

Informations- och kommunikationsteknik.

| d) | Redovisning (exklusive likvida medel). |
| --- | --- |

d)

Redovisning (exklusive likvida medel).

| e) | Kommunikation. |
| --- | --- |

e)

Kommunikation.

| f) | Logistik, evenemang och förvaltning av sammanträdeslokaler. |
| --- | --- |

f)

Logistik, evenemang och förvaltning av sammanträdeslokaler.

| g) | Stöd till revisions- och bedrägeribekämpningsstrategi. |
| --- | --- |

g)

Stöd till revisions- och bedrägeribekämpningsstrategi.

2.   De back office-arrangemang som avses i punkt 1 ska tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla de övriga. Inbördes relaterade arrangemang ska behållas inom samma gemensamma företag i den utsträckning som är lämplig för att genomföra de berörda uppgifterna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i syfte att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur.

3.   De tjänstenivåavtal som avses i punkt 1 ska göra det möjligt att överföra anslag eller ersätta kostnader för tillhandahållandet av gemensamma tjänster mellan de gemensamma företagen.

4.   Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, som inte påverkar anställningsavtal, får personal som arbetar med de uppgifter som överförts för back office-arrangemangen, som förvaltas av ett annat gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (30).

5.   Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som förvaltar back office-arrangemangen ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget.

Artikel 14

Organ i gemensamma företag

1.   Varje gemensamt företag ska ha en styrelse, en verkställande direktör och, förutom i gemensamma företag där stater är företrädda i styrelsen, en grupp med staternas företrädare.

2.   Ett gemensamt företag kan också ha ett vetenskapligt rådgivande organ och en intressentgrupp samt andra organ i enlighet med bestämmelserna i andra delen.

3.   Vid utförandet av sina uppgifter ska de gemensamma företagens organ endast arbeta mot de mål som fastställs i denna förordning och endast agera inom det gemensamma företagets verksamhetsområde och för det syfte som det bildats för.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får organ i två eller flera gemensamma företag besluta att upprätta ett strukturerat samarbete, inbegripet genom regelbundna sammanträden eller gemensamma kommittéer.

Avsnitt 1

Styrelse

Artikel 15

Styrelsens sammansättning

1.   Styrelsen ska bestå av minst två företrädare för kommissionen på unionens vägnar och av det antal företrädare för var och en av medlemmarna i det gemensamma företaget, utom unionen, som anges i andra delen för varje gemensamt företag.

2.   Om medlemmarna i det gemensamma företaget, i enlighet med artikel 6.1 b, inbegriper deltagande stater ska en företrädare för varje deltagande stat utses till styrelsen.

Artikel 16

Styrelsens arbetsformer

1.   Företrädarna för medlemmarna i styrelsen ska göra sitt yttersta för att fatta beslut med enhällighet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska en omröstning hållas. Ett beslut ska anses vara antaget om det fått en majoritet på minst 75 % av rösterna, inbegripet rösterna för frånvarande företrädare, dock ej nedlagda röster.

Styrelsens antagande av beslut kan också omfattas av relevanta särskilda regler i andra delen.

2.   Kommissionen, minst 50 % av de privata medlemmarna och, i tillämpliga fall, minst 50 % av de deltagande staternas representanter måste vara närvarande för att styrelsen ska kunna rösta.

3.   Unionen ska inneha 50 % av rösterna, om inte annat anges i andra delen. Unionens rösträtt ska vara odelbar.

Rösträtten för andra medlemmar än unionen ska omfattas av de särskilda regler som anges i andra delen. Om inte annat anges i andra delen ska alla företrädare för andra medlemmar än unionen ha samma antal röster.

4.   Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse styrelsens ordförande, om inte annat föreskrivs i andra delen.

5.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för deltagande stater. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade fall beslutar något annat. Dagordningen och besluten ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats.

6.   Den verkställande direktören ska närvara vid sammanträdena och ha rätt att delta i överläggningarna men inte ha rösträtt.

7.   Ordföranden eller vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska ha observatörsstatus vid styrelsens sammanträden. Ordförandena i det berörda gemensamma företagets övriga organ ska ha rätt att delta i styrelsens sammanträden som observatörer närhelst frågor som rör deras uppgifter diskuteras. Observatörerna får delta i överläggningarna men ska inte ha rösträtt.

8.   Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan, regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter.

9.   Medlemmarnas företrädare ska inte vara personligt ansvariga för åtgärder som de vidtagit i egenskap av företrädare i styrelsen utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

10.   Styrelsen ska anta sin egen arbetsordning.

11.   Medlemmarnas företrädare och observatörerna ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod som ska fastställa deras skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende.

Artikel 17

Styrelsens uppgifter

1.   Styrelsen är det beslutsfattande organet i varje gemensamt företag. Den ska ha det övergripande ansvaret för den strategiska inriktningen, samstämmigheten med unionens mål och strategier och för det gemensamma företagets verksamhet, och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten.

Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning och samstämmighet mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergier och komplementaritet samtidigt som man undviker överlappning vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan.

2.   Styrelsen ska ha följande uppgifter:

| a) | Vidta åtgärder för att genomföra det gemensamma företagets allmänna, specifika och operativa mål, bedöma deras ändamålsenlighet och effekt, säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till unionens prioriteringar och den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet vad gäller komplementaritet med regionala eller nationella program, samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål. |
| --- | --- |

a)

Vidta åtgärder för att genomföra det gemensamma företagets allmänna, specifika och operativa mål, bedöma deras ändamålsenlighet och effekt, säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till unionens prioriteringar och den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet vad gäller komplementaritet med regionala eller nationella program, samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål.

| b) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

b)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7.

| c) | Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

c)

Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9.

| d) | Besluta om uppsägning av medlemskap i det gemensamma företaget för medlemmar som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning eller i enlighet med artikel 8.2 och 8.3. |
| --- | --- |

d)

Besluta om uppsägning av medlemskap i det gemensamma företaget för medlemmar som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning eller i enlighet med artikel 8.2 och 8.3.

| e) | Anta finansiella regler för det gemensamma företaget i enlighet med artikel 27. |
| --- | --- |

e)

Anta finansiella regler för det gemensamma företaget i enlighet med artikel 27.

| f) | Anta årsbudgeten och tjänsteförteckningen, med angivande av antalet fasta och tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad samt antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

f)

Anta årsbudgeten och tjänsteförteckningen, med angivande av antalet fasta och tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad samt antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter.

| g) | Besluta om fördelningen av administrativa kostnader mellan andra medlemmar än unionen, om dessa medlemmar inte lyckas nå en överenskommelse i enlighet med artikel 28.2, med beaktande av eventuella obalanser i deras administrativa åtaganden jämfört med deras deltagande. |
| --- | --- |

g)

Besluta om fördelningen av administrativa kostnader mellan andra medlemmar än unionen, om dessa medlemmar inte lyckas nå en överenskommelse i enlighet med artikel 28.2, med beaktande av eventuella obalanser i deras administrativa åtaganden jämfört med deras deltagande.

| h) | I enlighet med punkt 4 i denna artikel och med avseende på det gemensamma företagets personal utöva de befogenheter som i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, fastställda i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (tjänsteföreskrifterna), tilldelas tillsättningsmyndigheten och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen tilldelas den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (tillsättningsmyndighetens befogenheter). |
| --- | --- |

h)

I enlighet med punkt 4 i denna artikel och med avseende på det gemensamma företagets personal utöva de befogenheter som i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, fastställda i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (tjänsteföreskrifterna), tilldelas tillsättningsmyndigheten och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen tilldelas den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (tillsättningsmyndighetens befogenheter).

| i) | Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören samt övervaka dennes resultat. |
| --- | --- |

i)

Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören samt övervaka dennes resultat.

| j) | Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan vid starten av det gemensamma företaget, och vid behov uppdatera den under hela Horisont Europas löptid. Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och annan unionspolitik. |
| --- | --- |

j)

Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan vid starten av det gemensamma företaget, och vid behov uppdatera den under hela Horisont Europas löptid. Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och annan unionspolitik.

| k) | Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna, eventuella villkor för hur jämbördiga förslag ska hanteras i enlighet med artikel 28.3 i Horisont Europa-förordningen och med Horisont Europas arbetsprogram, de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap och synergier med andra unionsprogram, den tillämpliga finansieringsgraden och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn, med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav. |
| --- | --- |

k)

Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna, eventuella villkor för hur jämbördiga förslag ska hanteras i enlighet med artikel 28.3 i Horisont Europa-förordningen och med Horisont Europas arbetsprogram, de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap och synergier med andra unionsprogram, den tillämpliga finansieringsgraden och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn, med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav.

| l) | Där så är lämpligt, begränsa deltagandet i särskilda åtgärder i arbetsprogrammet i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen och i enlighet med den ståndpunkt som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om från fall till fall i gruppen med staternas företrädare, om inte annat anges i andra delen. |
| --- | --- |

l)

Där så är lämpligt, begränsa deltagandet i särskilda åtgärder i arbetsprogrammet i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen och i enlighet med den ståndpunkt som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om från fall till fall i gruppen med staternas företrädare, om inte annat anges i andra delen.

| m) | Anta åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, till det gemensamma företagets verksamheter och åtgärder, bland annat genom att i tillämpliga fall uppmuntra dem att bli privata medlemmar eller ingående enheter i privata medlemmar. |
| --- | --- |

m)

Anta åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, till det gemensamma företagets verksamheter och åtgärder, bland annat genom att i tillämpliga fall uppmuntra dem att bli privata medlemmar eller ingående enheter i privata medlemmar.

| n) | Godkänna den årliga plan för kompletterande verksamhet som ingår i en bilaga till huvuddelen av arbetsprogrammet, på grundval av ett förslag från andra medlemmar än unionen och efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet eller ett organ som anges i andra delen samt efter att ha beaktat yttrandet från gruppen med staternas företrädare. |
| --- | --- |

n)

Godkänna den årliga plan för kompletterande verksamhet som ingår i en bilaga till huvuddelen av arbetsprogrammet, på grundval av ett förslag från andra medlemmar än unionen och efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet eller ett organ som anges i andra delen samt efter att ha beaktat yttrandet från gruppen med staternas företrädare.

| o) | Tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan. |
| --- | --- |

o)

Tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan.

| p) | Bedöma och godkänna den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap. |
| --- | --- |

p)

Bedöma och godkänna den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap.

| q) | Lämna ett yttrande om det gemensamma företagets slutliga redovisning. |
| --- | --- |

q)

Lämna ett yttrande om det gemensamma företagets slutliga redovisning.

| r) | Se till att en internrevisionsfunktion inrättas på lämpligt sätt vid det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

r)

Se till att en internrevisionsfunktion inrättas på lämpligt sätt vid det gemensamma företaget.

| s) | Godkänna programkontorets organisationsstruktur efter rekommendation av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

s)

Godkänna programkontorets organisationsstruktur efter rekommendation av den verkställande direktören.

| t) | Godkänna det gemensamma företagets kommunikationspolicy efter rekommendation av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

t)

Godkänna det gemensamma företagets kommunikationspolicy efter rekommendation av den verkställande direktören.

| u) | Om inte annat anges i andra delen, godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering. |
| --- | --- |

u)

Om inte annat anges i andra delen, godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering.

| v) | Anta genomförandebestämmelser för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda, i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

v)

Anta genomförandebestämmelser för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda, i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna.

| w) | Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen eller om användning av praktikanter. |
| --- | --- |

w)

Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen eller om användning av praktikanter.

| x) | Vid behov inrätta rådgivande grupper eller arbetsgrupper, även i samarbete med andra gemensamma företag, utöver de organ i det gemensamma företaget som avses i artikel 14, för en bestämd tidsperiod och för att uppfylla ett särskilt syfte. |
| --- | --- |

x)

Vid behov inrätta rådgivande grupper eller arbetsgrupper, även i samarbete med andra gemensamma företag, utöver de organ i det gemensamma företaget som avses i artikel 14, för en bestämd tidsperiod och för att uppfylla ett särskilt syfte.

| y) | I förekommande fall lämna begäranden om ändring av denna förordning till kommissionen. |
| --- | --- |

y)

I förekommande fall lämna begäranden om ändring av denna förordning till kommissionen.

| z) | Begära vetenskapliga råd eller analyser i specifika frågor från det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ eller dess medlemmar, även när det gäller utvecklingen inom angränsande sektorer. |
| --- | --- |

z)

Begära vetenskapliga råd eller analyser i specifika frågor från det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ eller dess medlemmar, även när det gäller utvecklingen inom angränsande sektorer.

| a1) | Senast vid utgången av 2023 anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget efter rekommendation av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

a1)

Senast vid utgången av 2023 anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget efter rekommendation av den verkställande direktören.

| b1) | Säkerställa utförandet av alla uppgifter som inte specifikt tilldelats ett visst organ i ett gemensamt företag, med förbehåll för att styrelsen kan delegera sådana uppgifter till ett annat organ i det berörda gemensamma företaget. |
| --- | --- |

b1)

Säkerställa utförandet av alla uppgifter som inte specifikt tilldelats ett visst organ i ett gemensamt företag, med förbehåll för att styrelsen kan delegera sådana uppgifter till ett annat organ i det berörda gemensamma företaget.

3.   Styrelsen för ett gemensamt företag kan också omfattas av särskilda regler som anges i andra delen.

4.   Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen om delegering av relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter till den verkställande direktören och fastställande av på vilka villkor denna delegering av befogenheter tillfälligt kan dras in. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa befogenheter.

5.   Styrelsen ska före omröstning ta största möjliga hänsyn till eventuella yttranden, rekommendationer eller förslag från gruppen med staternas företrädare. Styrelsen ska utan onödigt dröjsmål informera gruppen med staternas företrädare om hur den följt upp yttrandena, rekommendationerna eller förslagen eller, i de fall ingen uppföljning gjorts, om skälen till detta.

Avsnitt 2

Den verkställande direktören

Artikel 18

Utnämning och entledigande av samt förlängning av mandatperioden för den verkställande direktören

1.   Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater, helst åtminstone tre, till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska varje typ av andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen utse en företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.

2.   Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter, från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter ett öppet och transparent urvalsförfarande som ska respektera principen om jämn könsfördelning.

3.   Den verkställande direktören ska ingå i personalstyrkan och ska anställas som tillfälligt anställd i det gemensamma företaget i enlighet med artikel 2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska det gemensamma företaget företrädas av styrelsens ordförande.

4.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar.

5.   Styrelsen för det gemensamma företaget får, på ett förslag från kommissionen som beaktar den bedömning som avses i punkt 4, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

6.   En verkställande direktör vars mandatperiod förlängts får inte delta i något ytterligare urvalsförfarande för samma befattning.

7.   En verkställande direktör får entledigas endast genom beslut av styrelsen på förslag av kommissionen och efter samråd med gruppen med staternas företrädare och de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen.

Artikel 19

Den verkställande direktörens uppgifter

1.   Den verkställande direktören ska ha det yttersta ansvaret för den löpande förvaltningen av det gemensamma företaget i enlighet med styrelsens beslut. Den verkställande direktören ska ge styrelsen all information den behöver för att fullgöra sina uppgifter. Utan att det påverkar unionsinstitutionernas eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

2.   Den verkställande direktören ska vara det gemensamma företagets juridiska företrädare. Han eller hon ska vara ansvarig inför det gemensamma företagets styrelse.

3.   Den verkställande direktören ska genomföra det gemensamma företagets budget och ska säkerställa samordning mellan det gemensamma företagets olika organ och tjänster.

4.   Den verkställande direktören ska utföra följande uppgifter för det gemensamma företaget:

| a) | Säkerställa en hållbar och effektiv förvaltning av det gemensamma företaget och ett effektivt genomförande av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa en hållbar och effektiv förvaltning av det gemensamma företaget och ett effektivt genomförande av arbetsprogrammet.

| b) | Utarbeta och lägga fram ett förslag till årsbudget och en tjänsteförteckning för antagande av styrelsen. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta och lägga fram ett förslag till årsbudget och en tjänsteförteckning för antagande av styrelsen.

| c) | Utarbeta och, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare eller, i förekommande fall, de offentliga deltagarnas råd, för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan. |
| --- | --- |

c)

Utarbeta och, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare eller, i förekommande fall, de offentliga deltagarnas råd, för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan.

| d) | Förelägga styrelsen årsredovisningen för det gemensamma företaget för yttrande. |
| --- | --- |

d)

Förelägga styrelsen årsredovisningen för det gemensamma företaget för yttrande.

| e) | Utarbeta och lämna in den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten för bedömning och godkännande av styrelsen, inbegripet information om motsvarande utgifter och bidrag från andra medlemmar än unionen som avses i artikel 11.1. |
| --- | --- |

e)

Utarbeta och lämna in den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten för bedömning och godkännande av styrelsen, inbegripet information om motsvarande utgifter och bidrag från andra medlemmar än unionen som avses i artikel 11.1.

| f) | Övervaka de bidrag som avses i artikel 11.1, regelbundet rapportera till styrelsen om framstegen i arbetet med att uppnå målen och vid behov föreslå avhjälpande eller korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

f)

Övervaka de bidrag som avses i artikel 11.1, regelbundet rapportera till styrelsen om framstegen i arbetet med att uppnå målen och vid behov föreslå avhjälpande eller korrigerande åtgärder.

| g) | Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer. |
| --- | --- |

g)

Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer.

| h) | Upprätta ett formellt och regelbundet samarbete med de europeiska partnerskap som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, i enlighet med den strategiska inriktning som fastställs av styrelsen. |
| --- | --- |

h)

Upprätta ett formellt och regelbundet samarbete med de europeiska partnerskap som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, i enlighet med den strategiska inriktning som fastställs av styrelsen.

| i) | Efter en uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

i)

Efter en uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen.

| j) | För godkännande av styrelsen eller de offentliga deltagarnas råd lämna in förteckningen över åtgärder som ska väljas ut för finansiering av det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

j)

För godkännande av styrelsen eller de offentliga deltagarnas råd lämna in förteckningen över åtgärder som ska väljas ut för finansiering av det gemensamma företaget.

| k) | Bedöma ansökningar om associerat medlemskap i det gemensamma företaget efter en öppen inbjudan till intresseanmälan, och lämna in förslag på associerade medlemmar till styrelsen. |
| --- | --- |

k)

Bedöma ansökningar om associerat medlemskap i det gemensamma företaget efter en öppen inbjudan till intresseanmälan, och lämna in förslag på associerade medlemmar till styrelsen.

| l) | Regelbundet informera det gemensamma företagets övriga organ i alla frågor som är relevanta för deras roll. |
| --- | --- |

l)

Regelbundet informera det gemensamma företagets övriga organ i alla frågor som är relevanta för deras roll.

| m) | Underteckna individuella bidragsavtal och beslut inom sitt uppdragsområde på det gemensamma företagets vägnar. |
| --- | --- |

m)

Underteckna individuella bidragsavtal och beslut inom sitt uppdragsområde på det gemensamma företagets vägnar.

| n) | Underteckna upphandlingsavtal för det gemensamma företagets räkning. |
| --- | --- |

n)

Underteckna upphandlingsavtal för det gemensamma företagets räkning.

| o) | Säkerställa att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till relevanta effektindikatorer och till det gemensamma företagets specifika mål enligt definitionen i andra delen, under överinseende av styrelsen och, i relevanta fall, i samordning med de rådgivande organen, och i enlighet med artikel 171. |
| --- | --- |

o)

Säkerställa att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till relevanta effektindikatorer och till det gemensamma företagets specifika mål enligt definitionen i andra delen, under överinseende av styrelsen och, i relevanta fall, i samordning med de rådgivande organen, och i enlighet med artikel 171.

| p) | Genomföra det gemensamma företagets kommunikationspolicy. |
| --- | --- |

p)

Genomföra det gemensamma företagets kommunikationspolicy.

| q) | Organisera, leda och övervaka verksamheten och personalen vid det gemensamma företaget, inom de gränser som sätts genom styrelsens delegering. |
| --- | --- |

q)

Organisera, leda och övervaka verksamheten och personalen vid det gemensamma företaget, inom de gränser som sätts genom styrelsens delegering.

| r) | Inrätta ett ändamålsenligt och effektivt internt kontrollsystem, säkerställa att det fungerar och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen. |
| --- | --- |

r)

Inrätta ett ändamålsenligt och effektivt internt kontrollsystem, säkerställa att det fungerar och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen.

| s) | Skydda unionens och andra medlemmars ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner. |
| --- | --- |

s)

Skydda unionens och andra medlemmars ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

| t) | Säkerställa genomförandet av riskbedömningar och riskhantering för det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

t)

Säkerställa genomförandet av riskbedömningar och riskhantering för det gemensamma företaget.

| u) | Vidta alla andra åtgärder som krävs för att bedöma det gemensamma företagets framsteg i arbetet med att uppnå målen. |
| --- | --- |

u)

Vidta alla andra åtgärder som krävs för att bedöma det gemensamma företagets framsteg i arbetet med att uppnå målen.

| v) | Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram en plan för utfasning av det gemensamma företaget från finansiering från Horisont Europa. |
| --- | --- |

v)

Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram en plan för utfasning av det gemensamma företaget från finansiering från Horisont Europa.

| w) | Utföra alla andra uppgifter som styrelsen anförtrott eller delegerat till honom eller henne eller som krävs enligt denna förordning. |
| --- | --- |

w)

Utföra alla andra uppgifter som styrelsen anförtrott eller delegerat till honom eller henne eller som krävs enligt denna förordning.

| x) | Ha befogenhet att delegera sina befogenheter till andra anställda i enlighet med bestämmelser som ska antas i enlighet med artikel 17.4. |
| --- | --- |

x)

Ha befogenhet att delegera sina befogenheter till andra anställda i enlighet med bestämmelser som ska antas i enlighet med artikel 17.4.

5.   Den verkställande direktören kan också omfattas av särskilda regler som anges i andra delen.

6.   Den verkställande direktören ska inrätta ett programkontor som på hans eller hennes ansvar genomför alla de stöduppgifter för det gemensamma företaget som följer av denna förordning. Programkontoret ska bestå av personalen vid det gemensamma företaget och ska särskilt utföra följande uppgifter:

| a) | Bistå vid upprättandet och förvaltningen av ett lämpligt redovisningssystem i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. |
| --- | --- |

a)

Bistå vid upprättandet och förvaltningen av ett lämpligt redovisningssystem i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.

| b) | Handha genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln. |
| --- | --- |

b)

Handha genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln.

| c) | I god tid ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

c)

I god tid ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.

| d) | Fungera som sekretariat för organen i det gemensamma företaget och ge stöd till eventuella rådgivande grupper som inrättats av styrelsen. |
| --- | --- |

d)

Fungera som sekretariat för organen i det gemensamma företaget och ge stöd till eventuella rådgivande grupper som inrättats av styrelsen.

Avsnitt 3

Rådgivande organ

Artikel 20

Gruppen med staternas företrädare

1.   Utom i fall då medlemsstater och associerade länder deltar i ett gemensamt företag som medlemmar eller ingående enheter i medlemmar ska gemensamma företag inrätta en grupp med staternas företrädare i enlighet med vad som anges i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel.

2.   Gruppen med staternas företrädare ska bestå av upp till två företrädare och upp till två suppleanter från varje medlemsstat och från varje associerat land. Gruppen med staternas företrädare ska utse en ordförande och en vice ordförande bland sina medlemmar.

3.   Gruppen med staternas företrädare ska sammanträda minst två gånger per år. Sammanträdena ska sammankallas av ordföranden eller åtminstone en tredjedel av medlemmarna i gruppen med staternas företrädare. Styrelsens ordförande och den verkställande direktören eller deras företrädare ska närvara vid sammanträdena som observatörer på begäran av ordföranden för gruppen med staternas företrädare i syfte att informera om särskilda frågor.

4.   Sammanträdena i gruppen med staternas företrädare kan regleras av relevanta särskilda bestämmelser i andra delen.

5.   Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för lärosäten och forskningsorganisationer, organisationer för små och medelstora företag eller branschorganisationer och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget.

6.   Dagordningen och handlingarna för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också i god tid skickas till styrelsen för kännedom.

7.   Gruppen med staternas företrädare ska rådfrågas, och den ska särskilt granska information och avge yttranden på följande områden:

| a) | Det gemensamma företagets programframsteg och måluppfyllelse och förväntade effekter i förhållande till Horisont Europas syften, inbegripet information om ansökningsomgångar, mottagna förslag och processen för utvärdering av förslag. |
| --- | --- |

a)

Det gemensamma företagets programframsteg och måluppfyllelse och förväntade effekter i förhållande till Horisont Europas syften, inbegripet information om ansökningsomgångar, mottagna förslag och processen för utvärdering av förslag.

| b) | Uppdatering av den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller motsvarande i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

b)

Uppdatering av den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller motsvarande i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument.

| c) | Kopplingar till Horisont Europa och andra unionsinitiativ, nationella initiativ och, i tillämpliga fall, regionala initiativ, inbegripet sammanhållningspolitiska fonder, i linje med strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

c)

Kopplingar till Horisont Europa och andra unionsinitiativ, nationella initiativ och, i tillämpliga fall, regionala initiativ, inbegripet sammanhållningspolitiska fonder, i linje med strategier för smart specialisering.

| d) | Utkast till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar, särskilt avseende forskningsämnen med lägre teknisk mognadsgrad som ingår i utkastet till arbetsprogram och avseende tillämpningen av kriterier för deltagande. |
| --- | --- |

d)

Utkast till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar, särskilt avseende forskningsämnen med lägre teknisk mognadsgrad som ingår i utkastet till arbetsprogram och avseende tillämpningen av kriterier för deltagande.

| e) | Medverkan av små och medelstora företag, nystartade företag, lärosäten och forskningsorganisationer och åtgärder som vidtagits för att främja nya deltagares medverkan. |
| --- | --- |

e)

Medverkan av små och medelstora företag, nystartade företag, lärosäten och forskningsorganisationer och åtgärder som vidtagits för att främja nya deltagares medverkan.

| f) | Åtgärder som vidtagits för spridning och utnyttjande av resultaten längs hela värdekedjan. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder som vidtagits för spridning och utnyttjande av resultaten längs hela värdekedjan.

| g) | Årlig verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

g)

Årlig verksamhetsrapport.

8.   I arbetet med att nå fram till den överenskomna ståndpunkt som avses i artikel 17.2 l ska endast medlemsstater ingå i gruppen med staternas företrädare. Förfarandet för att enas om denna ståndpunkt ska anges närmare i arbetsordningen för gruppen med staternas företrädare.

9.   Gruppen med staternas företrädare ska också i tillämpliga fall regelbundet rapportera till styrelsen, och den ska fungera som förbindelselänk med det gemensamma företaget i följande frågor:

| a) | Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras för spridning och införande av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar. |
| --- | --- |

a)

Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras för spridning och införande av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar.

| b) | Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande spridningsevenemang, tekniska workshoppar med särskild inriktning samt kommunikationsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande spridningsevenemang, tekniska workshoppar med särskild inriktning samt kommunikationsverksamhet.

| c) | Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande införandeverksamhet för varje gemensamt företag. |
| --- | --- |

c)

Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande införandeverksamhet för varje gemensamt företag.

| d) | Nationella eller regionala strategier och initiativ i syfte att säkerställa komplementaritet med det gemensamma företagets strategiska forsknings- och innovationsagenda och årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

d)

Nationella eller regionala strategier och initiativ i syfte att säkerställa komplementaritet med det gemensamma företagets strategiska forsknings- och innovationsagenda och årliga arbetsprogram.

10.   Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget.

11.   Gruppen med staternas företrädare får på eget initiativ utfärda yttranden, rekommendationer eller förslag till styrelsen eller den verkställande direktören i tekniska och finansiella frågor samt ledningsfrågor, liksom i fråga om arbetsprogram och andra dokument, särskilt när dessa frågor berör nationella eller regionala intressen.

12.   Gruppen med staternas företrädare ska med jämna mellanrum få aktuell och relevant information, även med en uppdelning per land, om bland annat tillämpningen av och deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, utvärderingsresultaten av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, synergier med andra relevanta unionsprogram och andra europeiska partnerskap, kompletterande verksamhet, anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag och genomförandet av det gemensamma företagets budget.

13.   Gruppen med staternas företrädare ska anta sin egen arbetsordning med vederbörlig hänsyn till artiklarna 33 och 42.

14.   Ett eller flera gemensamma företag får inrätta en gemensam grupp med staternas företrädare i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen.

Artikel 21

Vetenskaplig rådgivning

1.   Om inte annat anges i andra delen ska de gemensamma företagen söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom

| a) | ett vetenskapligt rådgivande organ som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, eller |
| --- | --- |

a)

ett vetenskapligt rådgivande organ som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, eller

| b) | särskilda begäranden om oberoende experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor. |
| --- | --- |

b)

särskilda begäranden om oberoende experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor.

2.   Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om könsfördelning och geografisk fördelning. Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av klimat- och miljöpåverkan samt de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer och det gemensamma företagets mål.

3.   Medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, liksom inbjudna observatörer, ska omfattas av tystnadsplikt, som genom fördragen och deras genomförandebestämmelser gäller samtliga medlemmar och ledamöter av unionens institutioner och institutionernas anställda, samt av kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (31) respektive (EU, Euratom) 2015/444 (32).

4.   Styrelsen ska fastställa ett öppet urvalsförfarande inbegripet särskilda kriterier för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar. Styrelsen ska beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit.

5.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska välja sin ordförande bland sina medlemmar.

6.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska anta sin egen arbetsordning. Dagordningen för sammanträdena ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats.

7.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska utföra följande uppgifter:

| a) | Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i arbetsprogrammen, däribland omfattningen av ansökningsomgångarna, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och den strategiska planeringen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

a)

Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i arbetsprogrammen, däribland omfattningen av ansökningsomgångarna, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och den strategiska planeringen för Horisont Europa.

| b) | Ge råd om de vetenskapliga resultat som man kommer att redogöra för i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

b)

Ge råd om de vetenskapliga resultat som man kommer att redogöra för i den årliga verksamhetsrapporten.

| c) | Vid behov föreslå korrigerande åtgärder eller omorienteringar till styrelsen, mot bakgrund av framstegen med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och enskilda åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Vid behov föreslå korrigerande åtgärder eller omorienteringar till styrelsen, mot bakgrund av framstegen med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och enskilda åtgärder.

| d) | Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer eller för att stödja utvärderingen av ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer eller för att stödja utvärderingen av ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner.

| e) | När så anges i andra delen, utvärdera resultaten av teknik- och innovationsåtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, och rapportera till styrelsen. |
| --- | --- |

e)

När så anges i andra delen, utvärdera resultaten av teknik- och innovationsåtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, och rapportera till styrelsen.

| f) | När så anges i andra delen, delta i kommittéer för sektorsintegration som inrättats särskilt mellan europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa för att möjliggöra synergier. |
| --- | --- |

f)

När så anges i andra delen, delta i kommittéer för sektorsintegration som inrättats särskilt mellan europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa för att möjliggöra synergier.

| g) | Utföra alla andra uppgifter som anges i andra delen. |
| --- | --- |

g)

Utföra alla andra uppgifter som anges i andra delen.

8.   Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet. Rapporten ska i den mån det är möjligt offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats.

9.   Det vetenskapliga rådgivande organet får på eget initiativ uppmana styrelsen att rådgöra med organet i särskilda frågor som inte omfattas av de uppgifter som anges i punkt 7. Rapporten ska i den mån det är möjligt offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats.

10.   Det vetenskapliga rådgivande organet ska informeras om skälen, ifall dess råd om arbetsprogrammet och den strategiska forsknings- och innovationsagendan inte följs.

Artikel 22

Intressentgrupp

1.   Gemensamma företag får inrätta en intressentgrupp i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för den här artikeln.

2.   Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder eller andra länder.

3.   Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsprocessen för intressentgruppens sammansättning och ska sträva efter en balanserad representation i fråga om geografisk spridning, könsfördelning, företrädare för olika sektorer och intressenternas sakkunskap. Styrelsen ska i tillämpliga fall överväga de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit.

4.   Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ.

5.   Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören.

6.   Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen och till gruppen med staternas företrädare efter diskussionen i intressentgruppen och ska offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats.

KAPITEL 4

Finansiella och operativa bestämmelser

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 23

Enhetlig tillämpning av deltagandebegränsningen

De gemensamma företagen ska säkerställa enhetlighet i förhållande till strategin för åtgärder som finansieras inom ramen för det Horisont Europa-arbetsprogram som antagits i enlighet med artikel 13.2 b i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa när det gäller tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen, samt i förhållande till unionens lagstiftning och vägledning som är relevant för dess tillämpning vid liknande ämnen i det berörda gemensamma företagets arbetsprogram.

Artikel 24

Regler för verksamheter som finansieras av de gemensamma företagen

1.   Horisont Europa-förordningen ska tillämpas på åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa. Varje gemensamt företag ska i enlighet med den förordningen betraktas som ett finansieringsorgan och ska ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder i enlighet med artikel 6 i den förordningen.

2.   Åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa kan också omfattas av de särskilda bestämmelser som anges i andra delen.

3.   Genom undantag från artikel 40.4 a i Horisont Europa-förordningen ska rätten att göra invändningar även gälla för deltagare som genererar resultaten och som inte har erhållit finansiering från ett gemensamt företag.

Artikel 25

Operativ och finansiell planering

1.   Den verkställande direktören ska lägga fram ett utkast till arbetsprogram för antagande av styrelsen.

2.   Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet och ansökningsomgångarna ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och på webbplatsen för Horisont Europa, och för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa meddelas den berörda programkommittékonstellationen för kännedom.

3.   Den verkställande direktören ska ta fram ett utkast till årsbudget för det följande året och lägga fram det för antagande av styrelsen.

4.   Årsbudgeten för ett visst år ska antas av styrelsen före utgången av det år som föregår dess genomförande.

5.   Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget och, i tillämpliga fall, de ekonomiska bidragen från andra medlemmar än unionen och från eventuella bidragande partner.

Artikel 26

Operativ och finansiell rapportering

1.   Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats.

2.   Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska bland annat innehålla upplysningar om följande:

| a) | Forskning, innovation och andra åtgärder som genomförts, och tillhörande utgifter. |
| --- | --- |

a)

Forskning, innovation och andra åtgärder som genomförts, och tillhörande utgifter.

| b) | Inlämnade förslag, uppdelade per land där den rättsliga enheten är etablerad och per typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och nya deltagare. |
| --- | --- |

b)

Inlämnade förslag, uppdelade per land där den rättsliga enheten är etablerad och per typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och nya deltagare.

| c) | De indirekta åtgärder som valts ut för finansiering, med en uppdelning efter typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och efter land, med angivande av bidraget från respektive gemensamt företag till de enskilda deltagarna och åtgärderna. |
| --- | --- |

c)

De indirekta åtgärder som valts ut för finansiering, med en uppdelning efter typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och efter land, med angivande av bidraget från respektive gemensamt företag till de enskilda deltagarna och åtgärderna.

| d) | Information om de gemensamma företagens öppenhet, även övervakning av samarbetsförbindelser. |
| --- | --- |

d)

Information om de gemensamma företagens öppenhet, även övervakning av samarbetsförbindelser.

| e) | Kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, med en uppdelning per land där de privata medlemmarna, deras ingående enheter eller de anknutna enheterna till endera av dessa är etablerade. |
| --- | --- |

e)

Kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, med en uppdelning per land där de privata medlemmarna, deras ingående enheter eller de anknutna enheterna till endera av dessa är etablerade.

| f) | Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier. |
| --- | --- |

f)

Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier.

3.   Det gemensamma företagets räkenskapsförare ska skicka den preliminära redovisningen till kommissionens räkenskapsförare och till revisionsrätten i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.

4.   Den verkställande direktören ska skicka rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.

5.   Förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet ska genomföras i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler.

Avsnitt 2

Finansiella bestämmelser

Artikel 27

Finansiella regler

1.   Det gemensamma företaget ska anta sina finansiella regler i enlighet med artikel 71 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

2.   De finansiella reglerna ska offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats.

Artikel 28

Finansieringskällor

1.   Varje gemensamt företag ska finansieras gemensamt av unionen, de andra medlemmarna och de bidragande partnerna genom ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet.

2.   De andra medlemmarna än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem i enlighet med de tillämpliga finansiella reglerna.

3.   Driftskostnaderna för ett gemensamt företag ska täckas genom

| a) | det ekonomiska bidraget från unionen, |
| --- | --- |

a)

det ekonomiska bidraget från unionen,

| b) | ekonomiska bidrag från privata medlemmar eller deras ingående eller anknutna enheter, från bidragande partner eller från en internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag, |
| --- | --- |

b)

ekonomiska bidrag från privata medlemmar eller deras ingående eller anknutna enheter, från bidragande partner eller från en internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag,

| c) | i tillämpliga fall, ekonomiska bidrag från de deltagande staterna, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, ekonomiska bidrag från de deltagande staterna,

| d) | naturabidrag enligt definitionen i artikel 2.8. |
| --- | --- |

d)

naturabidrag enligt definitionen i artikel 2.8.

4.   I enlighet med artiklarna 10 och 11 ska de medel som tas upp i ett gemensamt företags budget bestå av följande bidrag:

| a) | Medlemmarnas ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för de administrativa kostnaderna, fördelade lika på årsbasis mellan unionen och de andra medlemmarna än unionen, om inte annat anges i andra delen på grund av det gemensamma företagets särskilda medlemskapskaraktär. |
| --- | --- |

a)

Medlemmarnas ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för de administrativa kostnaderna, fördelade lika på årsbasis mellan unionen och de andra medlemmarna än unionen, om inte annat anges i andra delen på grund av det gemensamma företagets särskilda medlemskapskaraktär.

| b) | Medlemmarnas eller bidragande partner ekonomiska bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. |
| --- | --- |

b)

Medlemmarnas eller bidragande partner ekonomiska bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader.

| c) | Eventuella inkomster som genereras av det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

c)

Eventuella inkomster som genereras av det gemensamma företaget.

| d) | Alla andra ekonomiska bidrag, resurser och inkomster. |
| --- | --- |

d)

Alla andra ekonomiska bidrag, resurser och inkomster.

Alla räntor på de bidrag som avses i denna punkt ska betraktas som inkomster för företaget.

5.   Om en del av bidraget för administrativa kostnader inte används får det göras tillgängligt för att täcka driftskostnaderna för det gemensamma företaget i fråga.

6.   Om en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera denne skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen och de deltagande staterna i tillämpliga fall, med tanke på eventuella åtgärder i enlighet med artikel 11.8, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med den artikeln.

7.   Medlen för det gemensamma företaget och dess verksamhet ska användas för att uppfylla dess mål och uppgifter.

8.   Det gemensamma företaget ska äga alla tillgångar som genereras av det eller som överförs till det för att uppfylla företagets mål och uppgifter.

9.   Utom i fall då det gemensamma företaget avvecklas ska eventuella inkomster som överstiger utgifterna inte betalas ut till medlemmarna i det gemensamma företaget, såvida inte styrelsen beslutar något annat.

Artikel 29

Finansiella åtaganden

1.   Det gemensamma företagets finansiella åtaganden får inte överstiga beloppet för de ekonomiska medel som finns tillgängliga eller som dess medlemmar och bidragande partner har åtagit sig att lämna till dess budget.

2.   Budgetåtaganden för de gemensamma företag som anges i artikel 3.1 b, d och h får delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 får det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden i form av delbetalningar inte överstiga 50 % av det högsta unionsbidrag som anges i artikel 10. Från och med januari 2025 får minst 20 % av den sammanlagda budgeten för resterande år inte täckas av årliga delbetalningar.

Artikel 30

Skydd av medlemmarnas ekonomiska intressen

1.   Det gemensamma företaget ska ge kommissionens personal och andra av det gemensamma företaget eller kommissionen bemyndigade personer samt revisionsrätten tillträde till det gemensamma företagets anläggningar och lokaler samt tillgång till all information, inklusive information i elektronisk form, som krävs för att de ska kunna utföra revisionerna.

2.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (33) och förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (34), befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal, beslut eller kontrakt som finansierats inom ramen för denna förordning.

3.   I enlighet med rådets förordning (EU) 2017/1939 (35) ges Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 4 i den förordningen.

4.   Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, respektive gemensamt företag, revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter.

5.   Varje gemensamt företag ska säkerställa att dess medlemmars ekonomiska intressen skyddas på ett adekvat sätt genom att utföra lämpliga interna och externa kontroller, eller se till att sådana kontroller utförs.

6.   Varje gemensamt företag ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (36). Varje gemensamt företag ska anta de bestämmelser som behövs för att underlätta interna utredningar som genomförs av Olaf.

7.   Det gemensamma företaget ska ge alla nationella revisionsmyndigheter på deras begäran tillgång till all information om respektive deltagande stats nationella bidrag, inklusive information i elektronisk form, som behövs för att de ska kunna utföra sina revisioner.

Artikel 31

Efterhandsrevisioner

Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med artikel 53 i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i artikel 53.2 i den förordningen.

Artikel 32

Internrevision

1.   Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen och ska sträva efter att minska det gemensamma företagets administrativa börda.

2.   Styrelsen får inrätta en internrevisionsfunktion i enlighet med det berörda gemensamma företagets finansiella regler.

Avsnitt 3

Operativa bestämmelser

Artikel 33

Konfidentialitet

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 34 och 36 ska varje gemensamt företag säkerställa skydd av konfidentiell information vars röjande utanför unionens institutioner, organ och byråer skulle kunna skada det gemensamma företagets medlemmars eller verksamhetsdeltagares intressen. Sådan konfidentiell information inbegriper, men är inte begränsad till, personlig, kommersiell, känslig icke-säkerhetsskyddsklassificerad och säkerhetsskyddsklassificerad information.

Artikel 34

Transparens

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (37) ska tillämpas på de handlingar som innehas av ett gemensamt företag.

37

Artikel 35

Behandling av personuppgifter

När genomförandet av denna förordning kräver behandling av personuppgifter ska detta ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (38).

38

Artikel 36

Tillgång till resultat och information om förslag

1.   Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer liksom de deltagande staternas myndigheter i tillämpliga fall tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta bidragen och resultaten från bidragsmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens eller i tillämpliga fall de deltagande staternas politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska vara förenlig med tillämpliga konfidentialitetsregler.

2.   För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag. Detta ska i tillämpliga delar gälla för deltagande stater i tillämpliga fall med avseende på förslag som omfattar sökande som är etablerade på deras territorier, begränsat till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och i överensstämmelse med tillämpliga konfidentialitetsregler.

KAPITEL 5

Personal och ansvar

Avsnitt 1

Personal, privilegier och immunitet

Artikel 37

Personal

1.   Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och de bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för det gemensamma företagets anställda.

2.   Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning, där antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget.

3.   Personalen vid det gemensamma företaget ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda.

4.   Alla personalkostnader ska bäras av det gemensamma företaget.

Artikel 38

Utstationerade nationella experter och praktikanter

1.   Ett gemensamt företag får använda sig av utstationerade nationella experter och praktikanter som inte är direkt anställda av det gemensamma företaget. Antalet utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter ska läggas till de uppgifter om personalresurser som avses i artikel 37.2 i enlighet med årsbudgeten för det berörda gemensamma företaget.

2.   Styrelsen för det berörda gemensamma företaget ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om anställning av praktikanter.

Artikel 39

Privilegier och immunitet

De gemensamma företagen och deras personal ska omfattas av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget.

Avsnitt 2

Ansvar

Artikel 40

De gemensamma företagens ansvar

1.   Ett gemensamt företags avtalsrättsliga ansvar ska regleras av gällande avtalsbestämmelser och den lagstiftning som gäller för avtalet, beslutet eller kontraktet i fråga.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska ett gemensamt företag ersätta skada som orsakats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

3.   Ett gemensamt företags utbetalningar för skadestånd enligt punkterna 1 och 2 samt kostnader och utgifter i samband med detta ska räknas som utgifter för det gemensamma företaget och ska täckas med dess medel.

4.   Gemensamma företag ska vara ensamt ansvariga för fullgörandet av sina skyldigheter.

Artikel 41

Medlemmarnas ansvar och försäkring

1.   Det finansiella ansvar som medlemmarna i ett gemensamt företag har för dess skulder ska vara begränsat till de ekonomiska bidrag som de lämnat till det gemensamma företaget.

2.   De gemensamma företagen ska teckna och upprätthålla lämpliga försäkringar.

Artikel 42

Intressekonflikter

1.   Det gemensamma företaget, dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet.

2.   Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna.

KAPITEL 6

Tvistlösning

Artikel 43

Domstolens behörighet och tillämplig lagstiftning

1.   Europeiska unionens domstol ska ha behörighet

| a) | i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i avtal eller kontrakt som ingås av ett gemensamt företag eller i dess beslut, |
| --- | --- |

a)

i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i avtal eller kontrakt som ingås av ett gemensamt företag eller i dess beslut,

| b) | vid tvister om ersättning för skada som vållats av det gemensamma företagets anställda under deras tjänsteutövning, |
| --- | --- |

b)

vid tvister om ersättning för skada som vållats av det gemensamma företagets anställda under deras tjänsteutövning,

| c) | vid alla tvister mellan det gemensamma företaget och dess anställda, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

vid alla tvister mellan det gemensamma företaget och dess anställda, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

2.   Lagstiftningen i den stat där det gemensamma företaget har sitt säte ska tillämpas i alla frågor som inte omfattas av denna förordning eller av andra unionsrättsakter.

Artikel 44

Klagomål till ombudsmannen

Beslut som fattas av ett gemensamt företag i samband med genomförandet av denna förordning kan bli föremål för ett klagomål till ombudsmannen i enlighet med artikel 228 i EUF-fördraget.

KAPITEL 7

Avveckling

Artikel 45

Avveckling

1.   De gemensamma företagen ska avvecklas vid utgången av den period som anges i artikel 3.

2.   Utöver vad som anges i punkt 1 ska avvecklingsförfarandet för ett gemensamt företag inledas automatiskt om unionen eller samtliga övriga medlemmar går ur det gemensamma företaget.

3.   För att genomföra avvecklingen av ett gemensamt företag ska styrelsen utse en eller flera förvaltare som ska agera i enlighet med styrelsens beslut.

4.   Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till unionens budget.

5.   Ett ad hoc-förfarande ska inrättas för att säkerställa lämplig förvaltning av alla eventuella avtal som ingåtts eller beslut som antagits av det gemensamma företag som avvecklas samt av alla upphandlingskontrakt med längre varaktighet än det gemensamma företaget.

ANDRA DELEN

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ENSKILDA GEMENSAMMA FÖRETAG

AVDELNING I

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR ETT CIRKULÄRT, BIOBASERAT EUROPA

Artikel 46

Övriga mål för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ha följande allmänna mål:

| a) | Påskynda innovationsprocessen för och utvecklingen av biobaserade innovativa lösningar. |
| --- | --- |

a)

Påskynda innovationsprocessen för och utvecklingen av biobaserade innovativa lösningar.

| b) | Påskynda marknadslanseringen av befintliga mogna och innovativa biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

b)

Påskynda marknadslanseringen av befintliga mogna och innovativa biobaserade lösningar.

| c) | Säkerställa en hög miljöprestationsnivå hos biobaserade industrisystem. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa en hög miljöprestationsnivå hos biobaserade industrisystem.

2.   Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska också ha följande specifika mål:

| a) | Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera hållbara biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

a)

Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera hållbara biobaserade lösningar.

| b) | Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential, även i regioner med underutvecklad kapacitet. |
| --- | --- |

b)

Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential, även i regioner med underutvecklad kapacitet.

| c) | Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med miljöutmaningar och utveckla fler hållbara biobaserade innovationer genom att säkerställa att hållbarhetsfrågor och miljöprestationer integreras i hela innovationskedjan och i framtida innovativa lösningar. |
| --- | --- |

c)

Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med miljöutmaningar och utveckla fler hållbara biobaserade innovationer genom att säkerställa att hållbarhetsfrågor och miljöprestationer integreras i hela innovationskedjan och i framtida innovativa lösningar.

| d) | Stärka integreringen av biobaserad forskning och innovation i unionens biobaserade industrier och öka deltagandet av FoI-aktörer, bland annat råvaruleverantörer i de biobaserade värdekedjorna. |
| --- | --- |

d)

Stärka integreringen av biobaserad forskning och innovation i unionens biobaserade industrier och öka deltagandet av FoI-aktörer, bland annat råvaruleverantörer i de biobaserade värdekedjorna.

| e) | Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i biobaserade företag och projekt. |
| --- | --- |

e)

Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i biobaserade företag och projekt.

| f) | Säkerställa att cirkularitet och miljöaspekter, bland annat bidrag till målen för klimatneutralitet och nollförorening, beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt och underlätta samhällets acceptans. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa att cirkularitet och miljöaspekter, bland annat bidrag till målen för klimatneutralitet och nollförorening, beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt och underlätta samhällets acceptans.

Artikel 47

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa utföra följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att dess mål uppnås genom planering av forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av offentliga och privata partner. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att dess mål uppnås genom planering av forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av offentliga och privata partner.

| b) | Mobilisera offentlig och privat finansiering för sin forsknings- och innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Mobilisera offentlig och privat finansiering för sin forsknings- och innovationsverksamhet.

| c) | Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella biobaserade innovationen för att uppnå sina mål. |
| --- | --- |

c)

Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella biobaserade innovationen för att uppnå sina mål.

| d) | Intensifiera sin forsknings- och innovationsverksamhet längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad. |
| --- | --- |

d)

Intensifiera sin forsknings- och innovationsverksamhet längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad.

| e) | Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer, däribland råvaruleverantörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner med outnyttjad potential för utveckling av biobaserade värdekedjor till att samarbeta i projektverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer, däribland råvaruleverantörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner med outnyttjad potential för utveckling av biobaserade värdekedjor till att samarbeta i projektverksamhet.

| f) | Säkerställa att forsknings- och innovationsverksamheten inriktas på frågor av allmänt intresse, särskilt den biobaserade industrins miljö- och klimatprestationer, både för att förstå de relevanta problemen och för att ta fram lösningar på dem. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa att forsknings- och innovationsverksamheten inriktas på frågor av allmänt intresse, särskilt den biobaserade industrins miljö- och klimatprestationer, både för att förstå de relevanta problemen och för att ta fram lösningar på dem.

| g) | Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin inom ramen för det i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta tvärvetenskapligt och sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av innovativa biobaserade lösningar. |
| --- | --- |

g)

Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin inom ramen för det i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta tvärvetenskapligt och sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av innovativa biobaserade lösningar.

| h) | Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av biobaserade innovationer. |
| --- | --- |

h)

Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av biobaserade innovationer.

| i) | Uppmuntra till diskussioner inför utvecklingen av standarder för att underlätta marknadslanseringen av biobaserade innovationer. |
| --- | --- |

i)

Uppmuntra till diskussioner inför utvecklingen av standarder för att underlätta marknadslanseringen av biobaserade innovationer.

| j) | Fastställa vetenskapligt väl underbyggda hållbarhetskriterier och prestationsriktmärken, tillämpa och övervaka dem i all sin forsknings- och innovationsverksamhet och, utanför ramen för initiativet, främja dem inom den biobaserade industrin. |
| --- | --- |

j)

Fastställa vetenskapligt väl underbyggda hållbarhetskriterier och prestationsriktmärken, tillämpa och övervaka dem i all sin forsknings- och innovationsverksamhet och, utanför ramen för initiativet, främja dem inom den biobaserade industrin.

| k) | Kommunicera och främja innovativa biobaserade lösningar i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer, civilsamhället och konsumenter. |
| --- | --- |

k)

Kommunicera och främja innovativa biobaserade lösningar i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer, civilsamhället och konsumenter.

Artikel 48

Medlemmar

Medlemmarna i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning,

| c) | associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande. |
| --- | --- |

c)

associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande.

Artikel 49

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 23 500 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 50

Bidrag från andra medlemmar än unionen

De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 23 500 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

Artikel 51

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 17.2 n, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska konsortiet för biobaserade industrier, eller dessa industriers ingående eller anknutna enheter, varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande:

| a) | Investeringar i nya anläggningar som demonstrerar en ny värdekedja, inklusive investeringar i varaktig utrustning, verktyg och tillhörande infrastruktur, särskilt i samband med regional utbyggnad och därtill hörande hållbarhetskontroll. |
| --- | --- |

a)

Investeringar i nya anläggningar som demonstrerar en ny värdekedja, inklusive investeringar i varaktig utrustning, verktyg och tillhörande infrastruktur, särskilt i samband med regional utbyggnad och därtill hörande hållbarhetskontroll.

| b) | Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsprojekt. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsprojekt.

| c) | Investeringar i ny forskning och innovation och för detta motiverad infrastruktur, inbegripet anläggningar, verktyg, varaktig utrustning och pilotanläggningar (forskningscentrum). |
| --- | --- |

c)

Investeringar i ny forskning och innovation och för detta motiverad infrastruktur, inbegripet anläggningar, verktyg, varaktig utrustning och pilotanläggningar (forskningscentrum).

| d) | Standardiseringsverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Standardiseringsverksamhet.

| e) | Kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet. |
| --- | --- |

e)

Kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet.

2.   De investeringar som är direkt kopplade till projekt är särskilt följande:

| a) | Icke stödberättigande investeringar som krävs för genomförandet av ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa under projektets löptid. |
| --- | --- |

a)

Icke stödberättigande investeringar som krävs för genomförandet av ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa under projektets löptid.

| b) | Investeringar som görs parallellt med ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, som kompletterar projektets resultat och som lyfter projektet till en högre teknisk mognadsgrad. |
| --- | --- |

b)

Investeringar som görs parallellt med ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, som kompletterar projektets resultat och som lyfter projektet till en högre teknisk mognadsgrad.

| c) | Investeringar som behövs för att tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa efter att projektet avslutats och till dess att det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa avvecklas. I motiverade fall kan investeringar för att tillämpa projektresultat från det föregående initiativet (det gemensamma företaget BBI) beaktas. |
| --- | --- |

c)

Investeringar som behövs för att tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa efter att projektet avslutats och till dess att det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa avvecklas. I motiverade fall kan investeringar för att tillämpa projektresultat från det föregående initiativet (det gemensamma företaget BBI) beaktas.

Artikel 52

Organ i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa

Organen i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | den vetenskapliga kommittén, |
| --- | --- |

d)

den vetenskapliga kommittén,

| e) | genomförandegrupperna. |
| --- | --- |

e)

genomförandegrupperna.

Artikel 53

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Fem företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Fem företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Fem företrädare för andra medlemmar än unionen, av vilka minst en ska företräda små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

Fem företrädare för andra medlemmar än unionen, av vilka minst en ska företräda små och medelstora företag.

Artikel 54

Styrelsens arbetsformer

1.   Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna.

2.   Genom undantag från artikel 16.4 ska styrelsen välja sin ordförande för en period på två år.

3.   Styrelsen ska hålla sina ordinarie sammanträden fyra gånger per år.

4.   Utöver de sammanträden som avses i punkt 2 ska styrelsen också sammankalla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med de primära syftena att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa.

5.   Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag och kommissionen ska bjudas in till det strategiska sammanträdet.

Artikel 55

Den vetenskapliga kommittén

1.   Den vetenskapliga kommittén ska vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som avses i artikel 21.1.

2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter.

3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år.

4.   Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av experter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter. När så är möjligt ska den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet inkludera aspekter som rör cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald samt bredare aspekter av hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor.

Artikel 56

Genomförandegrupperna

1.   En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 22. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara cirkulära biobaserade lösningar.

2.   Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig bred representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlem i en genomförandegrupp. Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat, och välja ut deras medlemmar.

3.   Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Dessa arbetsordningar ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen, ordföranden eller en majoritet av den berörda genomförandegruppen.

4.   Genomförandegrupperna ska välja en ordförande och en vice ordförande per tematisk inriktning för en period på två år. Ordföranden samordnar verksamheten och företräder genomförandegruppen. Ordföranden får bjudas in som observatör till sammanträden i den vetenskapliga kommittén och gruppen med staternas företrädare.

5.   Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen.

AVDELNING II

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR REN LUFTFART

Artikel 57

Övriga mål för det gemensamma företaget för ren luftfart

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för ren luftfart ha följande allmänna mål:

| a) | Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given, särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

a)

Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given, särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050.

| b) | Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet, med särskild inriktning på banbrytande tekniska initiativ, bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhets- och luftfartsskyddskrav och att flyget förblir ett säkert, tillförlitligt, kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet, med särskild inriktning på banbrytande tekniska initiativ, bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhets- och luftfartsskyddskrav och att flyget förblir ett säkert, tillförlitligt, kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter.

| c) | Att stärka Europas forsknings- och innovationskapacitet på luftfartsområdet. |
| --- | --- |

c)

Att stärka Europas forsknings- och innovationskapacitet på luftfartsområdet.

2.   Det gemensamma företaget för ren luftfart ska också ha följande specifika mål:

| a) | Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050. |
| --- | --- |

a)

Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050.

| b) | Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet senast 2050.

| c) | Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin och små och medelstora företag, även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program och genom att stödja utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan. |
| --- | --- |

c)

Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin och små och medelstora företag, även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program och genom att stödja utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan.

Artikel 58

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för ren luftfart

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter:

| a) | På sin webbplats och på kommissionens relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till öppna ansökningsomgångar som anordnas av det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

a)

På sin webbplats och på kommissionens relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till öppna ansökningsomgångar som anordnas av det gemensamma företaget för ren luftfart.

| b) | Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och specifika mål som anges i artikel 57. |
| --- | --- |

b)

Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och specifika mål som anges i artikel 57.

| c) | Underlätta full tillgång till data och information för en oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under tillsyn av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Underlätta full tillgång till data och information för en oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under tillsyn av kommissionen.

| d) | Bistå kommissionen på dennas begäran med att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadslanseringen av rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde. |
| --- | --- |

d)

Bistå kommissionen på dennas begäran med att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadslanseringen av rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde.

Artikel 59

Medlemmar

1.   Medlemmarna i det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning,

| c) | associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande. |
| --- | --- |

c)

associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande.

2.   Utöver artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget för ren luftfart välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 60

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för ren luftfart, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 700 000 000 EUR, inklusive upp till 39 223 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 61

Bidrag från andra medlemmar än unionen

De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för ren luftfart än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 2 400 000 000 EUR, inklusive upp till 39 223 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

Artikel 62

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta

| a) | verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för ren luftfart men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för ren luftfart men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder,

| b) | verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart, |
| --- | --- |

b)

verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart,

| c) | forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ, |
| --- | --- |

c)

forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ,

| d) | forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen, |
| --- | --- |

d)

forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen,

| e) | privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt verksamhet som bidrar till utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan, |
| --- | --- |

e)

privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt verksamhet som bidrar till utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan,

| f) | verksamhet som leder till spridning eller utnyttjande av projektresultat från det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess tidigare initiativ, eller från båda, och som inte har fått unionsfinansiering, |
| --- | --- |

f)

verksamhet som leder till spridning eller utnyttjande av projektresultat från det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess tidigare initiativ, eller från båda, och som inte har fått unionsfinansiering,

| g) | europeisk standardiserings- och certifieringsverksamhet som rör rena luftfartslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ. |
| --- | --- |

g)

europeisk standardiserings- och certifieringsverksamhet som rör rena luftfartslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ.

2.   Kompletterande verksamhet ska ha klart definierade resultat.

Artikel 63

Organ i det gemensamma företaget för ren luftfart

Organen i det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | den tekniska kommittén, |
| --- | --- |

d)

den tekniska kommittén,

| e) | det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart. |
| --- | --- |

e)

det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart.

Artikel 64

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Femton företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, t.ex. luftfartygsintegrerare, motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen med beaktande av jämn könsfördelning. De utvalda företrädarna ska omfatta minst en företrädare för de europeiska små och medelstora företagen, minst två företrädare för forskningsorganisationerna och minst en företrädare för lärosätena. |
| --- | --- |

b)

Femton företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, t.ex. luftfartygsintegrerare, motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen med beaktande av jämn könsfördelning. De utvalda företrädarna ska omfatta minst en företrädare för de europeiska små och medelstora företagen, minst två företrädare för forskningsorganisationerna och minst en företrädare för lärosätena.

Artikel 65

Styrelsens arbetsformer

1.   Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna.

2.   Genom undantag från artikel 16.4 ska ordförandeskapet i styrelsen innehas gemensamt av kommissionen på unionens vägnar och en företrädare för andra medlemmar än unionen.

3.   Ordförandena för det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart, den tekniska kommittén och gruppen med staternas företrädare samt en företrädare för Easa ska delta i styrelsens sammanträden som observatörer.

4.   Styrelsen ska säkerställa en direkt koppling till och samordning med verksamheten i gruppen med staternas företrädare eller andra rådgivande organ. För detta ändamål får styrelsen också delegera en ledamot att följa dessa organs verksamhet.

Artikel 66

Styrelsens övriga uppgifter

1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för ren luftfart utföra följande uppgifter:

| a) | Övervaka att de strategier för kompletterande verksamhet som tillämpas av andra medlemmar än unionen är relevanta för ren luftfart. |
| --- | --- |

a)

Övervaka att de strategier för kompletterande verksamhet som tillämpas av andra medlemmar än unionen är relevanta för ren luftfart.

| b) | Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att uppnå målen för den europeiska gröna given och säkerställa att det gemensamma företagets specifika mål enligt artikel 57 uppnås. |
| --- | --- |

b)

Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att uppnå målen för den europeiska gröna given och säkerställa att det gemensamma företagets specifika mål enligt artikel 57 uppnås.

| c) | Eftersträva synergier mellan forsknings- och demonstrationsverksamhet på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå som rör den strategiska forsknings- och innovationsagendan och arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

c)

Eftersträva synergier mellan forsknings- och demonstrationsverksamhet på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå som rör den strategiska forsknings- och innovationsagendan och arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart.

| d) | Kontrollera att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till olika effektindikatorer och till de specifika målen för det gemensamma företaget för ren luftfart enligt artikel 57.2. |
| --- | --- |

d)

Kontrollera att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till olika effektindikatorer och till de specifika målen för det gemensamma företaget för ren luftfart enligt artikel 57.2.

| e) | Säkerställa fortsatt styrning och förvaltning av övergången för de tekniska prioriteringarna och forsknings- och innovationsverksamheten inom programmet för det gemensamma företaget Clean Sky 2 tills de slutförts, i enlighet med målen för det gemensamma företaget för ren luftfart och, i relevanta fall, säkerställa överföring av resultat till programmet för ren luftfart. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa fortsatt styrning och förvaltning av övergången för de tekniska prioriteringarna och forsknings- och innovationsverksamheten inom programmet för det gemensamma företaget Clean Sky 2 tills de slutförts, i enlighet med målen för det gemensamma företaget för ren luftfart och, i relevanta fall, säkerställa överföring av resultat till programmet för ren luftfart.

2.   Styrelsen ska utvärdera och fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om

| a) | den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till målen för Horisont Europa samt tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, |
| --- | --- |

a)

den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till målen för Horisont Europa samt tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder,

| b) | ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap, |
| --- | --- |

b)

ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap,

| c) | rekommendationer från rådgivande organ och särskilda åtgärder enligt artikel 58 för att öka marknadspenetrationen och effekterna av rena luftfartslösningar i linje med den europeiska gröna given och relaterade policyåtgärder för att förbättra den. |
| --- | --- |

c)

rekommendationer från rådgivande organ och särskilda åtgärder enligt artikel 58 för att öka marknadspenetrationen och effekterna av rena luftfartslösningar i linje med den europeiska gröna given och relaterade policyåtgärder för att förbättra den.

Artikel 67

Den verkställande direktörens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart utföra följande uppgifter:

| a) | Vidta lämpliga åtgärder för att hantera samspelet mellan projekt som får stöd från det gemensamma företaget, undvika onödiga överlappningar mellan dessa och främja synergier inom hela programmet. |
| --- | --- |

a)

Vidta lämpliga åtgärder för att hantera samspelet mellan projekt som får stöd från det gemensamma företaget, undvika onödiga överlappningar mellan dessa och främja synergier inom hela programmet.

| b) | Säkerställa att tidsfristerna för överföring av nödvändig information till de olika organen i det gemensamma företaget för ren luftfart respekteras. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att tidsfristerna för överföring av nödvändig information till de olika organen i det gemensamma företaget för ren luftfart respekteras.

| c) | Underlätta kommissionens samordning, i enlighet med råd från de rådgivande organen, mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa i syfte att undvika överlappningar och främja synergier. |
| --- | --- |

c)

Underlätta kommissionens samordning, i enlighet med råd från de rådgivande organen, mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa i syfte att undvika överlappningar och främja synergier.

| d) | Säkerställa att det gemensamma företaget möjliggör full tillgång till data och information för den oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under direkt tillsyn av kommissionen, och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser. Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att det gemensamma företaget möjliggör full tillgång till data och information för den oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under direkt tillsyn av kommissionen, och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser. Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år.

| e) | Bistå styrelsen med anpassningar av det tekniska innehållet i och budgetanslagen för arbetsprogrammet under genomförandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan i syfte att maximera resultaten för det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

e)

Bistå styrelsen med anpassningar av det tekniska innehållet i och budgetanslagen för arbetsprogrammet under genomförandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan i syfte att maximera resultaten för det gemensamma företaget för ren luftfart.

Artikel 68

Gruppen med staternas företrädare

1.   Gruppen med staternas företrädare ska minst två gånger om året hålla samordningsmöten med grupperna med staternas företrädare vid andra relevanta gemensamma företag, t.ex. det gemensamma företaget Sesar 3, i syfte att skapa en förbindelselänk mellan de nationella och regionala myndigheterna och det gemensamma företaget för ren luftfart och ge råd till det gemensamma företaget för ren luftfart på denna grund.

2.   Utöver vad som anges i artikel 20 ska gruppen med staternas företrädare ha följande övriga uppgifter:

| a) | Föreslå åtgärder för att förbättra komplementariteten mellan forsknings- och innovationsåtgärderna inom ren luftfart och nationella forskningsprogram som bidrar till målen i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, liksom med internationella och andra nationella initiativ och projekt. |
| --- | --- |

a)

Föreslå åtgärder för att förbättra komplementariteten mellan forsknings- och innovationsåtgärderna inom ren luftfart och nationella forskningsprogram som bidrar till målen i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, liksom med internationella och andra nationella initiativ och projekt.

| b) | Främja särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå som syftar till att öka små och medelstora företags deltagande i forskning och innovation inom ren luftfart, bland annat genom spridningsevenemang, särskilda tekniska workshoppar och kommunikation, samt alla andra åtgärder som syftar till att främja samarbete och spridning av flygteknik. |
| --- | --- |

b)

Främja särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå som syftar till att öka små och medelstora företags deltagande i forskning och innovation inom ren luftfart, bland annat genom spridningsevenemang, särskilda tekniska workshoppar och kommunikation, samt alla andra åtgärder som syftar till att främja samarbete och spridning av flygteknik.

| c) | Främja investeringar i forskning och innovation från sammanhållningspolitiska fonder såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Fonden för en rättvis omställning och Next Generation EU-fonder inom ramen för det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

c)

Främja investeringar i forskning och innovation från sammanhållningspolitiska fonder såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Fonden för en rättvis omställning och Next Generation EU-fonder inom ramen för det gemensamma företaget för ren luftfart.

Artikel 69

Den tekniska kommittén

1.   Den tekniska kommittén ska bestå av följande:

| a) | Upp till fyra företrädare för kommissionen och olika unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Upp till fyra företrädare för kommissionen och olika unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen.

| b) | En företrädare för varje annan medlem än unionen. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för varje annan medlem än unionen.

| c) | En företrädare för Easa. |
| --- | --- |

c)

En företrädare för Easa.

2.   Ordförandeskapet i den tekniska kommittén ska innehas gemensamt av en företrädare för de grundande medlemmarna, enligt ett roterande system på tvåårsbasis, och kommissionen. Den tekniska kommittén ska rapportera till styrelsen, och dess sekretariat ska tillhandahållas av det gemensamma företaget för ren luftfart.

3.   Den verkställande direktören ska vara ständig observatör i den tekniska kommittén. Företrädare för gruppen med staternas företrädare och det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart får närvara som observatörer på inbjudan av ordföranden eller på egen begäran, varvid deras närvaro ska godkännas av ordföranden och det gemensamma företagets företrädare.

4.   Den tekniska kommittén ska föreslå sin arbetsordning och lägga fram den för antagande av styrelsen.

5.   Den tekniska kommittén ska utveckla och upprätthålla programmets tekniska färdplan och strategi. Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén.

6.   Den tekniska kommittén ska utföra följande uppgifter:

| a) | Vid behov utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Vid behov utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen.

| b) | Utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet och forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet och forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar.

| c) | Tillhandahålla information om planerade eller pågående forskningsåtgärder på nationell, regional eller annan icke-unionsnivå och lämna rekommendationer om de åtgärder som krävs för att maximera möjliga synergier inom programmet för det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla information om planerade eller pågående forskningsåtgärder på nationell, regional eller annan icke-unionsnivå och lämna rekommendationer om de åtgärder som krävs för att maximera möjliga synergier inom programmet för det gemensamma företaget för ren luftfart.

| d) | Föreslå ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen, i syfte att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap, i enlighet med vad som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan. |
| --- | --- |

d)

Föreslå ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen, i syfte att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap, i enlighet med vad som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan.

| e) | Lämna rekommendationer om maximering av effekterna i linje med målen för den europeiska gröna given och den potentiella marknadslanseringen av programmets resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

e)

Lämna rekommendationer om maximering av effekterna i linje med målen för den europeiska gröna given och den potentiella marknadslanseringen av programmets resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget.

Artikel 70

Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart

1.   Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ren luftfart som inrättas i enlighet med artikel 21.1 a och 21.4.

2.   Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter, och dessa ledamöter ska inte vara ledamöter i något annat organ i det gemensamma företaget.

3.   Ordföranden i det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska väljas för en period på två år.

4.   En företrädare för Easa ska vara ordinarie ledamot av det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart.

5.   Vid utförandet av sina uppgifter ska det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart samarbeta med relevanta forum för intressenter inom europeisk luftfart, t.ex. den rådgivande gruppen för aeronautisk forskning i Europa (Acare).

6.   Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska, i enlighet med artikel 21.7 f, hålla samordningsmöten med de rådgivande organen vid andra relevanta gemensamma företag, t.ex. det gemensamma företaget Sesar 3, i syfte att främja synergier och samarbete mellan unionens relevanta forsknings- och innovationsinitiativ inom luftfarten och ge råd om detta till det gemensamma företaget för ren luftfart på denna grund.

7.   Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska också ge råd och stöd till kommissionen och det gemensamma företaget för ren luftfart om initiativ som främjar luftfartsforskning i de europeiska utbildningssystemen, och ge rekommendationer om utveckling av flygfärdigheter och kompetens samt uppdaterade flygtekniska kursplaner.

Artikel 71

Certifiering av ny teknik

1.   Easa får bjudas in av sökande, bidragsmottagare eller den verkställande direktören för att ge råd om enskilda projekt och demonstrationsverksamheter i frågor som rör överensstämmelse med standarder för flygsäkerhet, driftskompatibilitet och miljö, för att säkerställa att dessa leder till att de standarder, den testningskapacitet och de lagstadgade krav som krävs för produktutveckling och införande av ny teknik utvecklas i god tid.

2.   Den certifieringsverksamhet och de tjänster som tillhandahålls ska omfattas av bestämmelserna om avgifter i förordning (EU) 2018/1139.

Artikel 72

Undantag från reglerna för deltagande

Om det är vederbörligen motiverat i beskrivningen av relevanta ämnen i arbetsprogrammet ska en enda rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land eller konsortier som inte uppfyller villkoret i artikel 22.2 i Horisont Europa-förordningen ha rätt att delta i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för ren luftfart.

AVDELNING III

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR FÖRNYBAR VÄTGAS

Artikel 73

Övriga mål för det gemensamma företaget för förnybar vätgas

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för förnybar vätgas ha följande allmänna mål:

| a) | Att bidra till målen i meddelandet från kommissionen av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare, den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen genom att höja unionens ambitionsnivå att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

a)

Att bidra till målen i meddelandet från kommissionen av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare, den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen genom att höja unionens ambitionsnivå att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet senast 2050.

| b) | Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa från 2020. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa från 2020.

| c) | Att stärka konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de små och medelstora företagen och påskynda marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara lösningar. |
| --- | --- |

c)

Att stärka konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de små och medelstora företagen och påskynda marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara lösningar.

| d) | Att stimulera forskning och innovation som avser produktion, distribution, lagring och slutanvändning av förnybar vätgas. |
| --- | --- |

d)

Att stimulera forskning och innovation som avser produktion, distribution, lagring och slutanvändning av förnybar vätgas.

2.   Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska också ha följande specifika mål:

| a) | Genom forskning och innovation, däribland verksamheter avseende lägre tekniska mognadsgrader, förbättra kostnadseffektiviteten, effektiviteten, tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution, lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen. |
| --- | --- |

a)

Genom forskning och innovation, däribland verksamheter avseende lägre tekniska mognadsgrader, förbättra kostnadseffektiviteten, effektiviteten, tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution, lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen.

| b) | Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen och samtidigt stödja utnyttjandet av branschkompetens. |
| --- | --- |

b)

Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen och samtidigt stödja utnyttjandet av branschkompetens.

| c) | Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, som syftar till att involvera aktörer i alla medlemsstater och inriktas på produktion, distribution, lagring och användning av förnybar energi för transporter och energiintensiva industrier samt andra tillämpningar. |
| --- | --- |

c)

Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, som syftar till att involvera aktörer i alla medlemsstater och inriktas på produktion, distribution, lagring och användning av förnybar energi för transporter och energiintensiva industrier samt andra tillämpningar.

| d) | Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

d)

Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa.

Artikel 74

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för förnybar vätgas

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter:

| a) | Bedöma och övervaka tekniska framsteg och tekniska, ekonomiska och samhälleliga hinder för marknadstillträde, även på framväxande vätgasmarknader. |
| --- | --- |

a)

Bedöma och övervaka tekniska framsteg och tekniska, ekonomiska och samhälleliga hinder för marknadstillträde, även på framväxande vätgasmarknader.

| b) | Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt. |
| --- | --- |

b)

Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt.

| c) | Stödja kommissionen, bland annat genom teknisk sakkunskap, i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet. |
| --- | --- |

c)

Stödja kommissionen, bland annat genom teknisk sakkunskap, i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet.

Artikel 75

Medlemmar

Medlemmarna i det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag (industrigruppen) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag (industrigruppen) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning,

industrigruppen

| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag (forskningsgruppen) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag (forskningsgruppen) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning.

forskningsgruppen

Artikel 76

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för förnybar vätgas, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 193 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 77

Bidrag från andra medlemmar än unionen

De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för förnybar vätgas än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 193 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

Artikel 78

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som bidrar till dess mål, bland annat följande:

| a) | Förkommersiella försök och fältstudier. |
| --- | --- |

a)

Förkommersiella försök och fältstudier.

| b) | Koncepttest. |
| --- | --- |

b)

Koncepttest.

| c) | Förbättring av befintliga produktionslinjer för uppskalning. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av befintliga produktionslinjer för uppskalning.

| d) | Storskaliga fallstudier. |
| --- | --- |

d)

Storskaliga fallstudier.

| e) | Medvetandehöjande verksamhet om vätgasteknik och säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

e)

Medvetandehöjande verksamhet om vätgasteknik och säkerhetsåtgärder.

| f) | Utnyttjande av projektresultat för produkter, ytterligare exploatering och verksamhet inom forskningskedjan, antingen med högre teknisk mognadsgrad eller i parallella verksamhetsgrenar. |
| --- | --- |

f)

Utnyttjande av projektresultat för produkter, ytterligare exploatering och verksamhet inom forskningskedjan, antingen med högre teknisk mognadsgrad eller i parallella verksamhetsgrenar.

| g) | Forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen. |
| --- | --- |

g)

Forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen.

2.   Den kompletterande verksamheten för det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska syfta till att säkerställa synergier med alliansen för ren vätgas, Mission Innovation-utmaningen Renewable and Clean Hydrogen, EU:s innovationsfond, plattformen för strategin för smart specialisering (S3)/H2 Regions och pilotprojektet inom det europeiska forskningsområdet om förnybar vätgas.

Artikel 79

Organ i det gemensamma företaget för förnybar vätgas

Organen i det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, och |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare, och

| d) | intressentgruppen. |
| --- | --- |

d)

intressentgruppen.

Artikel 80

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Sex företrädare för industrigruppen, med beaktande av geografisk, könsmässig och sektoriell representation samt representation utifrån företagsstorlek. |
| --- | --- |

b)

Sex företrädare för industrigruppen, med beaktande av geografisk, könsmässig och sektoriell representation samt representation utifrån företagsstorlek.

| c) | En företrädare för forskningsgruppen. |
| --- | --- |

c)

En företrädare för forskningsgruppen.

Artikel 81

Styrelsens arbetsformer

1.   Utöver omröstningsreglerna i artikel 16.3 ska industrigruppen inneha 43 % av rösterna och forskningsgruppen 7 % av rösterna i styrelsen.

2.   Styrelsens ordförande ska vara en företrädare för de privata medlemmarna och ska utses av styrelsen.

Artikel 82

Styrelsens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter:

| a) | Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå, särskilt med sådana som stöder införandet av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas. |
| --- | --- |

a)

Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå, särskilt med sådana som stöder införandet av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas.

| b) | I enlighet med artiklarna 5.2 b och 17 n tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda eller andra likvärdiga dokument. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med artiklarna 5.2 b och 17 n tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda eller andra likvärdiga dokument.

| c) | Uppmuntra marknadslansering av teknik och lösningar för att uppnå målen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

c)

Uppmuntra marknadslansering av teknik och lösningar för att uppnå målen i den europeiska gröna given.

| d) | Säkerställa att oberoende yttranden och råd från det bredare forskarsamhället om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, arbetsprogrammen och utvecklingen i angränsande sektorer samlas in genom en oberoende vetenskaplig rådgivande workshop inom ramen för det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att oberoende yttranden och råd från det bredare forskarsamhället om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, arbetsprogrammen och utvecklingen i angränsande sektorer samlas in genom en oberoende vetenskaplig rådgivande workshop inom ramen för det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas.

Artikel 83

Den verkställande direktörens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter:

| a) | Föreslå och genomföra verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå. |
| --- | --- |

a)

Föreslå och genomföra verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå.

| b) | Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas, med förbehåll för styrelsens godkännande. |
| --- | --- |

b)

Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas, med förbehåll för styrelsens godkännande.

| c) | Med förbehåll för styrelsens godkännande, sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som inbegriper den oberoende vetenskapliga rådgivande workshop som avses i artikel 82 d. Partnerskapsforumet ska, om möjligt, hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. |
| --- | --- |

c)

Med förbehåll för styrelsens godkännande, sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som inbegriper den oberoende vetenskapliga rådgivande workshop som avses i artikel 82 d. Partnerskapsforumet ska, om möjligt, hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas.

Artikel 84

Intressentgruppen

1.   Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar, lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap, samt företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valleys och forskarsamhället.

2.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 22 ska intressentgruppen ha följande uppgifter:

| a) | Lämna synpunkter på de strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer. |
| --- | --- |

a)

Lämna synpunkter på de strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer.

| b) | Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde. |
| --- | --- |

b)

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde.

| c) | Bidra till det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. |
| --- | --- |

c)

Bidra till det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas.

AVDELNING IV

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR EUROPAS JÄRNVÄGAR

Artikel 85

Övriga mål för det gemensamma företaget för Europas järnvägar

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar ha följande allmänna mål:

| a) | Bidra till förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet. |
| --- | --- |

a)

Bidra till förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet.

| b) | Säkerställa en snabb övergång till ett mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, underhållsvänligt, effektivt och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa en snabb övergång till ett mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, underhållsvänligt, effektivt och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet.

| c) | Stödja utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri. |
| --- | --- |

c)

Stödja utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri.

2.   Utöver de mål som anges i punkt 1 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar ha följande specifika mål:

| a) | Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet för att tillhandahålla ett genom utformning integrerat europeiskt järnvägsnät, undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur, även inbegripet integrering med nationella spårvidder såsom 1 520, 1 000 eller 1 668 mm, och tjänster och som på bästa möjliga sätt motsvarar resenärernas och företagens behov, påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter. |
| --- | --- |

a)

Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet för att tillhandahålla ett genom utformning integrerat europeiskt järnvägsnät, undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur, även inbegripet integrering med nationella spårvidder såsom 1 520, 1 000 eller 1 668 mm, och tjänster och som på bästa möjliga sätt motsvarar resenärernas och företagens behov, påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter.

| b) | Skapa ett hållbart och motståndskraftigt järnvägssystem genom att utveckla ett utsläppsfritt, tyst järnvägssystem och en klimatsäker infrastruktur, tillämpa den cirkulära ekonomin på järnvägssektorn, testa användningen av innovativa processer, tekniker, konstruktioner och material i järnvägssystemens hela livscykel och utveckla andra innovativa lösningar för styrda yttransporter. |
| --- | --- |

b)

Skapa ett hållbart och motståndskraftigt järnvägssystem genom att utveckla ett utsläppsfritt, tyst järnvägssystem och en klimatsäker infrastruktur, tillämpa den cirkulära ekonomin på järnvägssektorn, testa användningen av innovativa processer, tekniker, konstruktioner och material i järnvägssystemens hela livscykel och utveckla andra innovativa lösningar för styrda yttransporter.

| c) | Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell, säker och trygg systemarkitektur, med vederbörlig hänsyn till it-säkerhetsaspekter, med fokus på det europeiska järnvägsnät som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (39), för integrerade europeiska system för trafikstyrning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas. |
| --- | --- |

c)

Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell, säker och trygg systemarkitektur, med vederbörlig hänsyn till it-säkerhetsaspekter, med fokus på det europeiska järnvägsnät som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (39), för integrerade europeiska system för trafikstyrning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas.

| d) | Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet som rör godstransporter på järnväg och intermodala transporttjänster för att åstadkomma konkurrenskraftiga och miljövänliga godstransporter på järnväg som är helt integrerade i logistikvärdekedjan, med automatisering och digitalisering av godstrafiken i fokus. |
| --- | --- |

d)

Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet som rör godstransporter på järnväg och intermodala transporttjänster för att åstadkomma konkurrenskraftiga och miljövänliga godstransporter på järnväg som är helt integrerade i logistikvärdekedjan, med automatisering och digitalisering av godstrafiken i fokus.

| e) | Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater.

| f) | Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri. |
| --- | --- |

f)

Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri.

| g) | Möjliggöra, främja och utnyttja synergier med unionens övriga politik, program, initiativ, instrument eller fonder i syfte att maximera effekt och mervärde. |
| --- | --- |

g)

Möjliggöra, främja och utnyttja synergier med unionens övriga politik, program, initiativ, instrument eller fonder i syfte att maximera effekt och mervärde.

3.   Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska eftersträva ett geografiskt balanserat deltagande av medlemmar och partner i sin verksamhet. Det ska också upprätta nödvändiga internationella kontakter för forskning och innovation på järnvägsområdet, i linje med kommissionens prioriteringar.

Artikel 86

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för Europas järnvägar

1.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen utarbeta och, efter samråd med gruppen med staternas företrädare, lägga fram, för antagande av styrelsen, den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer.

2.   Kommissionen får inleda utarbetandet av generalplanen före bildandet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar, i samråd med gruppen med staternas företrädare och alla berörda intressenter.

3.   Generalplanen ska utgöra en gemensam, framåtblickande färdplan utifrån ett systemperspektiv. Den ska identifiera vilka insatsområden som omfattas av det gemensamma företaget för Europas järnvägar. De mål som anges i generalplanen ska vara resultatinriktade och struktureras kring de mål som anges i artikel 85.

4.   Generalplanen ska antas av styrelsen och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 16, med undantag för det avsnitt i generalplanen som rör systempelaren, som ska antas i enlighet med artikel 93.4. Innan kommissionen godkänner generalplanen ska den lägga fram den för rådet och Europaparlamentet. Eventuella ändringar därefter ska meddelas rådet och Europaparlamentet.

5.   Generalplanen ska utgöra den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för Europas järnvägar i den mening som avses i artikel 2.12. Den ska ge vägledning för de mer specifika uppgifterna för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, nämligen att

| a) | inom ramen för systempelaren utveckla ett systemperspektiv som återspeglar behoven hos järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna, medlemsstaterna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods och personal, samt relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande:






  i) | Utveckling av driftskonceptet och systemarkitekturen, inbegripet definition av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som ligger till grund för driften av järnvägssystemet. |
| --- | --- | --- |

a)

inom ramen för systempelaren utveckla ett systemperspektiv som återspeglar behoven hos järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna, medlemsstaterna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods och personal, samt relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande:

i)

Utveckling av driftskonceptet och systemarkitekturen, inbegripet definition av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som ligger till grund för driften av järnvägssystemet.

| ii) | Utveckling av tillhörande specifikationer, inbegripet gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav som ska införlivas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) som fastställts i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 eller standardiseringsprocesser för att uppnå högre nivåer av digitalisering och automatisering. |
| --- | --- |

ii)

Utveckling av tillhörande specifikationer, inbegripet gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav som ska införlivas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) som fastställts i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 eller standardiseringsprocesser för att uppnå högre nivåer av digitalisering och automatisering.

| iii) | Säkerställande av att systemet underhålls, felkorrigeras och kan anpassas över tid, samt att hänsyn tas till migreringen från nuvarande arkitekturer. |
| --- | --- |

iii)

Säkerställande av att systemet underhålls, felkorrigeras och kan anpassas över tid, samt att hänsyn tas till migreringen från nuvarande arkitekturer.

| iv) | Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt och mot tunnelbana, spårvägssystem eller snabbspårvägssystem bedöms och påvisas, särskilt för gods- och passagerarflöden. |
| --- | --- |

iv)

Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt och mot tunnelbana, spårvägssystem eller snabbspårvägssystem bedöms och påvisas, särskilt för gods- och passagerarflöden.

| b) | underlätta den forsknings- och innovationsverksamhet som krävs för att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, inbegripet järnvägsinriktad forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad. I detta avseende ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra följande:






  i) | Fastställa och organisera forsknings-, innovations-, demonstrations-, validerings- och utredningsverksamhet som ska utföras under dess ledning, och samtidigt undvika fragmentering av sådan verksamhet. |
| --- | --- | --- |

b)

underlätta den forsknings- och innovationsverksamhet som krävs för att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, inbegripet järnvägsinriktad forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad. I detta avseende ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra följande:

i)

Fastställa och organisera forsknings-, innovations-, demonstrations-, validerings- och utredningsverksamhet som ska utföras under dess ledning, och samtidigt undvika fragmentering av sådan verksamhet.

| ii) | Utnyttja möjligheter till standardisering och modularitet och underlätta gränssnitten mot andra transportsätt och system. |
| --- | --- |

ii)

Utnyttja möjligheter till standardisering och modularitet och underlätta gränssnitten mot andra transportsätt och system.

| iii) | Utveckla demonstrationsprojekt. |
| --- | --- |

iii)

Utveckla demonstrationsprojekt.

| iv) | Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med relaterad europeisk, nationell och internationell forsknings- och innovationsverksamhet inom och utanför järnvägssektorn, beroende på vad som krävs, särskilt inom ramen för Horisont Europa, och därigenom göra det möjligt för det gemensamma företaget för Europas järnvägar att spela en viktig roll inom järnvägsrelaterad forskning och innovation och samtidigt dra nytta av de vetenskapliga och tekniska framsteg som gjorts inom andra sektorer. |
| --- | --- |

iv)

Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med relaterad europeisk, nationell och internationell forsknings- och innovationsverksamhet inom och utanför järnvägssektorn, beroende på vad som krävs, särskilt inom ramen för Horisont Europa, och därigenom göra det möjligt för det gemensamma företaget för Europas järnvägar att spela en viktig roll inom järnvägsrelaterad forskning och innovation och samtidigt dra nytta av de vetenskapliga och tekniska framsteg som gjorts inom andra sektorer.

| v) | Genom det samarbete som avses i led iv säkerställa att forskning omsätts i faktiska utvecklingsinsatser och utveckling av banbrytande innovationer, och i sista hand till marknadsinriktad innovation genom demonstration och spridning. |
| --- | --- |

v)

Genom det samarbete som avses i led iv säkerställa att forskning omsätts i faktiska utvecklingsinsatser och utveckling av banbrytande innovationer, och i sista hand till marknadsinriktad innovation genom demonstration och spridning.

| c) | utföra alla uppgifter som krävs för att uppnå de mål som anges i artiklarna 4 och 83. |
| --- | --- |

c)

utföra alla uppgifter som krävs för att uppnå de mål som anges i artiklarna 4 och 83.

Artikel 87

Medlemmar

1.   Medlemmarna i det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning,

| c) | de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. Förteckningen över associerade medlemmar ska godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. Förteckningen över associerade medlemmar ska godkännas av kommissionen.

2.   Utöver vad som anges i artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 88

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för Europas järnvägar, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 600 000 000 EUR, inklusive minst 50 000 000 EUR för systempelaren, och upp till 24 000 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 89

Bidrag från andra medlemmar än unionen

De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för Europas järnvägar än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 600 000 000 EUR, inklusive upp till 24 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

Artikel 90

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet inbegripa

| a) | verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder,

| b) | verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, |
| --- | --- |

b)

verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar,

| c) | forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller det gemensamma företaget Shift2Rail, |
| --- | --- |

c)

forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller det gemensamma företaget Shift2Rail,

| d) | kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen och som har ett tydligt mervärde för unionen och bidrar till att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, |
| --- | --- |

d)

kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen och som har ett tydligt mervärde för unionen och bidrar till att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar,

| e) | verksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen i projekt som finansieras genom nationella program eller genom regionala program som kompletterar verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar, |
| --- | --- |

e)

verksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen i projekt som finansieras genom nationella program eller genom regionala program som kompletterar verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar,

| f) | utnyttjande av resultaten av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail och det gemensamma företaget för Europas järnvägar, ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet, standardisering och utarbetande av rekommendationer för strategier för en smidig omställning, migreringsvägar och uppdateringar av TSD:er, samt europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som inte är kopplad till en mer omfattande utbyggnad. |
| --- | --- |

f)

utnyttjande av resultaten av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail och det gemensamma företaget för Europas järnvägar, ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet, standardisering och utarbetande av rekommendationer för strategier för en smidig omställning, migreringsvägar och uppdateringar av TSD:er, samt europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som inte är kopplad till en mer omfattande utbyggnad.

2.   När det gäller verksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen i projekt som finansieras av andra europeiska partnerskap eller andra unionsprogram, och i fråga om andra forsknings- och innovationsinsatser och investeringar som har ett betydande mervärde för unionen och bidrar till att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och dess kompletterande verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget, ska värdet av sådan verksamhet rapporteras, med angivande av typ, nivå och källa för unionsfinansieringen för att undvika dubbelräkning.

Artikel 91

Organ i det gemensamma företaget för Europas järnvägar

1.   Organen i det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | styrgruppen för systempelaren, |
| --- | --- |

d)

styrgruppen för systempelaren,

| e) | genomförandegruppen. |
| --- | --- |

e)

genomförandegruppen.

2.   Det gemensamma företaget för Europas järnvägar får inrätta en vetenskaplig styrgrupp eller söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter eller från gemensamma vetenskapliga rådgivande organ.

Artikel 92

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | En företrädare för varje annan medlem än unionen. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för varje annan medlem än unionen.

Artikel 93

Styrelsens arbetsformer

1.   Genom undantag från artikel 16.4 ska kommissionen, på unionens vägnar, vara ordförande i styrelsen.

2.   Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna.

3.   Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och det europeiska rådgivande organet för järnvägsforskning (European Rail Research Advisory Council – Errac) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt.

4.   Genom undantag från artikel 16.1 när det gäller verksamhet som ska bedrivas inom ramen för systempelaren ska ett beslut anses vara antaget om det fått en majoritet på minst 55 % av rösterna, inbegripet rösterna för frånvarande företrädare.

5.   Utöver vad som anges i artikel 16.5 ska styrelsen en gång om året samlas i en bolagsstämma, och alla deltagare i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska bjudas in att delta. Bolagsstämman ska uppmuntra till reflektioner över den övergripande inriktningen för verksamheten inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar och samtidigt föra en öppen och transparent diskussion om hur genomförandet av generalplanen fortskrider.

Artikel 94

Styrelsens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar utföra följande uppgifter:

| a) | Anta generalplanen och eventuella förslag till ändringar av denna. |
| --- | --- |

a)

Anta generalplanen och eventuella förslag till ändringar av denna.

| b) | Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten och genomförandeplanen, för systempelaren och ändringar av dessa på grundval av rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och på förslag av den verkställande direktören. |
| --- | --- |

b)

Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten och genomförandeplanen, för systempelaren och ändringar av dessa på grundval av rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och på förslag av den verkställande direktören.

Artikel 95

Gruppen med staternas företrädare

Utöver vad som anges i artikel 20 ska medlemsstaterna säkerställa att deras respektive företrädare lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras medlemsstats åsikter i:

| a) | den kommitté som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797, |
| --- | --- |

a)

den kommitté som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797,

| b) | programkommittén inom Horisont Europa, konstellationen Klimat, energi och mobilitet, |
| --- | --- |

b)

programkommittén inom Horisont Europa, konstellationen Klimat, energi och mobilitet,

| c) | den kommitté för ett gemensamt europeiskt järnvägsområde som inrättades genom artikel 62 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (40). |
| --- | --- |

c)

den kommitté för ett gemensamt europeiskt järnvägsområde som inrättades genom artikel 62 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (40).

40

Artikel 96

Styrgruppen för systempelaren

1.   Styrgruppen för systempelaren är ett rådgivande organ inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar med ansvar för rådgivning om systempelarfrågor.

2.   Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, ordföranden för gruppen med staternas företrädare, företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer. Styrgruppen för systempelaren ska rapportera regelbundet om sin verksamhet till gruppen med staternas företrädare.

3.   En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i styrgruppen för systempelaren.

4.   Rekommendationerna från styrgruppen för systempelaren ska antas med enhällighet. Om enhällighet inte uppnås ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, i samråd med Europeiska unionens järnvägsbyrå och kommissionen, utarbeta en rapport till styrelsen med en beskrivning av de viktigaste gemensamma punkterna och meningsskiljaktigheterna. I sådana fall ska gruppen med staternas företrädare också utarbeta ett yttrande till styrelsen.

5.   Styrgruppen för systempelaren ska anta sin egen arbetsordning.

6.   Styrgruppen för systempelaren ska ansvara för att ge råd till den verkställande direktören och styrelsen i följande frågor:

| a) | Strategin för operativ harmonisering och utvecklingen av systemarkitektur, inbegripet den relevanta delen av generalplanen. |
| --- | --- |

a)

Strategin för operativ harmonisering och utvecklingen av systemarkitektur, inbegripet den relevanta delen av generalplanen.

| b) | Arbetet mot det specifika mål som anges i artikel 85.2 c. |
| --- | --- |

b)

Arbetet mot det specifika mål som anges i artikel 85.2 c.

| c) | Utförandet av den uppgift som anges i artikel 86.5 a. |
| --- | --- |

c)

Utförandet av den uppgift som anges i artikel 86.5 a.

| d) | Den detaljerade årliga genomförandeplanen för systempelaren, i linje med de arbetsprogram som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 94 b. |
| --- | --- |

d)

Den detaljerade årliga genomförandeplanen för systempelaren, i linje med de arbetsprogram som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 94 b.

| e) | Övervakningen av framstegen med systempelaren. |
| --- | --- |

e)

Övervakningen av framstegen med systempelaren.

Artikel 97

Genomförandegruppen

1.   Genomförandegruppen ska inrättas i enlighet med artikel 22. Genomförandegruppen ska ha till uppgift att ge råd till styrelsen om marknadslanseringen av järnvägsinnovation som utvecklats inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar och att stödja införandet av innovativa lösningar.

2.   Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

3.   Genomförandegruppen ska på styrelsens begäran ge rekommendationer i frågor som rör spridning av innovativa lösningar på järnvägsområdet. Genomförandegruppen får också utfärda rekommendationer på eget initiativ.

Artikel 98

Samarbete med Europeiska unionens järnvägsbyrå

Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska unionens järnvägsbyrå, särskilt när det gäller genomförandet av generalplanen. I enlighet med artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (41) ska detta samarbete bestå av följande rådgivande uppgifter:

41

| a) | Synpunkter på forskningsbehoven i samband med förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet som det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska ta ställning till i generalplanen och dess ändringar samt i arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

a)

Synpunkter på forskningsbehoven i samband med förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet som det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska ta ställning till i generalplanen och dess ändringar samt i arbetsprogrammen.

| b) | Återkoppling och råd om driftskompatibilitet och säkerhet som ska beaktas i forsknings- och innovationsverksamheten och, mer specifikt, i samband med projektverksamhet och projektresultat beträffande de mål som anges i artikel 86.5 a. |
| --- | --- |

b)

Återkoppling och råd om driftskompatibilitet och säkerhet som ska beaktas i forsknings- och innovationsverksamheten och, mer specifikt, i samband med projektverksamhet och projektresultat beträffande de mål som anges i artikel 86.5 a.

| c) | Stöd till det gemensamma företaget för Europas järnvägar när det gäller att identifiera behovet av ytterligare specifika valideringar eller studier som det ska genomföra, inbegripet genom medverkan av nationella säkerhetsmyndigheter. |
| --- | --- |

c)

Stöd till det gemensamma företaget för Europas järnvägar när det gäller att identifiera behovet av ytterligare specifika valideringar eller studier som det ska genomföra, inbegripet genom medverkan av nationella säkerhetsmyndigheter.

| d) | Tillhandahållande av råd om systempelaren. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av råd om systempelaren.

| e) | Säkerställande av att man vid utarbetandet av specifikationer, inklusive gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav, tar hänsyn till erfarenheter och återkoppling om TSD:er eller standarder. |
| --- | --- |

e)

Säkerställande av att man vid utarbetandet av specifikationer, inklusive gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav, tar hänsyn till erfarenheter och återkoppling om TSD:er eller standarder.

AVDELNING V

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR GLOBAL HÄLSA EDCTP3

Artikel 99

Övriga mål för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ha följande allmänna mål:

| a) | Att bidra till en minskning av den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik. |
| --- | --- |

a)

Att bidra till en minskning av den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik.

| b) | Att bidra till en ökning av hälsosäkerheten i Afrika söder om Sahara och globalt genom att stärka den forsknings- och innovationsbaserade kapaciteten för beredskap och insatser för att bekämpa infektionssjukdomar. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till en ökning av hälsosäkerheten i Afrika söder om Sahara och globalt genom att stärka den forsknings- och innovationsbaserade kapaciteten för beredskap och insatser för att bekämpa infektionssjukdomar.

2.   Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska också ha följande specifika mål:

| a) | Främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik för att bekämpa infektionssjukdomar genom att stödja genomförandet av kliniska prövningar i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

a)

Främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik för att bekämpa infektionssjukdomar genom att stödja genomförandet av kliniska prövningar i Afrika söder om Sahara.

| b) | Stärka forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar. |
| --- | --- |

b)

Stärka forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar.

| c) | Underlätta en bättre samordning mellan medlemsstater, associerade länder och länder söder om Sahara kring en gemensam strategisk forsknings- och innovationsagenda på området global hälsa, i syfte att göra de europeiska offentliga investeringarna mer kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

c)

Underlätta en bättre samordning mellan medlemsstater, associerade länder och länder söder om Sahara kring en gemensam strategisk forsknings- och innovationsagenda på området global hälsa, i syfte att göra de europeiska offentliga investeringarna mer kostnadseffektiva.

| d) | Stärka kapaciteten i Afrika söder om Sahara för epidemisk beredskap genom effektiva och snabba forskningsinsatser för att utveckla grundläggande diagnostik, vacciner och behandlingsmetoder för tidig upptäckt och bekämpning av nya sjukdomar med epidemisk potential. |
| --- | --- |

d)

Stärka kapaciteten i Afrika söder om Sahara för epidemisk beredskap genom effektiva och snabba forskningsinsatser för att utveckla grundläggande diagnostik, vacciner och behandlingsmetoder för tidig upptäckt och bekämpning av nya sjukdomar med epidemisk potential.

| e) | Främja produktiva och hållbara nätverk och partnerskap inom den globala hälsoforskningen genom att bygga upp förbindelser nord-syd och syd-syd med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn. |
| --- | --- |

e)

Främja produktiva och hållbara nätverk och partnerskap inom den globala hälsoforskningen genom att bygga upp förbindelser nord-syd och syd-syd med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn.

Artikel 100

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 också utföra följande uppgifter:

| a) | Främja produktiva kontakter mellan europeiska och afrikanska individer, grupper och institutioner. |
| --- | --- |

a)

Främja produktiva kontakter mellan europeiska och afrikanska individer, grupper och institutioner.

| b) | Öka medvetenheten om gemensamma intressen och mål mellan institutioner och forskningsgrupper för att underlätta och stärka samarbetet mellan olika projekt och institutioner. |
| --- | --- |

b)

Öka medvetenheten om gemensamma intressen och mål mellan institutioner och forskningsgrupper för att underlätta och stärka samarbetet mellan olika projekt och institutioner.

| c) | Bidra till att underlätta samordning mellan europeiska och afrikanska finansiärers, institutioners och myndigheters globala hälsostrategier. |
| --- | --- |

c)

Bidra till att underlätta samordning mellan europeiska och afrikanska finansiärers, institutioners och myndigheters globala hälsostrategier.

| d) | Locka till sig ytterligare investeringar som inbegriper partner från den privata sektorn, den offentliga sektorn och välgörenhetssektorn, |
| --- | --- |

d)

Locka till sig ytterligare investeringar som inbegriper partner från den privata sektorn, den offentliga sektorn och välgörenhetssektorn,

| e) | Främja synergier, samverkan och gemensamma insatser med instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (42), särskilt vad gäller kapacitetsuppbyggnad och gemensam användning av anläggningar och infrastrukturer. |
| --- | --- |

e)

Främja synergier, samverkan och gemensamma insatser med instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (42), särskilt vad gäller kapacitetsuppbyggnad och gemensam användning av anläggningar och infrastrukturer.

42

Artikel 101

Medlemmar

Medlemmarna i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | EDCTP Association, som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt nederländsk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

EDCTP Association, som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt nederländsk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning,

Artikel 102

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 800 000 000 EUR, inklusive upp till 59 756 000 EUR för administrativa kostnader, och ska bestå av följande:

| a) | Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidraget från andra medlemmar än unionen, eller dess ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp. |
| --- | --- |

a)

Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidraget från andra medlemmar än unionen, eller dess ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp.

| b) | Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidragen från bidragande partner, eller deras ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp. |
| --- | --- |

b)

Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidragen från bidragande partner, eller deras ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp.

Om villkoret under led b inte är uppfyllt ska beloppet under led a utökas med upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att det totala belopp som det utökas med åtminstone motsvaras av bidraget från andra medlemmar än unionen eller deras ingående eller anknutna enheter, enligt artikel 103.1.

Artikel 103

Bidrag från andra medlemmar än unionen

1.   De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 439 878 000 EUR under den period som anges i artikel 3.

2.   De bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel ska bestå av bidrag till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 i enlighet med artikel 11.1. Genom undantag från artikel 11.1 får dessa bidrag bestå av ekonomiska bidrag.

Artikel 104

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Kompletterande verksamhet inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska utvecklas och genomföras på ett anpassat, integrerat och konsekvent sätt av EDCTP Association och dess ingående eller anknutna enheter och ska följa den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

2.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och som bidrar till dess mål, bland annat följande:

| a) | verksamhet som bedrivs av de ingående eller anknutna enheterna i EDCTP Association i linje med liknande verksamhet i andra enheter som ingår i eller är anknutna till EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som bedrivs av de ingående eller anknutna enheterna i EDCTP Association i linje med liknande verksamhet i andra enheter som ingår i eller är anknutna till EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler,

| b) | verksamhet som genomförs av statliga forskningsorganisationer i Afrika söder om Sahara, |
| --- | --- |

b)

verksamhet som genomförs av statliga forskningsorganisationer i Afrika söder om Sahara,

| c) | verksamhet som främjar nätverkande och partnerskap och som bygger upp förbindelser med ett flertal organisationer inom privat och offentlig sektor, |
| --- | --- |

c)

verksamhet som främjar nätverkande och partnerskap och som bygger upp förbindelser med ett flertal organisationer inom privat och offentlig sektor,

| d) | stöd till utvecklingen av forskningsinfrastrukturer, t.ex. nätverk eller kohorter för kliniska prövningar som har samband med tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och stöd till förstärkningen av hälso- och sjukvårdssystemens beredskap för att genomföra forskningsverksamhet inom tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. |
| --- | --- |

d)

stöd till utvecklingen av forskningsinfrastrukturer, t.ex. nätverk eller kohorter för kliniska prövningar som har samband med tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och stöd till förstärkningen av hälso- och sjukvårdssystemens beredskap för att genomföra forskningsverksamhet inom tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

Artikel 105

Organ i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3

Organen i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | den vetenskapliga kommittén, |
| --- | --- |

c)

den vetenskapliga kommittén,

| d) | intressentgruppen. |
| --- | --- |

d)

intressentgruppen.

Artikel 106

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Sex företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Sex företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Sex företrädare för EDCTP Association. |
| --- | --- |

b)

Sex företrädare för EDCTP Association.

Artikel 107

Styrelsens arbetsformer

EDCTP Association ska inneha 50 % av rösterna.

Artikel 108

Den vetenskapliga kommittén

1.   I enlighet med artikel 21.1 a ska den vetenskapliga kommittén vara det vetenskapliga rådgivande organet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

2.   Utöver vad som anges i artikel 21.2 ska den vetenskapliga kommittén säkerställa att vetenskaplig sakkunskap från afrikanska länder ingår.

3.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska den vetenskapliga kommittén utföra följande uppgifter:

| a) | Bistå vid utformningen av den strategiska och vetenskapliga planeringen av verksamheten inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. |
| --- | --- |

a)

Bistå vid utformningen av den strategiska och vetenskapliga planeringen av verksamheten inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

| b) | Ge råd om strategier för att främja synergier och partnerskap med alla intressenter. |
| --- | --- |

b)

Ge råd om strategier för att främja synergier och partnerskap med alla intressenter.

| c) | Vid behov bidra till utarbetandet av strategiska och vetenskapliga dokument som är relevanta för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. |
| --- | --- |

c)

Vid behov bidra till utarbetandet av strategiska och vetenskapliga dokument som är relevanta för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

| d) | Ge råd i strategiska och vetenskapliga frågor till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och säkerställa att pågående projekt slutförs på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

d)

Ge råd i strategiska och vetenskapliga frågor till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och säkerställa att pågående projekt slutförs på ett framgångsrikt sätt.

| e) | Fastställa strategiska behov och prioriteringar för att påskynda utvecklingen av nya eller förbättrade kliniska insatser, inbegripet den utbildning, det nätverkande och den kapacitetsuppbyggnad som krävs för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

e)

Fastställa strategiska behov och prioriteringar för att påskynda utvecklingen av nya eller förbättrade kliniska insatser, inbegripet den utbildning, det nätverkande och den kapacitetsuppbyggnad som krävs för att uppnå dessa mål.

| f) | Se över landskapet för fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar för att identifiera vilken roll det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska spela i partnerskap med andra intressenter för att påskynda utvecklingen eller förbättringen av insatserna mot dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

f)

Se över landskapet för fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar för att identifiera vilken roll det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska spela i partnerskap med andra intressenter för att påskynda utvecklingen eller förbättringen av insatserna mot dessa sjukdomar.

| g) | Bedöma läget för globala produktutvecklingsvägar och kritiska vägval för framtida produktutveckling. |
| --- | --- |

g)

Bedöma läget för globala produktutvecklingsvägar och kritiska vägval för framtida produktutveckling.

| h) | Ge råd om översynen av ansökningsomgångar och andra program. |
| --- | --- |

h)

Ge råd om översynen av ansökningsomgångar och andra program.

| i) | Ge stöd till och synpunkter på övervaknings- och utvärderingsramen för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i övervakningen av vetenskapliga resultat och strategiska effekter av de bidrag som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. |
| --- | --- |

i)

Ge stöd till och synpunkter på övervaknings- och utvärderingsramen för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i övervakningen av vetenskapliga resultat och strategiska effekter av de bidrag som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3.

| j) | Ge råd till, bistå och delta i arbetsgrupperna inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i möten med intressenter, EDCTP-forumet och andra relevanta evenemang. |
| --- | --- |

j)

Ge råd till, bistå och delta i arbetsgrupperna inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i möten med intressenter, EDCTP-forumet och andra relevanta evenemang.

4.   Ordföranden ska utarbeta en årsrapport om föregående års verksamhet och resultat för den vetenskapliga kommittén och lägga fram den för godkännande av styrelsen.

Artikel 109

Intressentgruppen

1.   Intressentgruppen ska ha en balanserad representation av aktörer utifrån ett geografiskt och tematiskt perspektiv och med avseende på könsfördelning, inbegripet i synnerhet afrikansk sakkunskap.

2.   Utöver de uppgifter som anges i artikel 22 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter:

| a) | Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument, med beaktande av framstegen och behoven inom global hälsa och angränsande sektorer. |
| --- | --- |

a)

Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument, med beaktande av framstegen och behoven inom global hälsa och angränsande sektorer.

| b) | Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde. |
| --- | --- |

b)

Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde.

| c) | Lämna synpunkter till EDCTP-forumet. |
| --- | --- |

c)

Lämna synpunkter till EDCTP-forumet.

Artikel 110

Stödberättigande

1.   I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 23.1 i samma förordning ska finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 begränsas till rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder eller de stater som ingår i EDCTP Association. Undantagsvis, och om så föreskrivs i arbetsprogrammet, kan enheter som är etablerade i andra stater vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 för särskilda ämnen i en ansökningsomgång eller om det gäller en ansökningsomgång för att hantera ett hot mot folkhälsan.

2.   Unionen ska sträva efter att ingå avtal med tredjeländer som gör det möjligt att skydda unionens ekonomiska intressen. Innan dessa ingås och för att skydda unionens ekonomiska intressen ska, om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd, den indirekta åtgärdens finansiella samordnare vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, förfinansieringsbeloppet anpassas på lämpligt sätt och bestämmelserna om ansvar i bidragsavtalet ta vederbörlig hänsyn till de finansiella riskerna.

Artikel 111

Identifierade deltagare

Deltagande av enheter som identifierats av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kan vara ett kriterium för stödberättigande i ansökningsomgången. Detta ska vederbörligen motiveras i arbetsprogrammet, som också får föreskriva att sådana identifierade deltagare inte ska vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 inom ramen för de indirekta åtgärder som valts ut.

Artikel 112

Etiska principer

Kliniska prövningar och genomförandeforskning som utförs inom ramen för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska genomföras i enlighet med grundläggande etiska principer, erkända internationella regleringsstandarder och god deltagandepraxis.

Artikel 113

Samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och med relevanta afrikanska byråer och organisationer.

Artikel 114

Tillgång till överkomligt pris

Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som de helt eller delvis tar fram med hjälp av resultaten av kliniska studier som genomförs inom ramen för en indirekt åtgärd är ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder.

AVDELNING VI

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR INITIATIVET FÖR INNOVATIV HÄLSA

Artikel 115

Övriga mål för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa uppnå följande allmänna mål senast 2030:

| a) | Bidra till skapandet av ett EU-omfattande ekosystem för forskning och innovation på hälsoområdet som gör det lättare att omsätta vetenskaplig kunskap i innovationer, särskilt genom att inleda minst 30 storskaliga, sektorsövergripande projekt med inriktning på hälsoinnovationer. |
| --- | --- |

a)

Bidra till skapandet av ett EU-omfattande ekosystem för forskning och innovation på hälsoområdet som gör det lättare att omsätta vetenskaplig kunskap i innovationer, särskilt genom att inleda minst 30 storskaliga, sektorsövergripande projekt med inriktning på hälsoinnovationer.

| b) | Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på förebyggande, diagnos, behandling eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet bidrag till den europeiska planen för cancerbekämpning. |
| --- | --- |

b)

Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på förebyggande, diagnos, behandling eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet bidrag till den europeiska planen för cancerbekämpning.

| c) | Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU och läkemedelsstrategin för EU. |
| --- | --- |

c)

Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU och läkemedelsstrategin för EU.

2.   Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska också ha följande specifika mål:

| a) | Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa och prioriterade sjukdomar. |
| --- | --- |

a)

Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa och prioriterade sjukdomar.

| b) | Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser slutanvändarnas behov. |
| --- | --- |

b)

Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser slutanvändarnas behov.

| c) | Visa genomförbarheten för integrerade vårdlösningar som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

c)

Visa genomförbarheten för integrerade vårdlösningar som sätter människan i centrum.

| d) | Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

d)

Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården.

| e) | Möjliggöra utvecklingen av nya och förbättrade metoder och modeller för en bred bedömning av mervärdet med innovativa och integrerade hälso- och sjukvårdslösningar. |
| --- | --- |

e)

Möjliggöra utvecklingen av nya och förbättrade metoder och modeller för en bred bedömning av mervärdet med innovativa och integrerade hälso- och sjukvårdslösningar.

Artikel 116

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa utföra följande uppgifter:

| a) | Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen. |
| --- | --- |

a)

Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen.

| b) | På ett ändamålsenligt sätt stödja forskning och innovation på hälsoområdet före det konkurrensutsatta stadiet, särskilt åtgärder som sammanför enheter från flera olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin för att samarbeta på områden med icke tillgodosedda folkhälsobehov. |
| --- | --- |

b)

På ett ändamålsenligt sätt stödja forskning och innovation på hälsoområdet före det konkurrensutsatta stadiet, särskilt åtgärder som sammanför enheter från flera olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin för att samarbeta på områden med icke tillgodosedda folkhälsobehov.

| c) | Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar.

| d) | Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov. |
| --- | --- |

d)

Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov.

| e) | Offentliggöra information om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare. |
| --- | --- |

e)

Offentliggöra information om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare.

| f) | Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |
| --- | --- |

f)

Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

| g) | Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 115. |
| --- | --- |

g)

Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 115.

Artikel 117

Medlemmar

Medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), som är registrerad enligt belgisk lag, den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations) och dess undergrupp Vaccines Europe, som är registrerade enligt luxemburgsk lag, EuropaBio, som är registrerat enligt belgisk lag och MedTech Europe, som är registrerat enligt belgisk lag, efter anmälan av deras respektive beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), som är registrerad enligt belgisk lag, den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations) och dess undergrupp Vaccines Europe, som är registrerade enligt luxemburgsk lag, EuropaBio, som är registrerat enligt belgisk lag och MedTech Europe, som är registrerat enligt belgisk lag, efter anmälan av deras respektive beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning,

| c) | de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

c)

de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7.

Artikel 118

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 200 000 000 EUR, inklusive upp till 30 212 000 EUR för administrativa kostnader, och ska bestå av följande:

| a) | Upp till 1 000 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från dess ingående eller anknutna enheter. |
| --- | --- |

a)

Upp till 1 000 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från dess ingående eller anknutna enheter.

| b) | Upp till 200 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av ytterligare bidrag från bidragande partner, eller från deras ingående eller anknutna enheter. |
| --- | --- |

b)

Upp till 200 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av ytterligare bidrag från bidragande partner, eller från deras ingående eller anknutna enheter.

Artikel 119

Bidrag från andra medlemmar än unionen

1.   De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 212 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

2.   Naturabidrag till kompletterande verksamhet får inte utgöra mer än 40 % av naturabidragen från andra medlemmar än unionen, på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

3.   Bidrag från deltagare till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska uppgå till minst 45 % av en indirekt åtgärds stödberättigande kostnader och kostnader för dess därmed sammanhängande kompletterande verksamhet. När det är motiverat får arbetsprogrammet i undantagsfall tillåta en lägre bidragsandel för en enskild indirekt åtgärd och därtill hörande kompletterande verksamhet.

4.   Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 115. De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader.

5.   I vederbörligen motiverade fall får arbetsprogrammen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ange särskilda gränser för naturabidrag till driftskostnader som uppstått i andra tredjeländer än sådana som är associerade till Horisont Europa på nivån för indirekta åtgärder. Beslut om sådana särskilda gränser ska särskilt ta hänsyn till de mål och den effekt som eftersträvas med de berörda åtgärderna och får inte leda till att det tak som anges i punkt 4 överskrids på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

Artikel 120

Villkor för kompletterande verksamhet

1.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b ska kompletterande verksamhet genomföras i unionen eller i länder som är associerade till Horisont Europa, och får omfatta

| a) | verksamhet som bidrar till att uppnå målen för de indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som bidrar till att uppnå målen för de indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa,

| b) | verksamhet som bidrar till spridning, hållbarhet eller utnyttjande av resultat av indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. |
| --- | --- |

b)

verksamhet som bidrar till spridning, hållbarhet eller utnyttjande av resultat av indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

2.   I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till två år efter den indirekta åtgärdens slutdatum.

3.   För att kostnaderna ska kunna redovisas som naturabidrag enligt artikel 11.1 b ska den underliggande kompletterande verksamheten genomföras i unionen eller i länder som är associerade till Horisont Europa.

Artikel 121

Organ i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa

Organen i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | vetenskaps- och innovationspanelen. |
| --- | --- |

d)

vetenskaps- och innovationspanelen.

Artikel 122

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Fyra företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Fyra företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | En företrädare för varje annan medlem än unionen. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för varje annan medlem än unionen.

Artikel 123

Styrelsens arbetsformer

Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna.

Artikel 124

Vetenskaps- och innovationspanelen

1.   Vetenskaps- och innovationspanelen ska ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, i enlighet med artikel 21.

2.   Vetenskaps- och innovationspanelen ska bestå av följande permanenta panelmedlemmar:

| a) | Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Fyra företrädare för andra medlemmar än unionen. |
| --- | --- |

b)

Fyra företrädare för andra medlemmar än unionen.

| c) | Två företrädare för gruppen med staternas företrädare. |
| --- | --- |

c)

Två företrädare för gruppen med staternas företrädare.

| d) | Fyra företrädare för forskarsamhället, utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4. |
| --- | --- |

d)

Fyra företrädare för forskarsamhället, utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4.

| e) | Upp till sex övriga permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation för intressenter som är verksamma inom hälso- och sjukvården, särskilt inom den offentliga sektorn, bland annat tillsynsorgan, patienter och slutanvändare i allmänhet. |
| --- | --- |

e)

Upp till sex övriga permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation för intressenter som är verksamma inom hälso- och sjukvården, särskilt inom den offentliga sektorn, bland annat tillsynsorgan, patienter och slutanvändare i allmänhet.

3.   De permanenta panelmedlemmar som avses i punkt 2 a, b och c får vid behov bjuda in tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt bjuda in högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde.

Sådana tillfälliga panelmedlemmar ska bjudas in på grundval av sin vetenskapliga eller tekniska sakkunskap i de frågor som ska diskuteras vid ett visst sammanträde eller med beaktande av behovet av att skapa synergier med andra forskningsprogram.

De permanenta panelmedlemmar som avses i punkt 2 a, b och c ska bjuda in tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet. De ska underrätta styrelsen, gruppen med staternas företrädare och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut.

4.   Utöver vad som anges i artikel 21.7 ska vetenskaps- och innovationspanelen, på styrelsens begäran eller på eget initiativ, ge råd till styrelsen i vetenskapliga och tekniska frågor som rör målen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, och särskilt i fråga om

| a) | vetenskapliga prioriteringar, bland annat inom ramen för uppdateringen av den strategiska forsknings- och innovationsagendan, |
| --- | --- |

a)

vetenskapliga prioriteringar, bland annat inom ramen för uppdateringen av den strategiska forsknings- och innovationsagendan,

| b) | utkastet till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar, |
| --- | --- |

b)

utkastet till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar,

| c) | planeringen av kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, enligt vad som anges i artikel 120, |
| --- | --- |

c)

planeringen av kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, enligt vad som anges i artikel 120,

| d) | inrättande av rådgivande grupper för särskilda vetenskapliga prioriteringar, i enlighet med artikel 17.2 x och efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4, |
| --- | --- |

d)

inrättande av rådgivande grupper för särskilda vetenskapliga prioriteringar, i enlighet med artikel 17.2 x och efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4,

| e) | skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap, samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram. |
| --- | --- |

e)

skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap, samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram.

5.   Utöver vad som anges i artikel 21.5 ska vetenskaps- och innovationspanelen utse sin ordförande bland de företrädare som föreskrivs i punkt 2 d i den här artikeln.

Artikel 125

Villkor för indirekta åtgärder

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett behov som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs- eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader, avstånd till vårdinrättningar eller väntetider. Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar.

2.   Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som i betydande grad påverkar eller hotar unionens befolkning.

3.   Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som de helt eller delvis tar fram med hjälp av resultaten av kliniska studier som genomförs inom ramen för en indirekt åtgärd är ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder.

4.   Om så föreskrivs i arbetsprogrammet, och utöver vad som anges i artikel 5.2 a, kan rättsliga enheter som utsetts av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa åläggas att delta i särskilda indirekta åtgärder. Dessa enheter ska inte vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa.

5.   Rättsliga enheter som deltar i särskilda indirekta åtgärder med de utsedda rättsliga enheter som avses i punkt 4 ska inte vara berättigade till finansiering om

| a) | de är vinstdrivande rättsliga enheter med en årsomsättning på minst 500 miljoner EUR, |
| --- | --- |

a)

de är vinstdrivande rättsliga enheter med en årsomsättning på minst 500 miljoner EUR,

| b) | de står under direkt eller indirekt kontroll av en rättslig enhet som beskrivs i led a, eller under samma direkta eller indirekta kontroll som en rättslig enhet som beskrivs i led a, |
| --- | --- |

b)

de står under direkt eller indirekt kontroll av en rättslig enhet som beskrivs i led a, eller under samma direkta eller indirekta kontroll som en rättslig enhet som beskrivs i led a,

| c) | de kontrollerar direkt eller indirekt en rättslig enhet som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

de kontrollerar direkt eller indirekt en rättslig enhet som avses i led a.

AVDELNING VII

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR VIKTIG DIGITAL TEKNIK

Artikel 126

Övriga mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för viktig digital teknik ha följande allmänna mål:

| a) | Stärka unionens strategiska oberoende när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster. |
| --- | --- |

a)

Stärka unionens strategiska oberoende när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster.

| b) | Etablera unionens vetenskapliga spetskompetens och ledarskap inom innovation när det gäller ny komponent- och systemteknik, även hos verksamheter med lägre tekniska mognadsgrader, och främja aktivt deltagande av små och medelstora företag, som ska utgöra minst en tredjedel av det totala antalet deltagare i indirekta åtgärder, och som bör ta emot minst 20 % av den offentliga finansieringen. |
| --- | --- |

b)

Etablera unionens vetenskapliga spetskompetens och ledarskap inom innovation när det gäller ny komponent- och systemteknik, även hos verksamheter med lägre tekniska mognadsgrader, och främja aktivt deltagande av små och medelstora företag, som ska utgöra minst en tredjedel av det totala antalet deltagare i indirekta åtgärder, och som bör ta emot minst 20 % av den offentliga finansieringen.

| c) | Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar. Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5 % fram till 2030. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar. Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5 % fram till 2030.

2.   Utöver de mål som anges i punkt 1 ska det gemensamma företaget för viktig digital teknik ha följande specifika mål:

| a) | Stödja forskning och utveckling för skapandet av utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden. |
| --- | --- |

a)

Stödja forskning och utveckling för skapandet av utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden.

| b) | Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön. |
| --- | --- |

b)

Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön.

| c) | Främja ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nya deltagare. |
| --- | --- |

c)

Främja ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nya deltagare.

| d) | Stödja forskning och utveckling för att förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa. |
| --- | --- |

d)

Stödja forskning och utveckling för att förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa.

| e) | Främja mobilisering av nationella resurser och säkerställa samordning av unionens och nationella forsknings- och innovationsprogram för elektroniska komponenter och system. |
| --- | --- |

e)

Främja mobilisering av nationella resurser och säkerställa samordning av unionens och nationella forsknings- och innovationsprogram för elektroniska komponenter och system.

| f) | Skapa samstämmighet mellan den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för viktig digital teknik och unionens politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

f)

Skapa samstämmighet mellan den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för viktig digital teknik och unionens politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt.

Artikel 127

Medlemmar

1.   Medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara

| a) | de offentliga deltagarna, bestående av






  i) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- | --- |

a)

de offentliga deltagarna, bestående av

i)

unionen, företrädd av kommissionen,

| ii) | följande deltagande stater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern, Österrike, |
| --- | --- |

ii)

följande deltagande stater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern, Österrike,

| b) | Privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, Inside Industry Association (INSIDE), registrerad enligt nederländsk lag, EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag. |
| --- | --- |

b)

Privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, Inside Industry Association (INSIDE), registrerad enligt nederländsk lag, EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag.

2.   Var och en av de deltagande staterna ska utse sina företrädare i organen i det gemensamma företaget för viktig digital teknik och ska utse den eller de nationella enheter som ansvarar för att fullfölja statens skyldigheter i fråga om verksamheten i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Artikel 128

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för viktig digital teknik, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 800 000 000 EUR, inklusive upp till 26 331 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 129

Bidrag från andra medlemmar än unionen

1.   Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag som står i proportion till beloppet för unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 128. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma sina kollektiva bidrag och hur de ska lämnas. Detta ska inte påverka varje deltagande stats förmåga att fastställa sitt nationella ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 12. Genom undantag från artikel 28.4 a ska de deltagande staterna inte lämna några bidrag till administrativa kostnader.

2.   Under den period som anges i artikel 3 ska de privata medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett bidrag på minst 2 511 164 000 EUR till det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

3.   I linje med artikel 28.4 ska de privata medlemmarna lämna, eller se till att deras ingående och anknutna enheter lämnar, ett ekonomiskt bidrag på upp till 26 331 000 EUR för administrativa kostnader för det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

4.   De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.3. De bidrag som avses i punkt 2 i den här artikeln ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1, inbegripet minst 90 % av de bidrag som fastställs i artikel 11.1 a.

Artikel 130

Den kompletterande verksamhetens omfattning

1.   Styrelsen för det gemensamma företaget för viktig digital teknik får vid behov godkänna den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b på förslag av de privata medlemmarnas råd, med beaktande av yttrandet från de offentliga deltagarnas råd.

2.   Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta

| a) | investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och de gemensamma företagen Ecsel, Artemis och Eniac, |
| --- | --- |

a)

investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och de gemensamma företagen Ecsel, Artemis och Eniac,

| b) | pilotprojekt, demonstratorer, tillämpningar, spridning, industrialisering, inklusive dithörande kapitalutgifter, inklusive viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse rörande mikroelektronik, |
| --- | --- |

b)

pilotprojekt, demonstratorer, tillämpningar, spridning, industrialisering, inklusive dithörande kapitalutgifter, inklusive viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse rörande mikroelektronik,

| c) | relaterad forsknings- och utvecklingsverksamhet som inte finansieras med offentliga medel, |
| --- | --- |

c)

relaterad forsknings- och utvecklingsverksamhet som inte finansieras med offentliga medel,

| d) | verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen, |
| --- | --- |

d)

verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen,

| e) | verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer. |
| --- | --- |

e)

verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer.

Artikel 131

Organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik

Organen i det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | de offentliga deltagarnas råd, |
| --- | --- |

c)

de offentliga deltagarnas råd,

| d) | de privata medlemmarnas råd. |
| --- | --- |

d)

de privata medlemmarnas råd.

Artikel 132

Styrelsens sammansättning

Varje medlem av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska inneha medlemmens rösträtt i styrelsen.

Artikel 133

Styrelsens arbetsformer

1.   Styrelsens rösträtter ska fördelas enligt följande:

| a) | En tredjedel för kommissionen. |
| --- | --- |

a)

En tredjedel för kommissionen.

| b) | En tredjedel för de privata medlemmarna tillsammans. |
| --- | --- |

b)

En tredjedel för de privata medlemmarna tillsammans.

| c) | En tredjedel för de deltagande staterna tillsammans. |
| --- | --- |

c)

En tredjedel för de deltagande staterna tillsammans.

2.   Under de två första räkenskapsåren efter bildandet av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska de deltagande staternas rösträtt fördelas enligt följande:

| a) | 1 % för varje deltagande stat. |
| --- | --- |

a)

1 % för varje deltagande stat.

| b) | Den återstående procentandelen ska fördelas årligen mellan de deltagande staterna i proportion till deras faktiska ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för viktig digital teknik eller till dess föregående initiativ under de senaste två åren. |
| --- | --- |

b)

Den återstående procentandelen ska fördelas årligen mellan de deltagande staterna i proportion till deras faktiska ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för viktig digital teknik eller till dess föregående initiativ under de senaste två åren.

3.   För de efterföljande räkenskapsåren ska fördelningen av de deltagande staternas rösträtt fastställas årligen och i förhållande till de medel de har anslagit till indirekta åtgärder under de två föregående räkenskapsåren.

4.   De privata medlemmarnas rösträtt ska fördelas lika mellan näringslivsorganisationerna såvida inte de privata medlemmarnas råd beslutar annat.

5.   Rösträtten för varje ny medlem i det gemensamma företaget för viktig digital teknik som inte är en medlemsstat eller ett associerat land ska fastställas av styrelsen innan den medlemmen upptas i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Artikel 134

Begränsning av deltagandet i särskilda åtgärder

Genom undantag från artikel 17.2 l ska, om kommissionen så begär, deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen.

Artikel 135

Sammansättningen av de offentliga deltagarnas råd

De offentliga deltagarnas råd ska bestå av företrädare för de offentliga deltagarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

Varje offentlig deltagare ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska ha rösträtt i de offentliga deltagarnas råd.

Artikel 136

Arbetsformer för de offentliga deltagarnas råd

1.   Rösträtterna i de offentliga deltagarnas råd ska tilldelas de offentliga deltagarna på årsbasis i förhållande till deras ekonomiska bidrag till verksamheten inom det gemensamma företaget för viktig digital teknik under det året i enlighet med artikel 12 och med en högsta gräns för varje enskild medlem på 50 % av de totala rösterna i de offentliga deltagarnas råd.

2.   Vid tillämpning av artikel 134 ska de offentliga deltagarnas råd endast inkludera offentliga deltagare som är medlemsstater. Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar.

3.   Om färre än tre deltagande stater har meddelat den verkställande direktören sina ekonomiska bidrag enligt artikel 12.3 ska kommissionen inneha 50 % av rösterna och återstående 50 % ska fördelas lika mellan de deltagande staterna till dess att fler än tre deltagande stater i det gemensamma företaget för viktig digital teknik har meddelat sina bidrag.

4.   De offentliga deltagarna ska göra sitt yttersta för att anta beslut med enhällighet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska en omröstning hållas. Ett beslut ska vara antaget om det fått en majoritet på minst 75 % av rösterna, inbegripet rösterna för de deltagande stater som inte är närvarande, dock ej nedlagda röster.

5.   De offentliga deltagarnas råd ska välja en ordförande bland sina ledamöter för en period på minst två år.

6.   Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

7.   De offentliga deltagarnas råd ska hålla sina ordinarie sammanträden minst två gånger om året. Det får hålla extra sammanträden på begäran av kommissionen eller av en majoritet av företrädarna för de deltagande staterna, eller på ordförandens begäran. Sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd ska sammankallas av dess ordförande och de ska normalt äga rum där det gemensamma företaget för viktig digital teknik har sitt säte.

8.   De offentliga deltagarnas råd är beslutsmässigt när kommissionen och huvudrepresentanterna för minst tre deltagande stater är närvarande.

9.   Den verkställande direktören ska, såvida inte de offentliga deltagarnas råd beslutar något annat, delta i sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd, men inte ha någon rösträtt.

10.   Varje medlemsstat eller associerat land som inte är medlem i det gemensamma företaget för viktig digital teknik får, efter en inbjudan från de offentliga deltagarnas råd, delta i sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd som observatör. Observatörer ska få alla relevanta handlingar och får ge råd om alla beslut som fattas av de offentliga deltagarnas råd. Alla sådana observatörer ska vara bundna av de konfidentialitetsregler som gäller för medlemmarna i de offentliga deltagarnas råd.

11.   De offentliga deltagarnas råd får vid behov utse arbetsgrupper som ska samordnas av en eller flera offentliga deltagare.

12.   De offentliga deltagarnas råd ska anta sin egen arbetsordning.

13.   Artiklarna 11.8 och 28.6 ska också i tillämpliga delar gälla för de offentliga deltagarnas råd.

Artikel 137

Uppgifter för de offentliga deltagarnas råd

De offentliga deltagarnas råd ska

| a) | bidra till utarbetandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan, |
| --- | --- |

a)

bidra till utarbetandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan,

| b) | bidra till utkastet till arbetsprogram, särskilt ansökningsomgångarna, inklusive reglerna för utvärdering, urval och övervakning av indirekta åtgärder, |
| --- | --- |

b)

bidra till utkastet till arbetsprogram, särskilt ansökningsomgångarna, inklusive reglerna för utvärdering, urval och övervakning av indirekta åtgärder,

| c) | godkänna inledningen av ansökningsomgångar, i enlighet med arbetsprogrammet, |
| --- | --- |

c)

godkänna inledningen av ansökningsomgångar, i enlighet med arbetsprogrammet,

| d) | välja ut förslag i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 s, |
| --- | --- |

d)

välja ut förslag i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 s,

| e) | avge ett yttrande om utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b. |
| --- | --- |

e)

avge ett yttrande om utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b.

Artikel 138

Sammansättningen av de privata medlemmarnas råd

1.   De privata medlemmarnas råd ska bestå av företrädare för de privata medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik.

2.   Varje privat medlem ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska ha rösträtt i de privata medlemmarnas råd.

Artikel 139

Arbetsformer för de privata medlemmarnas råd

1.   De privata medlemmarnas råd ska sammanträda minst två gånger per år.

2.   De privata medlemmarnas råd får vid behov utse arbetsgrupper som ska samordnas av en eller flera medlemmar.

3.   De privata medlemmarnas råd ska välja sin ordförande bland medlemmarna.

4.   De privata medlemmarnas råd ska anta sin egen arbetsordning.

Artikel 140

Uppgifter för de privata medlemmarnas råd

De privata medlemmarnas råd ska

| a) | utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 126, med beaktande av synpunkterna från de offentliga deltagarnas råd, |
| --- | --- |

a)

utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 126, med beaktande av synpunkterna från de offentliga deltagarnas råd,

| b) | förelägga den verkställande direktören utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda inom de tidsfrister som styrelsen fastställt, |
| --- | --- |

b)

förelägga den verkställande direktören utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda inom de tidsfrister som styrelsen fastställt,

| c) | anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik för att informera dem om och samla in återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan för ett visst år, |
| --- | --- |

c)

anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik för att informera dem om och samla in återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan för ett visst år,

| d) | i tillämpliga fall, och med beaktande av artikel 130, utarbeta och för godkännande av styrelsen lämna in utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b, med beaktande av yttrandet från de offentliga deltagarnas råd. |
| --- | --- |

d)

i tillämpliga fall, och med beaktande av artikel 130, utarbeta och för godkännande av styrelsen lämna in utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b, med beaktande av yttrandet från de offentliga deltagarnas råd.

Artikel 141

Finansieringsnivåer

I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 34 i den förordningen får det gemensamma företaget för viktig digital teknik tillämpa olika finansieringsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare, särskilt små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter, och typen av åtgärd. Finansieringsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet.

AVDELNING VIII

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET SESAR 3

Artikel 142

Övriga mål för det gemensamma företaget Sesar 3

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget Sesar 3 ha följande allmänna mål:

| a) | Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg. |
| --- | --- |

a)

Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg.

| b) | Genom innovation stärka konkurrenskraften hos bemannade och obemannade lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen. |
| --- | --- |

b)

Genom innovation stärka konkurrenskraften hos bemannade och obemannade lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen.

| c) | Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens effektivaste och miljövänligaste luftrum. |
| --- | --- |

c)

Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens effektivaste och miljövänligaste luftrum.

2.   Det gemensamma företaget Sesar 3 ska också ha följande specifika mål:

| a) | Utveckla ett forsknings- och innovationsekosystem som omfattar hela värdekedjorna för flygledningstjänst och U-space-luftrum och som gör det möjligt att skapa det digitala europeiska luftrum som definieras i den europeiska ATM-generalplanen, vilket möjliggör det samarbete och den samordning som krävs mellan leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrummets användare för att säkerställa ett gemensamt harmoniserat ATM-system i unionen för både bemannade och obemannade verksamheter. |
| --- | --- |

a)

Utveckla ett forsknings- och innovationsekosystem som omfattar hela värdekedjorna för flygledningstjänst och U-space-luftrum och som gör det möjligt att skapa det digitala europeiska luftrum som definieras i den europeiska ATM-generalplanen, vilket möjliggör det samarbete och den samordning som krävs mellan leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrummets användare för att säkerställa ett gemensamt harmoniserat ATM-system i unionen för både bemannade och obemannade verksamheter.

| b) | Utveckla och validera ATM-lösningar som stöder omfattande automatisering. |
| --- | --- |

b)

Utveckla och validera ATM-lösningar som stöder omfattande automatisering.

| c) | Utveckla och validera den tekniska arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

c)

Utveckla och validera den tekniska arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet.

| d) | Stödja en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar genom demonstratorer. |
| --- | --- |

d)

Stödja en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar genom demonstratorer.

| e) | Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna. |
| --- | --- |

e)

Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna.

| f) | Underlätta utvecklingen av standarder för industriell tillämpning av Sesar-lösningar. |
| --- | --- |

f)

Underlätta utvecklingen av standarder för industriell tillämpning av Sesar-lösningar.

3.   Med avseende på det gemensamma företaget Sesar 3 gäller följande definitioner:

| a) | U-space-luftrum: ett geografiskt område för obemannade luftfartygssystem (UAS) som utsetts av medlemsstaterna, där UAS-drift endast får äga rum med stöd av U-space-tjänster som tillhandahålls av en leverantör av U-space-tjänster. |
| --- | --- |

a)

U-space-luftrum: ett geografiskt område för obemannade luftfartygssystem (UAS) som utsetts av medlemsstaterna, där UAS-drift endast får äga rum med stöd av U-space-tjänster som tillhandahålls av en leverantör av U-space-tjänster.

| b) | digitalt europeiskt luftrum: en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att omvandla Europas luftfartsinfrastruktur så att den kan hantera den framtida tillväxten och mångfalden av flygtrafik på ett säkert och effektivt sätt, samtidigt som miljöpåverkan minimeras. |
| --- | --- |

b)

digitalt europeiskt luftrum: en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att omvandla Europas luftfartsinfrastruktur så att den kan hantera den framtida tillväxten och mångfalden av flygtrafik på ett säkert och effektivt sätt, samtidigt som miljöpåverkan minimeras.

| c) | arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet: en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att ta itu med den nuvarande ineffektiva luftrumsarkitekturen på medellång till lång sikt genom att kombinera luftrumskonfiguration och luftrummets utformning med teknik för att bryta sambandet mellan tillhandahållande av tjänster och lokal infrastruktur och gradvis öka graden av samarbete och automatiseringsstöd. |
| --- | --- |

c)

arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet: en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att ta itu med den nuvarande ineffektiva luftrumsarkitekturen på medellång till lång sikt genom att kombinera luftrumskonfiguration och luftrummets utformning med teknik för att bryta sambandet mellan tillhandahållande av tjänster och lokal infrastruktur och gradvis öka graden av samarbete och automatiseringsstöd.

| d) | utformningsfasen för Sesar: den fas som omfattar upprättande och uppdatering av den långsiktiga visionen för Sesar-projektet, av det därmed sammanhängande driftskonceptet som möjliggör förbättringar under varje fas av flygningen, av de väsentliga operativa förändringar som krävs inom det europeiska ATM-nätet och av de utvecklings- och genomförandeprioriteringar som krävs. |
| --- | --- |

d)

utformningsfasen för Sesar: den fas som omfattar upprättande och uppdatering av den långsiktiga visionen för Sesar-projektet, av det därmed sammanhängande driftskonceptet som möjliggör förbättringar under varje fas av flygningen, av de väsentliga operativa förändringar som krävs inom det europeiska ATM-nätet och av de utvecklings- och genomförandeprioriteringar som krävs.

| e) | Sesars installationsfas: de successiva faserna av industrialisering och genomförande, under vilka följande verksamheter genomförs: standardisering, produktion och certifiering av markbaserad och flygburen utrustning och processer som krävs för att genomföra Sesar-lösningar (industrialisering), samt upphandling, installation och ibruktagande av utrustning och system som bygger på Sesar-lösningar, inklusive tillhörande operativa förfaranden (genomförande). |
| --- | --- |

e)

Sesars installationsfas: de successiva faserna av industrialisering och genomförande, under vilka följande verksamheter genomförs: standardisering, produktion och certifiering av markbaserad och flygburen utrustning och processer som krävs för att genomföra Sesar-lösningar (industrialisering), samt upphandling, installation och ibruktagande av utrustning och system som bygger på Sesar-lösningar, inklusive tillhörande operativa förfaranden (genomförande).

Artikel 143

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget Sesar 3

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget Sesar 3 utföra följande uppgifter

| a) | samordna uppgifterna för det gemensamma företaget Sesar 3 i utformningsfasen, övervaka genomförandet av Sesar-projektet och vid behov ändra den europeiska ATM-generalplanen, |
| --- | --- |

a)

samordna uppgifterna för det gemensamma företaget Sesar 3 i utformningsfasen, övervaka genomförandet av Sesar-projektet och vid behov ändra den europeiska ATM-generalplanen,

| b) | genomföra forsknings- och utvecklingsaspekterna av den europeiska ATM-generalplanen, särskilt genom att






  i) | organisera, samordna och övervaka arbetet under Sesars utvecklingsfas i enlighet med den europeiska ATM-generalplanen, inbegripet forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad (TRL 0–2), |
| --- | --- | --- |

b)

genomföra forsknings- och utvecklingsaspekterna av den europeiska ATM-generalplanen, särskilt genom att

i)

organisera, samordna och övervaka arbetet under Sesars utvecklingsfas i enlighet med den europeiska ATM-generalplanen, inbegripet forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad (TRL 0–2),

| ii) | leverera Sesar-lösningar som är genomförbara resultat av Sesars utvecklingsfas och som inför nya eller förbättrade standardiserade och driftskompatibla operativa förfaranden eller tekniker, |
| --- | --- |

ii)

leverera Sesar-lösningar som är genomförbara resultat av Sesars utvecklingsfas och som inför nya eller förbättrade standardiserade och driftskompatibla operativa förfaranden eller tekniker,

| iii) | säkerställa deltagandet av civila och militära intressenter inom luftfartssektorn, och särskilt leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, yrkesorganisationer, flygplatser, tillverkningsindustrin och berörda vetenskapliga institutioner och forskarsamhället, |
| --- | --- |

iii)

säkerställa deltagandet av civila och militära intressenter inom luftfartssektorn, och särskilt leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, yrkesorganisationer, flygplatser, tillverkningsindustrin och berörda vetenskapliga institutioner och forskarsamhället,

| c) | underlätta en snabbare marknadslansering av Sesar-lösningar genom att






  i) | organisera och samordna storskalig demonstrationsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

c)

underlätta en snabbare marknadslansering av Sesar-lösningar genom att

i)

organisera och samordna storskalig demonstrationsverksamhet,

| ii) | ha en nära samordning med Easa för att göra det möjligt för Easa att i god tid utarbeta regleringsåtgärder som omfattas av förordning (EU) 2018/1139 och relevanta genomförandebestämmelser, |
| --- | --- |

ii)

ha en nära samordning med Easa för att göra det möjligt för Easa att i god tid utarbeta regleringsåtgärder som omfattas av förordning (EU) 2018/1139 och relevanta genomförandebestämmelser,

| iii) | stödja relaterad standardiseringsverksamhet, i nära samarbete med standardiseringsorgan och Easa samt med den enhet som inrättats för att samordna uppgifterna under Sesars installationsfas i linje med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 (43). |
| --- | --- |

iii)

stödja relaterad standardiseringsverksamhet, i nära samarbete med standardiseringsorgan och Easa samt med den enhet som inrättats för att samordna uppgifterna under Sesars installationsfas i linje med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 (43).

43

Artikel 144

Medlemmar

1.   Medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning,

| c) | de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning,

| d) | de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

d)

de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7.

2.   Utöver vad som anges i artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget Sesar 3 välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar.

3.   Vid urvalet av associerade medlemmar ska styrelsen sträva efter att säkerställa en lämplig representation för hela ATM-värdekedjan och, vid behov, för urvalet av relevanta aktörer utanför sektorn. Alla offentliga eller privata enheter eller organ, inbegripet sådana från tredjeländer som har ingått minst ett avtal med unionen på luftfartsområdet, får väljas ut som associerade medlemmar av det gemensamma företaget Sesar 3.

Artikel 145

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget Sesar 3, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 600 000 000 EUR, inklusive upp till 30 000 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 146

Bidrag från andra medlemmar än unionen

1.   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3.

2.   Eurocontrol ska lämna ett totalt bidrag på upp till 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Utöver vad som anges i artikel 11.4 ska bidraget också bestå av naturabidrag till kompletterande verksamhet.

Artikel 147

Den kompletterande verksamhetens omfattning

Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet inbegripa

| a) | verksamhet som omfattar alla icke unionsfinansierade delar av Sesar-projekt som bidrar till att det gemensamma företagets överenskomna arbetsprogram genomförs, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som omfattar alla icke unionsfinansierade delar av Sesar-projekt som bidrar till att det gemensamma företagets överenskomna arbetsprogram genomförs,

| b) | industrialiseringsverksamhet, inbegripet standardisering, certifiering och produktion, med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, |
| --- | --- |

b)

industrialiseringsverksamhet, inbegripet standardisering, certifiering och produktion, med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar,

| c) | kommunikationsverksamhet och utåtriktad verksamhet med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, |
| --- | --- |

c)

kommunikationsverksamhet och utåtriktad verksamhet med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar,

| d) | verksamhet som säkerställer en världsomfattande ATM-harmonisering baserad på Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, |
| --- | --- |

d)

verksamhet som säkerställer en världsomfattande ATM-harmonisering baserad på Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar,

| e) | spridning eller utnyttjande av resultat från projekt inom ramen för det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, som inte har fått någon unionsfinansiering. |
| --- | --- |

e)

spridning eller utnyttjande av resultat från projekt inom ramen för det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, som inte har fått någon unionsfinansiering.

Artikel 148

Organ i det gemensamma företaget Sesar 3

Organen i det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | det vetenskapliga rådgivande organet. |
| --- | --- |

d)

det vetenskapliga rådgivande organet.

Artikel 149

Styrelsens sammansättning

Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | En företrädare för varje annan medlem än unionen. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för varje annan medlem än unionen.

Artikel 150

Styrelsens arbetsformer

1.   Genom undantag från artikel 16.4 ska kommissionen, på unionens vägnar, vara ordförande i styrelsen.

2.   Styrelsen ska ha följande ständiga observatörer:

| a) | En företrädare för Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

a)

En företrädare för Europeiska försvarsbyrån.

| b) | En företrädare för civila användare av luftrummet, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för civila användare av luftrummet, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

| c) | En företrädare för leverantörer av flygtrafiktjänster, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

c)

En företrädare för leverantörer av flygtrafiktjänster, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

| d) | En företrädare för tillverkare av utrustning, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

d)

En företrädare för tillverkare av utrustning, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

| e) | En företrädare för flygplatserna, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

e)

En företrädare för flygplatserna, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

| f) | En företrädare för de organ som företräder personalen inom ATM-sektorn, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

f)

En företrädare för de organ som företräder personalen inom ATM-sektorn, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå.

| g) | En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå: |
| --- | --- |

g)

En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå:

| h) | en företrädare för Easa, |
| --- | --- |

h)

en företrädare för Easa,

| i) | en företrädare för den europeiska standardiseringsorganisationen på luftfartsområdet. |
| --- | --- |

i)

en företrädare för den europeiska standardiseringsorganisationen på luftfartsområdet.

| j) | En företrädare för industrin för obemannade luftfartyg, utsedd av dess branschorganisation på europeisk nivå. |
| --- | --- |

j)

En företrädare för industrin för obemannade luftfartyg, utsedd av dess branschorganisation på europeisk nivå.

3.   Antalet röster för medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska stå i proportion till deras bidrag till det gemensamma företagets budget. Unionen och Eurocontrol ska dock vardera inneha minst 25 % av det totala antalet röster, och företrädaren för de civila användare av luftrummet som avses i punkt 2 b ska inneha minst 10 % av det totala antalet röster.

4.   Styrelsens beslut ska antas med enkel majoritet av de avgivna rösterna. Vid lika antal röster ska unionens företrädare ha utslagsröst.

5.   Beslut om översyn av den europeiska ATM-generalplanen förutsätter att unionen och Eurocontrol avlägger positiva röster. Sådana beslut ska ta hänsyn till de synpunkter som uttryckts av alla ständiga observatörer som avses i punkt 2 och gruppen med staternas företrädare.

Artikel 151

Styrelsens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget Sesar 3 övervaka genomförandet av de forsknings- och utvecklingskomponenter som anges i den europeiska ATM-generalplanen.

Artikel 152

Den verkställande direktörens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter:

| a) | Leda genomförandet av Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser inom ramen för de riktlinjer som fastställts av styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Leda genomförandet av Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser inom ramen för de riktlinjer som fastställts av styrelsen.

| b) | Förelägga styrelsen alla förslag till ändringar av utformningen av Sesar-projektets utvecklingsfas. |
| --- | --- |

b)

Förelägga styrelsen alla förslag till ändringar av utformningen av Sesar-projektets utvecklingsfas.

Artikel 153

Gruppen med staternas företrädare

Utöver vad som anges i artikel 20 ska medlemsstaterna säkerställa att deras respektive företrädare lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras medlemsstats åsikter i:

| a) | kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättades genom artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004, |
| --- | --- |

a)

kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättades genom artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004,

| b) | programkommittén enligt artikel 14 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa. |
| --- | --- |

b)

programkommittén enligt artikel 14 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa.

Artikel 154

Den vetenskapliga kommittén

1.   Det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget Sesar 3 som avses i artikel 21.1 a ska vara den vetenskapliga kommittén.

2.   Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter.

3.   Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år.

4.   Den vetenskapliga kommittén får på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget Sesar 3, eller på eget initiativ, ge råd, särskilt när det gäller verksamhet med låg teknisk mognadsgrad (TRL 0–2).

5.   Den vetenskapliga kommittén ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa.

Artikel 155

Genomförandeakter för att fastställa unionens ståndpunkt beträffande ändringen av den europeiska ATM-generalplanen

1.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa unionens ståndpunkt beträffande ändringen av den europeiska ATM-generalplanen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (44).

2.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättats genom förordning (EG) nr 549/2004. Kommittén för det gemensamma luftrummet ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Artikel 156

Certifiering av ny teknik

1.   Easa får bjudas in av sökande, deltagare eller den verkställande direktören för att ge råd om enskilda projekt och demonstrationsverksamheter i frågor som rör överensstämmelse med standarder för flygsäkerhet, driftskompatibilitet och miljö, för att säkerställa att dessa leder till att de standarder, den testningskapacitet och de lagstadgade krav som krävs för produktutveckling och införande av ny teknik utvecklas i god tid.

2.   Den certifieringsverksamhet och de tjänster som tillhandahålls ska omfattas av bestämmelserna om avgifter i förordning (EU) 2018/1139.

Artikel 157

Avtal med Eurocontrol

Som grundande medlem av det gemensamma företaget Sesar 3 ska Eurocontrols roll och bidrag fastställas i ett administrativt avtal mellan de båda parterna, det gemensamma företaget Sesar 3 och Eurocontrol. Avtalet ska beskriva Eurocontrols uppgifter, ansvarsområden och bidrag till verksamheten inom det gemensamma företaget Sesar 3 när det gäller följande:

| a) | Organisering av Eurocontrols forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamhet i enlighet med arbetsprogrammet för det gemensamma företaget Sesar 3. |
| --- | --- |

a)

Organisering av Eurocontrols forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamhet i enlighet med arbetsprogrammet för det gemensamma företaget Sesar 3.

| b) | Tillhandahållande av specialiststöd och råd till det gemensamma företaget Sesar 3 på dess begäran. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av specialiststöd och råd till det gemensamma företaget Sesar 3 på dess begäran.

| c) | Tillhandahållande av stöd och råd om den gemensamma utvecklingen för de framtida europeiska ATM-systemen, särskilt när det gäller den framtida uppbyggnaden av luftrummet. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av stöd och råd om den gemensamma utvecklingen för de framtida europeiska ATM-systemen, särskilt när det gäller den framtida uppbyggnaden av luftrummet.

| d) | Stöd till övervakningen av genomförandet av Sesar-lösningar i linje med den europeiska ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

d)

Stöd till övervakningen av genomförandet av Sesar-lösningar i linje med den europeiska ATM-generalplanen.

| e) | Samarbete med Eurocontrols medlemsstater för att säkerställa ett brett stöd för unionens policymål och resultaten av forsknings-, validerings- och demonstrationsverksamhet bland alleuropeiska nätverkspartner. |
| --- | --- |

e)

Samarbete med Eurocontrols medlemsstater för att säkerställa ett brett stöd för unionens policymål och resultaten av forsknings-, validerings- och demonstrationsverksamhet bland alleuropeiska nätverkspartner.

| f) | Stöd till programförvaltning. |
| --- | --- |

f)

Stöd till programförvaltning.

| g) | Bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget Sesar 3 och tillhandahållande av it-, kommunikations- och logistikstöd till det gemensamma företaget Sesar 3. |
| --- | --- |

g)

Bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget Sesar 3 och tillhandahållande av it-, kommunikations- och logistikstöd till det gemensamma företaget Sesar 3.

Artikel 158

Back office-arrangemang

Artikel 13 ska inte tillämpas på det gemensamma företaget Sesar 3. Back office-arrangemanget ska tillhandahållas av Eurocontrol.

AVDELNING IX

DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR SMARTA NÄT OCH TJÄNSTER

Artikel 159

Övriga mål för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster

1.   Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ha följande allmänna mål:

| a) | Främja Europas tekniska ledarskap inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning. |
| --- | --- |

a)

Främja Europas tekniska ledarskap inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning.

| b) | Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet samt komponenter och enheter. |
| --- | --- |

b)

Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet samt komponenter och enheter.

| c) | Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030. |
| --- | --- |

c)

Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030.

| d) | Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och införandet av digitala lösningar på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för FSE2 Digital-programmet samt synergier inom FSE2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

d)

Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och införandet av digitala lösningar på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för FSE2 Digital-programmet samt synergier inom FSE2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

| e) | Förbereda den europeiska försörjningsindustrin för smarta nät och tjänster för de långsiktiga möjligheter som uppstår genom utvecklingen av vertikala marknader för 5G- och senare 6G-infrastrukturer och dithörande tjänster i Europa. |
| --- | --- |

e)

Förbereda den europeiska försörjningsindustrin för smarta nät och tjänster för de långsiktiga möjligheter som uppstår genom utvecklingen av vertikala marknader för 5G- och senare 6G-infrastrukturer och dithörande tjänster i Europa.

| f) | Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet, energieffektivitet och elektromagnetiska fält. |
| --- | --- |

f)

Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet, energieffektivitet och elektromagnetiska fält.

| g) | Stödja anpassningen av framtidens smarta nät och tjänster till unionens policymål, inbegripet den europeiska gröna given, nät- och informationssäkerhet, etik och integritet samt ett människocentrerat och hållbart internet. |
| --- | --- |

g)

Stödja anpassningen av framtidens smarta nät och tjänster till unionens policymål, inbegripet den europeiska gröna given, nät- och informationssäkerhet, etik och integritet samt ett människocentrerat och hållbart internet.

2.   Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska också ha följande specifika mål:

| a) | Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G, inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent samt nyckelkrav, t.ex. krav på de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik. |
| --- | --- |

a)

Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G, inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent samt nyckelkrav, t.ex. krav på de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik.

| b) | Påskynda utvecklingen av energieffektiv nätverksteknik i syfte att avsevärt minska energi- och resursförbrukningen i hela den digitala infrastrukturen fram till 2030 och minska energiförbrukningen för viktiga vertikala industrier som stöds av teknik för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Påskynda utvecklingen av energieffektiv nätverksteknik i syfte att avsevärt minska energi- och resursförbrukningen i hela den digitala infrastrukturen fram till 2030 och minska energiförbrukningen för viktiga vertikala industrier som stöds av teknik för smarta nät och tjänster.

| c) | Påskynda utveckling och bred utbyggnad av 5G fram till 2025 och därefter 6G-infrastruktur i Europa, särskilt genom att främja samordning och strategiskt stöd för utbyggnaden av 5G för uppkopplad och automatiserad mobilitet längs gränsöverskridande korridorer, med hjälp av FSE2 Digital-programmet och genom att främja utbyggnaden inom ramen för FSE2, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU. |
| --- | --- |

c)

Påskynda utveckling och bred utbyggnad av 5G fram till 2025 och därefter 6G-infrastruktur i Europa, särskilt genom att främja samordning och strategiskt stöd för utbyggnaden av 5G för uppkopplad och automatiserad mobilitet längs gränsöverskridande korridorer, med hjälp av FSE2 Digital-programmet och genom att främja utbyggnaden inom ramen för FSE2, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU.

| d) | Främja en hållbar och diversifierad försörjnings- och värdekedja i linje med verktygslådan för 5G-cybersäkerhet. |
| --- | --- |

d)

Främja en hållbar och diversifierad försörjnings- och värdekedja i linje med verktygslådan för 5G-cybersäkerhet.

| e) | Stärka unionsindustrins ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer. |
| --- | --- |

e)

Stärka unionsindustrins ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer.

| f) | Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav, inbegripet dem i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess. |
| --- | --- |

f)

Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav, inbegripet dem i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess.

Artikel 160

Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster

Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster utföra följande uppgifter:

| a) | Bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, såsom FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

a)

Bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, såsom FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster.

| b) | Samordna unionens försöks-, pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för FSE2 Digital-programmet, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan. |
| --- | --- |

b)

Samordna unionens försöks-, pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för FSE2 Digital-programmet, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan.

| c) | Främja synergier mellan relevanta unionsfinansierade försök, pilotprojekt och genomförandeverksamheter på området smarta nät och tjänster, t.ex. de som finansieras inom ramen för FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, och säkerställa effektiv spridning och användning av den kunskap och det kunnande som samlats in inom ramen för dessa verksamheter. |
| --- | --- |

c)

Främja synergier mellan relevanta unionsfinansierade försök, pilotprojekt och genomförandeverksamheter på området smarta nät och tjänster, t.ex. de som finansieras inom ramen för FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, och säkerställa effektiv spridning och användning av den kunskap och det kunnande som samlats in inom ramen för dessa verksamheter.

| d) | Utveckla och samordna de strategiska införandeagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara ge strategisk icke-bindande vägledning som täcker FSE2 Digital-programmets livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller. |
| --- | --- |

d)

Utveckla och samordna de strategiska införandeagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara ge strategisk icke-bindande vägledning som täcker FSE2 Digital-programmets livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller.

Artikel 161

Medlemmar

Medlemmarna i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska vara

| a) | unionen, företrädd av kommissionen, |
| --- | --- |

a)

unionen, företrädd av kommissionen,

| b) | 6G-IA som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

6G-IA som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning.

Artikel 162

Unionens ekonomiska bidrag

Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 900 000 000 EUR, inklusive upp till 18 519 000 EUR för administrativa kostnader.

Artikel 163

Bidrag från andra medlemmar än unionen

1.   De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 900 000 000 EUR under den period som anges i artikel 3.

2.   Andra medlemmar i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett årligt ekonomiskt bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster på minst 20 % av de totala administrativa kostnaderna. De ska sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sitt bidrag till 50 % av de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster under dess livstid, med vederbörlig hänsyn till ingående och anknutna enheter som är små eller medelstora företag.

Artikel 164

Den kompletterande verksamhetens omfattning

Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta

| a) | avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet, |
| --- | --- |

a)

avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet,

| b) | bidrag till standardisering, |
| --- | --- |

b)

bidrag till standardisering,

| c) | bidrag till samråd inom ramen för unionens lagstiftningsprocesser, |
| --- | --- |

c)

bidrag till samråd inom ramen för unionens lagstiftningsprocesser,

| d) | verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen, |
| --- | --- |

d)

verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen,

| e) | bidrag till verksamheter som bedrivs av andra medlemmar än unionen och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen, |
| --- | --- |

e)

bidrag till verksamheter som bedrivs av andra medlemmar än unionen och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen,

| f) | verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av ett samarbete med vertikala industrier, |
| --- | --- |

f)

verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av ett samarbete med vertikala industrier,

| g) | spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder, |
| --- | --- |

g)

spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder,

| h) | försök, demonstrationsverksamhet, pilotprojekt, marknadsintroduktion och tidig spridning av teknik, |
| --- | --- |

h)

försök, demonstrationsverksamhet, pilotprojekt, marknadsintroduktion och tidig spridning av teknik,

| i) | internationellt samarbete som inte finansieras genom bidrag från unionen, |
| --- | --- |

i)

internationellt samarbete som inte finansieras genom bidrag från unionen,

| j) | verksamhet som rör förberedelse av och deltagande i forsknings- och innovationsprojekt som finansieras av andra privata eller offentliga organ än unionen. |
| --- | --- |

j)

verksamhet som rör förberedelse av och deltagande i forsknings- och innovationsprojekt som finansieras av andra privata eller offentliga organ än unionen.

Artikel 165

Organ i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster

Organen i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska vara

| a) | styrelsen, |
| --- | --- |

a)

styrelsen,

| b) | den verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

den verkställande direktören,

| c) | gruppen med staternas företrädare, |
| --- | --- |

c)

gruppen med staternas företrädare,

| d) | intressentgruppen. |
| --- | --- |

d)

intressentgruppen.

Artikel 166

Styrelsens sammansättning

1.   Styrelsen ska bestå av följande:

| a) | Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. |
| --- | --- |

a)

Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar.

| b) | Fem företrädare för 6G-IA. |
| --- | --- |

b)

Fem företrädare för 6G-IA.

2.   Utan hinder av artikel 42 ska företrädarna för de privata medlemmarna omedelbart informera styrelsen om sin medverkan i yrkesmässig verksamhet med enheter som inte är etablerade i unionen eller med enheter som inte kontrolleras av juridiska personer eller enheter som är etablerade i unionen. I sådana fall får unionens företrädare besluta att begära att den berörda medlemmen utser en annan företrädare.

Artikel 167

Styrelsens arbetsformer

6G-IA ska inneha 50 % av rösterna.

Artikel 168

Styrelsens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster utföra följande uppgifter:

| a) | Anta strategiska införandeagendor som icke-bindande bidrag inom ramen för FSE2 Digital-programmet när det gäller 5G-korridorer och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för FSE2 Digital-programmet. |
| --- | --- |

a)

Anta strategiska införandeagendor som icke-bindande bidrag inom ramen för FSE2 Digital-programmet när det gäller 5G-korridorer och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för FSE2 Digital-programmet.

| b) | Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

| c) | Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna och transport- och energisektorerna i FSE2 Digital-programmet genom identifiering av insatsområden och bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

c)

Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna och transport- och energisektorerna i FSE2 Digital-programmet genom identifiering av insatsområden och bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram.

Artikel 169

Gruppen med staternas företrädare

Utöver vad som anges i artikel 20 ska företrädarna säkerställa att de lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras stats åsikter rörande något av följande:

| a) | Forsknings- och innovationsfrågor som rör Horisont Europa. |
| --- | --- |

a)

Forsknings- och innovationsfrågor som rör Horisont Europa.

| b) | Den strategiska införandeagendan och den genomförandeverksamhet som rör andra unionsprogram, särskilt FSE2 Digital-programmet, men även verksamhet inom programmet för ett digitalt Europa och InvestEU som omfattas av verksamhetsområdet för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Den strategiska införandeagendan och den genomförandeverksamhet som rör andra unionsprogram, särskilt FSE2 Digital-programmet, men även verksamhet inom programmet för ett digitalt Europa och InvestEU som omfattas av verksamhetsområdet för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster.

Artikel 170

Säkerhet

1.   När det bedöms som relevant får styrelsen besluta att en åtgärd som finansieras av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska säkerställa att nätdelar som används för storskaliga experiment eller pilotprojekt genomgår säkerhetsgranskningar. Granskningarna ska återspegla unionens lagstiftning och politik för cybersäkerhet samt medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledningar.

2.   När det gäller den uppgift som avses i artikel 160 a ska styrelsen råda andra finansieringsorgan att vid behov tillämpa punkt 1 den här artikeln och artikel 17.2 l i tillämpliga delar på sina åtgärder, när detta är tillåtet enligt den grundläggande akten för respektive unionsfinansieringsprogram.

TREDJE DELEN

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 171

Övervakning och utvärdering

1.   De gemensamma företagens verksamheter ska vara föremål för löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens och den mest ändamålsenliga och effektiva användningen av resurser. Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa, enligt artiklarna 50 och 52 i Horisont Europa-förordningen.

2.   De gemensamma företagen ska organisera den löpande övervakningen av och rapporteringen om förvaltningen och genomförandet av sina verksamheter och den periodiska översynen av output, resultat och effekter av de finansierade indirekta åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 50 i och bilaga III till Horisont Europa-förordningen. Övervakningen och rapporteringen ska omfatta följande:

| a) | Tidsbundna indikatorer för årlig rapportering om hur deras verksamhet fortskrider när det gäller att uppnå de allmänna, specifika och operativa målen, inbegripet de gemensamma företagens övriga mål enligt andra delen, samt med hjälp av de effektkedjor som anges i bilaga V till Horisont Europa-förordningen. |
| --- | --- |

a)

Tidsbundna indikatorer för årlig rapportering om hur deras verksamhet fortskrider när det gäller att uppnå de allmänna, specifika och operativa målen, inbegripet de gemensamma företagens övriga mål enligt andra delen, samt med hjälp av de effektkedjor som anges i bilaga V till Horisont Europa-förordningen.

| b) | Information om synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och andra europeiska partnerskap. |
| --- | --- |

b)

Information om synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och andra europeiska partnerskap.

| c) | Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, handläggningstider för beviljande, graden av internationellt samarbete, medborgarengagemang och det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

c)

Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, handläggningstider för beviljande, graden av internationellt samarbete, medborgarengagemang och det civila samhällets deltagande.

| d) | Utgiftsnivåerna uppdelade på projektnivå för att möjliggöra en särskild analys, även per interventionsområde. |
| --- | --- |

d)

Utgiftsnivåerna uppdelade på projektnivå för att möjliggöra en särskild analys, även per interventionsområde.

| e) | Överteckningsnivån, särskilt antalet förslag och, för varje ansökningsomgång, genomsnittspoängen och andelen förslag över respektive under kvalitetströsklarna. |
| --- | --- |

e)

Överteckningsnivån, särskilt antalet förslag och, för varje ansökningsomgång, genomsnittspoängen och andelen förslag över respektive under kvalitetströsklarna.

| f) | Information om kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, inbegripet när det gäller anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, synlighet och positionering på internationellt plan, effekter på forsknings- och innovationsrelaterade risker för den privata sektorns investeringar. |
| --- | --- |

f)

Information om kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, inbegripet när det gäller anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, synlighet och positionering på internationellt plan, effekter på forsknings- och innovationsrelaterade risker för den privata sektorns investeringar.

| g) | information om åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan. |
| --- | --- |

g)

information om åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan.

3.   Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen.

4.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med artikel 52 i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de gemensamma företag som avses i artikel 174.3–174.9. Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 17.2 a1.

5.   Med utgångspunkt i slutsatserna i den interimsutvärdering som avses i punkt 2 i denna artikel får kommissionen agera i enlighet med artikel 11.6 eller vidta andra lämpliga åtgärder.

6.   Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget.

7.   Gemensamma företag ska göra regelbundna översyner av sin verksamhet, och dessa ska användas som grund för deras interimsutvärderingar och slututvärderingar som en del av de utvärderingar av Horisont Europa som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen.

8.   Regelbundna översyner och utvärderingar ska beaktas vid avveckling eller utfasning av det gemensamma företaget, enligt vad som anges i artikel 45 i denna förordning och i linje med bilaga III till Horisont Europa-förordningen. Kommissionen ska göra en slututvärdering av det gemensamma företaget, i linje med slututvärderingen av Horisont Europa, inom sex månader från det att det gemensamma företaget avvecklats, dock senast fyra år efter att det avvecklingsförfarande som avses i artikel 45 i denna förordning har inletts.

9.   Kommissionen ska offentliggöra och underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen, och denna underrättelse ska innefatta slutsatserna av utvärderingen och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar av Horisont Europa som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen.

Artikel 172

Stöd från värdstaten

Ett gemensamt företag och den medlemsstat där företaget har sitt säte får ingå ett administrativt avtal om privilegier och immunitet och annat stöd från den medlemsstaten till det berörda gemensamma företaget.

Artikel 173

Inledande åtgärder

1.   Kommissionen ska ansvara för bildandet och den inledande driften av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster till dess att de har operativ kapacitet att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med övriga medlemmar och under medverkan av behöriga organ från dessa gemensamma företag.

2.   Beträffande punkt 1 gäller följande:

| a) | Kommissionen får, till dess att den verkställande direktören tillträder sin befattning efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 18.2, utse en tjänsteman från kommissionen till tillförordnad verkställande direktör för att utföra de uppgifter som åligger den verkställande direktören. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen får, till dess att den verkställande direktören tillträder sin befattning efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 18.2, utse en tjänsteman från kommissionen till tillförordnad verkställande direktör för att utföra de uppgifter som åligger den verkställande direktören.

| b) | Genom undantag från artikel 17.2 h ska den tillförordnade verkställande direktören utöva relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter med avseende på alla tjänster som måste tillsättas innan den verkställande direktören tillträder sin tjänst i enlighet med artikel 18.2. |
| --- | --- |

b)

Genom undantag från artikel 17.2 h ska den tillförordnade verkställande direktören utöva relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter med avseende på alla tjänster som måste tillsättas innan den verkställande direktören tillträder sin tjänst i enlighet med artikel 18.2.

| c) | Kommissionen får utse ett begränsat antal tjänstemän på tillfällig basis. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen får utse ett begränsat antal tjänstemän på tillfällig basis.

3.   Den tillförordnade verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de anslag som anges i årsbudgeten för de gemensamma företag som avses i punkt 1, efter att de godkänts av styrelsen, och får ingå överenskommelser, fatta beslut och teckna avtal, inbegripet anställningsavtal, när tjänsteförteckningen för dessa gemensamma företag har antagits.

4.   Den tillförordnade verkställande direktören ska, i samförstånd med den tillträdande verkställande direktören och med förbehåll för styrelsens godkännande, fastställa från och med vilken dag det berörda gemensamma företaget anses ha förmåga att genomföra sin egen budget. Från och med det datumet ska kommissionen avstå från att göra åtaganden och utbetalningar för det gemensamma företagets verksamhet.

Artikel 174

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014 ska upphöra att gälla.

2.   Åtgärder som inleds eller drivs vidare i enlighet med de förordningar som anges i punkt 1, liksom de finansiella skyldigheterna i samband med sådana åtgärder, ska fortsätta att regleras av dessa förordningar till dess att de har slutförts.

3.   Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som bildades genom förordning (EU) nr 560/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

4.   Det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Clean Sky 2, som bildades genom förordning (EU) nr 558/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

5.   Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas 2, som bildades genom förordning (EU) nr 559/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

6.   Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Shift2Rail, som bildades genom förordning (EU) nr 642/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

7.   Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2, som bildades genom förordning (EU) nr 557/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

8.   Det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Ecsel, som bildades genom förordning (EU) nr 561/2014 och som det ska ersätta och efterträda.

9.   Det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Sesar, som bildades genom förordning (EG) nr 219/2007 och som det ska ersätta och efterträda.

10.   Denna förordning påverkar inte rättigheterna och skyldigheterna för personal som anställts i enlighet med de förordningar som avses i punkt 1.

11.   Verkställande direktörer som utsetts enligt de förordningar som anges i punkt 1 i denna artikel ska för återstoden av sina mandatperioder utses till verkställande direktörer i enlighet med denna förordning, med verkan från och med den dag då denna förordning träder i kraft. Övriga villkor i avtalet ska vara oförändrade.

12.   Vid sitt första sammanträde ska styrelsen för varje gemensamt företag anta en rad beslut som antagits av styrelsen för de föregående gemensamma företag som avses i punkterna 3–9 och som ska fortsätta att gälla för det berörda gemensamma företag som bildats genom denna förordning.

13.   De interimsutvärderingar som avses i artikel 171.2 ska innefatta en slututvärdering av de föregående gemensamma företag som anges i punkterna 3–9 i den här artikeln.

14.   Eventuella outnyttjade anslag enligt de förordningar som anges i punkt 1 ska överföras till motsvarande gemensamma företag som bildats genom denna förordning. Eventuella outnyttjade driftsanslag som överförs på detta sätt ska först användas för att ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder som inletts inom ramen för Horisont 2020. Återstående driftsanslag får användas för indirekta åtgärder som inleds enligt denna förordning. Om sådana driftsanslag används för indirekta åtgärder som inleds enligt denna förordning ska de räknas av mot det ekonomiska bidrag som unionen ska tillhandahålla respektive gemensamt företag enligt denna förordning.

Artikel 175

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 21 oktober 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  
  EUT C 341, 24.8.2021, s. 29.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

5

(6)  Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU (EUT L 167I, 12.5.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (EUT L 247, 13.7.2021, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

14

europeisk klimatlag

(15)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) (EUT L 64, 2.3.2007, s. 1).

19

(20)  Rådets beslut 2009/320/EG av den 30 mars 2009 om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för Sesar-projektet (EUT L 95, 9.4.2009, s. 41).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (EUT L 249, 14.7.2021, s. 38).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

23

(24)  Rådets förordning (EU) nr 557/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (EUT L 169, 7.6.2014, s. 54).

24

(25)  Rådets förordning (EU) nr 558/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget Clean Sky 2 (EUT L 169, 7.6.2014, s. 77).

25

(26)  Rådets förordning (EU) nr 559/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas 2 (EUT L 169, 7.6.2014, s. 108).

26

(27)  Rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (EUT L 169, 7.6.2014, s. 130).

27

(28)  Rådets förordning (EU) nr 561/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget Ecsel (EUT L 169, 7.6.2014, s. 152).

28

(29)  Rådets förordning (EU) nr 642/2014 av den 16 juni 2014 om bildande av det gemensamma företaget Shift2Rail (EUT L 177, 17.6.2014, s. 9).

29

(30)  
  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

30

(31)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen (EUT L 72, 17.3.2015, s. 41).

31

(32)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

32

(33)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

34

(35)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

35

(36)  
  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

36

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

38

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).

39

(40)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

42

(43)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (EUT L 123, 4.5.2013, s. 1).

43

(44)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

44

---

BILAGA I

Grundande medlemmar av det gemensamma företaget för ren luftfart

| 1. | Aciturri Aeronáutica S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BU12351), med säte i P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Spanien |
| --- | --- |

1.

Aciturri Aeronáutica S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BU12351), med säte i P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Spanien

| 2. | Aernnova Aerospace SAU, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: VI6749), med säte i Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Spanien |
| --- | --- |

2.

Aernnova Aerospace SAU, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: VI6749), med säte i Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Spanien

| 3. | Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814), med säte på 2, Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Frankrike |
| --- | --- |

3.

Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814), med säte på 2, Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Frankrike

| 4. | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 128446), med säte på Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italien |
| --- | --- |

4.

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 128446), med säte på Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italien

| 5. | Dassault Aviation SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 712042456), med säte på 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Frankrike |
| --- | --- |

5.

Dassault Aviation SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 712042456), med säte på 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Frankrike

| 6. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR2780), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland |
| --- | --- |

6.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR2780), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland

| 7. | Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR4461), med säte på 27C, Hansastrasse, 80686 München, Tyskland |
| --- | --- |

7.

Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR4461), med säte på 27C, Hansastrasse, 80686 München, Tyskland

| 8. | Fokker Technologies Holding BV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 50010964), med säte på Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nederländerna |
| --- | --- |

8.

Fokker Technologies Holding BV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 50010964), med säte på Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nederländerna

| 9. | GE Avio S.r.l., registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 1170622CF10898340012), med säte i Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italien |
| --- | --- |

9.

GE Avio S.r.l., registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 1170622CF10898340012), med säte i Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italien

| 10. | GKN Aerospace, Sweden AB, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 5560290347), med säte på Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Sverige |
| --- | --- |

10.

GKN Aerospace, Sweden AB, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 5560290347), med säte på Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Sverige

| 11. | Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 27617793), med säte på V parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prag, Tjeckien |
| --- | --- |

11.

Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 27617793), med säte på V parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prag, Tjeckien

| 12. | Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BI5062), med säte i Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Spanien |
| --- | --- |

12.

Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BI5062), med säte i Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Spanien

| 13. | Leonardo SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 7031), med säte på Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rom, Italien |
| --- | --- |

13.

Leonardo SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 7031), med säte på Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rom, Italien

| 14. | Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552016834), med säte på 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Frankrike |
| --- | --- |

14.

Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552016834), med säte på 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Frankrike

| 15. | Lufthansa Technik AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 56865), med säte på Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

15.

Lufthansa Technik AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 56865), med säte på Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Tyskland

| 16. | Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 387193275), med säte på Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warszawa, Polen |
| --- | --- |

16.

Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 387193275), med säte på Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warszawa, Polen

| 17. | MTU Aero Engines AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 157206) med säte på Dachauer Str. 665, 80995 München, Tyskland |
| --- | --- |

17.

MTU Aero Engines AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 157206) med säte på Dachauer Str. 665, 80995 München, Tyskland

| 18. | National Institute for Aerospace Research (INCAS), registrerat enligt rumänsk lag (registreringsnummer: J40649215071991), med säte på B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukarest, Rumänien |
| --- | --- |

18.

National Institute for Aerospace Research (INCAS), registrerat enligt rumänsk lag (registreringsnummer: J40649215071991), med säte på B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukarest, Rumänien

| 19. | Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 775722879), med säte på adressen BP 80100 – 91123 Palaiseau, Frankrike |
| --- | --- |

19.

Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 775722879), med säte på adressen BP 80100 – 91123 Palaiseau, Frankrike

| 20. | Piaggio Aero Industries, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 903062), med säte på Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italien |
| --- | --- |

20.

Piaggio Aero Industries, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 903062), med säte på Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italien

| 21. | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte på Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenien |
| --- | --- |

21.

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte på Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenien

| 22. | Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRA 2731P), med säte på Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Tyskland |
| --- | --- |

22.

Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRA 2731P), med säte på Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Tyskland

| 23. | Safran, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909), med säte på 2, Bvd du General Martial-Valin, 75015 Paris, Frankrike |
| --- | --- |

23.

Safran, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909), med säte på 2, Bvd du General Martial-Valin, 75015 Paris, Frankrike

| 24. | Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 41150373), med säte på Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna |
| --- | --- |

24.

Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 41150373), med säte på Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna

| 25. | Thales AVS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 612039495), med säte på 75–77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Frankrike |
| --- | --- |

25.

Thales AVS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 612039495), med säte på 75–77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Frankrike

| 26. | United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte på Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irland |
| --- | --- |

26.

United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte på Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irland

| 27. | University of Patras, registrerat enligt grekisk lag (registreringsnummer: EL998219694 (moms)), med säte på University Campus, 26504 Rio Achaia, Grekland |
| --- | --- |

27.

University of Patras, registrerat enligt grekisk lag (registreringsnummer: EL998219694 (moms)), med säte på University Campus, 26504 Rio Achaia, Grekland

---

BILAGA II

Grundande medlemmar av det gemensamma företaget för Europas järnvägar

| 1. | Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, ett offentligt bolag som är registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: Q2801660H), med säte på Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Spanien |
| --- | --- |

1.

Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, ett offentligt bolag som är registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: Q2801660H), med säte på Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Spanien

| 2. | Alstom Transport SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 389191982), med säte på 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Frankrike |
| --- | --- |

2.

Alstom Transport SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 389191982), med säte på 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Frankrike

| 3. | Konsortiet ANGELRAIL lett av MER MEC SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 05033050963), med säte i Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70 Italien |
| --- | --- |

3.

Konsortiet ANGELRAIL lett av MER MEC SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 05033050963), med säte i Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70 Italien

| 4. | AŽD Praha s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 48029483), med säte på Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Tjeckien |
| --- | --- |

4.

AŽD Praha s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 48029483), med säte på Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Tjeckien

| 5. | Construcciones y Auxiliar de Ferrocarles, SA (CAF), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: volym 983, uppslag 144, blad nr SS-329, post 239a) med säte på calle José Miguel Iturrioz nr 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Spanien |
| --- | --- |

5.

Construcciones y Auxiliar de Ferrocarles, SA (CAF), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: volym 983, uppslag 144, blad nr SS-329, post 239a) med säte på calle José Miguel Iturrioz nr 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Spanien

| 6. | Asociación Centro Tecnológico CEIT, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: 28/1986 registret för sammanslutningar för den autonoma regionen Baskiens regering), med säte på Paseo Manuel Lardizabal, n° 15. Donostia-San Sebastián, Spanien |
| --- | --- |

6.

Asociación Centro Tecnológico CEIT, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: 28/1986 registret för sammanslutningar för den autonoma regionen Baskiens regering), med säte på Paseo Manuel Lardizabal, n° 15. Donostia-San Sebastián, Spanien

| 7. | České dráhy, a.s., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 70994226, infört i handelsregistret som hålls av distriktsdomstolen i Prag, avsnitt B, inlägg 8039) med säte i Prag 1, Nábřeží L. Svobody 1222, postnummer 110 15, Tjeckien |
| --- | --- |

7.

České dráhy, a.s., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 70994226, infört i handelsregistret som hålls av distriktsdomstolen i Prag, avsnitt B, inlägg 8039) med säte i Prag 1, Nábřeží L. Svobody 1222, postnummer 110 15, Tjeckien

| 8. | Deutsche Bahn AG, Tyskland |
| --- | --- |

8.

Deutsche Bahn AG, Tyskland

| 9. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland |
| --- | --- |

9.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland

| 10. | European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), företrätt av Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra SA (CEMOSA), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-29021334), med säte på Benaque 9, 29004 Málaga, Spanien |
| --- | --- |

10.

European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), företrätt av Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra SA (CEMOSA), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-29021334), med säte på Benaque 9, 29004 Málaga, Spanien

| 11. | Faiveley Transport SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 323288563 RCS Nanterre), med säte på 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Frankrike |
| --- | --- |

11.

Faiveley Transport SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 323288563 RCS Nanterre), med säte på 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Frankrike

| 12. | Ferrovie dello Stato Italiane SpA (FSI), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: R.E.A. 962805), med säte på Piazza della Croce Rossa 1 – 00161 Rom, Italien |
| --- | --- |

12.

Ferrovie dello Stato Italiane SpA (FSI), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: R.E.A. 962805), med säte på Piazza della Croce Rossa 1 – 00161 Rom, Italien

| 13. | Hitachi Rail STS SpA, registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer R.E.A. GE421689), med säte i Genua, Italien |
| --- | --- |

13.

Hitachi Rail STS SpA, registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer R.E.A. GE421689), med säte i Genua, Italien

| 14. | INDRA SISTEMAS SA & PATENTES TALGO S.L.U.
  INDRA SISTEMAS SA, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-28599033) med säte på Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Spanien

  PATENTES TALGO S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: B-84528553) med säte på Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Spanien |
| --- | --- |

14.

INDRA SISTEMAS SA & PATENTES TALGO S.L.U.

INDRA SISTEMAS SA, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-28599033) med säte på Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Spanien

PATENTES TALGO S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: B-84528553) med säte på Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Spanien

| 15. | Jernbanedirektorate (norska järnvägsdirektoratet), Oslo, Norge |
| --- | --- |

15.

Jernbanedirektorate (norska järnvägsdirektoratet), Oslo, Norge

| 16. | Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB91181), med säte på Moosacher Str. 8, 80809 München, Tyskland |
| --- | --- |

16.

Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB91181), med säte på Moosacher Str. 8, 80809 München, Tyskland

| 17. | Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 247642f), med säte på Am Hauptbahnhof 2, 1100 Wien, Österrike |
| --- | --- |

17.

Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 247642f), med säte på Am Hauptbahnhof 2, 1100 Wien, Österrike

| 18. | Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 0000019193), med säte på Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Warszawa, Polen |
| --- | --- |

18.

Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 0000019193), med säte på Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Warszawa, Polen

| 19. | ProRail B.V. & NS Groep NV.
  ProRail B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124359), med säte i Utrecht (PIC-nr: 998208668), Nederländerna
  NS Groep NV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124358), med säte i Utrecht (PIC-nr: 892354217), Nederländerna |
| --- | --- |

19.

ProRail B.V. & NS Groep NV.

ProRail B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124359), med säte i Utrecht (PIC-nr: 998208668), Nederländerna

NS Groep NV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124358), med säte i Utrecht (PIC-nr: 892354217), Nederländerna

| 20. | Siemens Mobility GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 237219), med säte på Otto-Hahn-Ring 6, München, Tyskland |
| --- | --- |

20.

Siemens Mobility GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 237219), med säte på Otto-Hahn-Ring 6, München, Tyskland

| 21. | Société nationale SNCF, Société anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552049447), med säte på 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Frankrike |
| --- | --- |

21.

Société nationale SNCF, Société anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552049447), med säte på 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Frankrike

| 22. | Strukton Rail Nederland B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30139439 Handelskammaren Utrecht), Nederländerna |
| --- | --- |

22.

Strukton Rail Nederland B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30139439 Handelskammaren Utrecht), Nederländerna

| 23. | THALES SIX GTS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383470937), med säte på 4 Avenue des Louvresses – 92230 Gennevilliers, Frankrike |
| --- | --- |

23.

THALES SIX GTS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383470937), med säte på 4 Avenue des Louvresses – 92230 Gennevilliers, Frankrike

| 24. | Trafikverket, offentligt organ, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 202100–6297), med adressen 781 89 Borlänge, Sverige |
| --- | --- |

24.

Trafikverket, offentligt organ, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 202100–6297), med adressen 781 89 Borlänge, Sverige

| 25. | voestalpine Railway Systems GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 126714w), med säte på Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Österrike. |
| --- | --- |

25.

voestalpine Railway Systems GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 126714w), med säte på Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Österrike.

---

BILAGA III

Grundande medlemmar av det gemensamma företaget Sesar 3

| 1. | Aeroporti di Roma SpA, företag bildat enligt italiensk lag, under förvaltning och samordning av Atlantia SpA, med säte på Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rom), Italien, skattenummer och registernummer i Roms företags- och handelsregister 13032990155 |
| --- | --- |

1.

Aeroporti di Roma SpA, företag bildat enligt italiensk lag, under förvaltning och samordning av Atlantia SpA, med säte på Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rom), Italien, skattenummer och registernummer i Roms företags- och handelsregister 13032990155

| 2. | AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A): registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer med skatteregistrering (C.I.F.): A-86212420), med säte på Calle Peonias 12, 28042, Madrid, Spanien. Telefonnummer +34 913 211 000 |
| --- | --- |

2.

AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A): registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer med skatteregistrering (C.I.F.): A-86212420), med säte på Calle Peonias 12, 28042, Madrid, Spanien. Telefonnummer +34 913 211 000

| 3. | AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer RCS Bobigny B 552016628), med säte på 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Frankrike |
| --- | --- |

3.

AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer RCS Bobigny B 552016628), med säte på 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Frankrike

| 4. | Société Air France SA, registrerat enligt fransk lag, 420495178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Frankrike, FR 61 420 495 178 |
| --- | --- |

4.

Société Air France SA, registrerat enligt fransk lag, 420495178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Frankrike, FR 61 420 495 178

| 5. | Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), statligt företag, bildat och organiserat enligt tjeckisk lag, med säte på Navigační 787, 252 61 Jeneč, Tjeckien, företagets identifieringsnummer: 497 10 371, momsregistreringsnummer: CZ699004742, registrerat i handelsregistret som administreras av Prags tingsrätt, enligt avsnitt A, inlägg 10771 |
| --- | --- |

5.

Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), statligt företag, bildat och organiserat enligt tjeckisk lag, med säte på Navigační 787, 252 61 Jeneč, Tjeckien, företagets identifieringsnummer: 497 10 371, momsregistreringsnummer: CZ699004742, registrerat i handelsregistret som administreras av Prags tingsrätt, enligt avsnitt A, inlägg 10771

| 6. | Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814 R.C.S. Toulouse), med säte på 2, Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Frankrike |
| --- | --- |

6.

Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814 R.C.S. Toulouse), med säte på 2, Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Frankrike

| 7. | Airtel ATN Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 287698), med säte på 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irland |
| --- | --- |

7.

Airtel ATN Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 287698), med säte på 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irland

| 8. | Alliance for New Mobility Europe (AME), icke vinstdrivande organisation (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0774.408.606, med säte på 227, Rue de la Loi/Wetstraat, 1000 Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

8.

Alliance for New Mobility Europe (AME), icke vinstdrivande organisation (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0774.408.606, med säte på 227, Rue de la Loi/Wetstraat, 1000 Bryssel, Belgien

| 9. | Athens International Airport SA, registrerad enligt grekisk lag (officiell registrering: General Electronic Commercial Registry under G.E.MI. nr 2229601000), med säte i Spata Attica, Grekland, postnummer 19019 |
| --- | --- |

9.

Athens International Airport SA, registrerad enligt grekisk lag (officiell registrering: General Electronic Commercial Registry under G.E.MI. nr 2229601000), med säte i Spata Attica, Grekland, postnummer 19019

| 10. | Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung (ACG), aktiebolag registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer 71000m), med säte på Wagramer Strasse 19, A-1220 Wien, Österrike |
| --- | --- |

10.

Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung (ACG), aktiebolag registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer 71000m), med säte på Wagramer Strasse 19, A-1220 Wien, Österrike

| 11. | Brussels Airport Company NV/SA, aktiebolag bildat och verksamt enligt belgisk lag, registrerat hos Crossroads Bank of Enterprises med nummer 0890.082.292 och med säte på Auguste Reyerslaan 80, 1030 Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

11.

Brussels Airport Company NV/SA, aktiebolag bildat och verksamt enligt belgisk lag, registrerat hos Crossroads Bank of Enterprises med nummer 0890.082.292 och med säte på Auguste Reyerslaan 80, 1030 Bryssel, Belgien

| 12. | Boeing Aerospace Spain, SL, registrerat enligt spansk lag, momsregistreringsnummer: B-83053835, med säte på Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Spanien |
| --- | --- |

12.

Boeing Aerospace Spain, SL, registrerat enligt spansk lag, momsregistreringsnummer: B-83053835, med säte på Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Spanien

| 13. | State enterprise ”Air traffic services authority” (BULATSA), statligt företag, registrerat enligt bulgarisk lag (registreringsnummer 000697179), med säte i Bulgarien, 1 Brussels blvd, 1540 Sofia |
| --- | --- |

13.

State enterprise ”Air traffic services authority” (BULATSA), statligt företag, registrerat enligt bulgarisk lag (registreringsnummer 000697179), med säte i Bulgarien, 1 Brussels blvd, 1540 Sofia

| 14. | Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: CE-128446), med säte på Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italien |
| --- | --- |

14.

Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: CE-128446), med säte på Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italien

| 15. | Croatia Control Ltd, (CCL), registrerat enligt kroatisk lag (registreringsnummer 080328617), med säte på Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Kroatien |
| --- | --- |

15.

Croatia Control Ltd, (CCL), registrerat enligt kroatisk lag (registreringsnummer 080328617), med säte på Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Kroatien

| 16. | Deutsche Lufthansa AG, registrerat enligt tysk lag, distriktsdomstolen i Köln HRB 2168, Venloer Str. 151–153, D-50672 Köln, Tyskland, DE 122 652 565 |
| --- | --- |

16.

Deutsche Lufthansa AG, registrerat enligt tysk lag, distriktsdomstolen i Köln HRB 2168, Venloer Str. 151–153, D-50672 Köln, Tyskland, DE 122 652 565

| 17. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland |
| --- | --- |

17.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland

| 18. | DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registrerat enligt privaträtten (registreringsnummer: HRB 34977), med säte i Langen (Hessen), Tyskland |
| --- | --- |

18.

DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registrerat enligt privaträtten (registreringsnummer: HRB 34977), med säte i Langen (Hessen), Tyskland

| 19. | Franska staten – Ministeriet för ekologisk omställning, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne (DSNA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: SIREN 120 064 019 00074), med säte på 50 Rue Henry Farman 75720 Paris Cedex 15, Frankrike |
| --- | --- |

19.

Franska staten – Ministeriet för ekologisk omställning, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne (DSNA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: SIREN 120 064 019 00074), med säte på 50 Rue Henry Farman 75720 Paris Cedex 15, Frankrike

| 20. | Drone Alliance Europe, icke vinstdrivande organisation (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0693.860.794, med säte på rue Breydel 34–36, 1040 Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

20.

Drone Alliance Europe, icke vinstdrivande organisation (Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0693.860.794, med säte på rue Breydel 34–36, 1040 Bryssel, Belgien

| 21. | Droniq GmbH, registrerat enligt tysk lag, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Tyskland, Amtsgericht Frankfurt am Main, registreringsnummer: HRB 115576 |
| --- | --- |

21.

Droniq GmbH, registrerat enligt tysk lag, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Tyskland, Amtsgericht Frankfurt am Main, registreringsnummer: HRB 115576

| 22. | easyJet Europe Airline GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer FN 452433 v), med säte på Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Wien, Österrike |
| --- | --- |

22.

easyJet Europe Airline GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer FN 452433 v), med säte på Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Wien, Österrike

| 23. | Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registrerat enligt fransk lag med registreringsnummer: 193 112 562 00015, med säte på 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Frankrike |
| --- | --- |

23.

Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registrerat enligt fransk lag med registreringsnummer: 193 112 562 00015, med säte på 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Frankrike

| 24. | ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, ett offentligt företag som är registrerat enligt lag 4/1990 av den 29 juni och lag 18/2014 av den 15 oktober, momsregistreringsnummer: Q2822001J, med säte i Parque Empresarial las Mercedes. Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Spanien |
| --- | --- |

24.

ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, ett offentligt företag som är registrerat enligt lag 4/1990 av den 29 juni och lag 18/2014 av den 15 oktober, momsregistreringsnummer: Q2822001J, med säte i Parque Empresarial las Mercedes. Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Spanien

| 25. | ENAV SpA, ett aktiebolag som är registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer: R.E.A. 965162, med säte på Via Salaria, 716 – 00138, Rom, Italien |
| --- | --- |

25.

ENAV SpA, ett aktiebolag som är registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer: R.E.A. 965162, med säte på Via Salaria, 716 – 00138, Rom, Italien

| 26. | Flughafen München GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 5448, Münchens lokala domstol), med säte på Nordallee 25, 85356 Münchens flygplats, Tyskland |
| --- | --- |

26.

Flughafen München GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 5448, Münchens lokala domstol), med säte på Nordallee 25, 85356 Münchens flygplats, Tyskland

| 27. | Frequentis AG, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 72115 b), med säte på Innovationsstraße 1, 1100 Wien, Österrike |
| --- | --- |

27.

Frequentis AG, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 72115 b), med säte på Innovationsstraße 1, 1100 Wien, Österrike

| 28. | Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag, ID-nr: 276 17 793, med säte på V Parku 2325/16, 148 00 Prag 4, Tjeckien |
| --- | --- |

28.

Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag, ID-nr: 276 17 793, med säte på V Parku 2325/16, 148 00 Prag 4, Tjeckien

| 29. | HungaroControl Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, registrerat enligt ungersk lag (registreringsnummer: 01-10-045570), med säte på Igló utca 33–35, 1185 Budapest, Ungern |
| --- | --- |

29.

HungaroControl Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, registrerat enligt ungersk lag (registreringsnummer: 01-10-045570), med säte på Igló utca 33–35, 1185 Budapest, Ungern

| 30. | INDRA Sistemas, SA, registrerat enligt spansk lag, med skatteregistreringsnummer A-28599033, registrerat i Madrids handelsregister i volym 5465 allmänt, 4554 § 3 i företagsliggaren, uppslag 80, blad nr 43677, 1:a posten, med säte på Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid |
| --- | --- |

30.

INDRA Sistemas, SA, registrerat enligt spansk lag, med skatteregistreringsnummer A-28599033, registrerat i Madrids handelsregister i volym 5465 allmänt, 4554 § 3 i företagsliggaren, uppslag 80, blad nr 43677, 1:a posten, med säte på Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid

| 31. | Irish Aviation Authority (IAA), registrerad enligt irländsk lag (registreringsnummer 211082), med säte i The Times Building, 11–12 D’Olier Street, Dublin 2, Irland |
| --- | --- |

31.

Irish Aviation Authority (IAA), registrerad enligt irländsk lag (registreringsnummer 211082), med säte i The Times Building, 11–12 D’Olier Street, Dublin 2, Irland

| 32. | Københavns Lufthavne A/S, registrerad enligt dansk lag (officiellt registreringsnummer CVR 14707204), med säte på Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup |
| --- | --- |

32.

Københavns Lufthavne A/S, registrerad enligt dansk lag (officiellt registreringsnummer CVR 14707204), med säte på Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup

| 33. | L’OFFICE NATIONAL D’ETUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), ett franskt organ (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrerat enligt fransk lag vid handels- och bolagsregistret i Évry (nr 775722879), med säte på adressen: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Frankrike |
| --- | --- |

33.

L’OFFICE NATIONAL D’ETUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), ett franskt organ (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrerat enligt fransk lag vid handels- och bolagsregistret i Évry (nr 775722879), med säte på adressen: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Frankrike

| 34. | Leonardo Società per azioni Kortnamn Leonardo SpA – registrerat enligt italiensk lag (organisationsnummer och registreringsnummer: 00401990585), med säte på Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rom, Italien |
| --- | --- |

34.

Leonardo Società per azioni Kortnamn Leonardo SpA – registrerat enligt italiensk lag (organisationsnummer och registreringsnummer: 00401990585), med säte på Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rom, Italien

| 35. | Letiště Praha, a. s. (”Prags flygplats”), aktiebolag registrerat enligt tjeckisk lag, registreringsnummer: 28244532, med säte på K Letišti 6/1019, Prag 6, Tjeckien |
| --- | --- |

35.

Letiště Praha, a. s. (”Prags flygplats”), aktiebolag registrerat enligt tjeckisk lag, registreringsnummer: 28244532, med säte på K Letišti 6/1019, Prag 6, Tjeckien

| 36. | Luftfartsverket (LFV), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 202195–0795) med säte på Hospitalsgatan 30, SE-601 79 Norrköping – Sverige |
| --- | --- |

36.

Luftfartsverket (LFV), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 202195–0795) med säte på Hospitalsgatan 30, SE-601 79 Norrköping – Sverige

| 37. | Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), ett offentligt organ som inrättats enligt den nederländska luftfartslagen och som registrerats enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 34367959), med säte på Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nederländerna |
| --- | --- |

37.

Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), ett offentligt organ som inrättats enligt den nederländska luftfartslagen och som registrerats enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 34367959), med säte på Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nederländerna

| 38. | NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registrerad enligt portugisisk lag (registreringsnummer 504448064) med säte på Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lissabon, Portugal |
| --- | --- |

38.

NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registrerad enligt portugisisk lag (registreringsnummer 504448064) med säte på Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lissabon, Portugal

| 39. | NAVIAIR, registrerat enligt dansk lag, inklusive lagen om Naviair av den 26 maj 2010 (registreringsnummer 26059763) med säte på Naviair Allé 1 2770 Kastrup, Danmark |
| --- | --- |

39.

NAVIAIR, registrerat enligt dansk lag, inklusive lagen om Naviair av den 26 maj 2010 (registreringsnummer 26059763) med säte på Naviair Allé 1 2770 Kastrup, Danmark

| 40. | Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), en stiftelse enligt nederländsk lag med följande registreringsnummer hos handelskammaren: 41150373, med säte i Amsterdam, Nederländerna, på adressen Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna |
| --- | --- |

40.

Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), en stiftelse enligt nederländsk lag med följande registreringsnummer hos handelskammaren: 41150373, med säte i Amsterdam, Nederländerna, på adressen Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna

| 41. | Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte i Ajdovščina, Slovenien |
| --- | --- |

41.

Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte i Ajdovščina, Slovenien

| 42. | Polish Air Navigation Services Agency PANSA, statlig juridisk person, organiserad och verksam enligt lagen av den 8 december 2006 om den polska byrån för flygtrafiktjänster, nationellt företagsregistreringsnummer: 140886771, skatteregistreringsnummer: 5222838321, belägen på gatan Wieżowa 8, 02-147 Warszawa, Polen |
| --- | --- |

42.

Polish Air Navigation Services Agency PANSA, statlig juridisk person, organiserad och verksam enligt lagen av den 8 december 2006 om den polska byrån för flygtrafiktjänster, nationellt företagsregistreringsnummer: 140886771, skatteregistreringsnummer: 5222838321, belägen på gatan Wieżowa 8, 02-147 Warszawa, Polen

| 43. | Régie autonome ”Romanian Air Traffic Services Administration” – ROMATSA, statlig juridisk person registrerad enligt rumänska handelsregistret nr J40/1012/1991, skattekod nr RO1589932, beläget på 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bukarest, Rumänien |
| --- | --- |

43.

Régie autonome ”Romanian Air Traffic Services Administration” – ROMATSA, statlig juridisk person registrerad enligt rumänska handelsregistret nr J40/1012/1991, skattekod nr RO1589932, beläget på 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bukarest, Rumänien

| 44. | Ryanair Holdings plc, registrerat enligt irländsk lag, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Irland, företagsnr 249885 |
| --- | --- |

44.

Ryanair Holdings plc, registrerat enligt irländsk lag, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Irland, företagsnr 249885

| 45. | Saab AB (publ), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 556036–0793), med adress 581 88 Linköping, Sverige |
| --- | --- |

45.

Saab AB (publ), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 556036–0793), med adress 581 88 Linköping, Sverige

| 46. | SAFRAN, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909 R.C.S. Paris), med säte i Paris, Frankrike |
| --- | --- |

46.

SAFRAN, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909 R.C.S. Paris), med säte i Paris, Frankrike

| 47. | SINTEF AS, en icke-vinstdrivande forsknings- och teknikorganisation, registrerad enligt norsk lag (registreringsnummer: 919303808), med säte på Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norge |
| --- | --- |

47.

SINTEF AS, en icke-vinstdrivande forsknings- och teknikorganisation, registrerad enligt norsk lag (registreringsnummer: 919303808), med säte på Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norge

| 48. | SCHIPHOL NEDERLAND BV, registrerat enligt nederländsk lag (handelskammarens nummer: 34166584), med säte i SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nederländerna |
| --- | --- |

48.

SCHIPHOL NEDERLAND BV, registrerat enligt nederländsk lag (handelskammarens nummer: 34166584), med säte i SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nederländerna

| 49. | Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A), officiellt registreringsnummer: 00826040156, med säte på Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italien, momsnummer: 00826040156 |
| --- | --- |

49.

Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A), officiellt registreringsnummer: 00826040156, med säte på Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italien, momsnummer: 00826040156

| 50. | SWEDAVIA AB, ett aktiebolag, registrerat enligt svensk lag av den 14 december 2009 med organisationsnummer 556797-0818, med säte i Sigtuna på adressen 190 45 Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

50.

SWEDAVIA AB, ett aktiebolag, registrerat enligt svensk lag av den 14 december 2009 med organisationsnummer 556797-0818, med säte i Sigtuna på adressen 190 45 Stockholm-Arlanda

| 51. | THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registrerad enligt THALES AVS-lagen i Frankrike med registreringsnummer RCS Bordeaux 612039495, med säte på 73–75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Frankrike |
| --- | --- |

51.

THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registrerad enligt THALES AVS-lagen i Frankrike med registreringsnummer RCS Bordeaux 612039495, med säte på 73–75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Frankrike

| 52. | THALES LAS FRANCE SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 319159877), med säte på 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Frankrike |
| --- | --- |

52.

THALES LAS FRANCE SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 319159877), med säte på 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Frankrike

| 53. | United Technologies Research Centre Ireland Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte i Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irland |
| --- | --- |

53.

United Technologies Research Centre Ireland Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte i Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irland

| 54. | Volocopter GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 702987), med säte i Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Tyskland |
| --- | --- |

54.

Volocopter GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 702987), med säte i Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Tyskland

| 55. | VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registrerat enligt finsk lag (registreringsnummer: 2647375), med säte i Esbo, Finland och registrerad adress P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Finland. |
| --- | --- |

55.

VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registrerat enligt finsk lag (registreringsnummer: 2647375), med säte i Esbo, Finland och registrerad adress P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Finland.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/120

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/2086

av den 5 juli 2021

om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (1), särskilt artikel 42.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma struvit utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma struvit utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet.

| (3) | Struvit kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om det ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i den förordningen jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa struvit i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialet ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialet och att dess användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Struvit kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om det ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i den förordningen jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa struvit i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialet ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialet och att dess användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa.

| (4) | Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av struvit inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av utfällda fosfatsalter och derivat av dessa. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av struvit inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av utfällda fosfatsalter och derivat av dessa.

| (5) | I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(5)

I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet.

| (6) | I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(6)

I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa.

| (7) | De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda framställningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten konstateras också att de regler för bedömning av överensstämmelse som gäller för de gödselprodukter som innehåller utfällda fosfatsalter och derivat av dessa bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. |
| --- | --- |

(7)

De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda framställningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten konstateras också att de regler för bedömning av överensstämmelse som gäller för de gödselprodukter som innehåller utfällda fosfatsalter och derivat av dessa bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ.

| (8) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller de kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Utfällda fosfatsalter och derivat av dessa bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller de kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Utfällda fosfatsalter och derivat av dessa bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning.

| (9) | Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för utfällda fosfatsalter och derivat av dessa enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa. |
| --- | --- |

(9)

Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för utfällda fosfatsalter och derivat av dessa enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa.

| (10) | Med tanke på att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att utfällda fosfatsalter och derivat av dessa kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen.

| (11) | Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller utfällda fosfatsalter och derivat av dessa omfattas av ett lämpligt förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilaga IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller utfällda fosfatsalter och derivat av dessa omfattas av ett lämpligt förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilaga IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter.

| (12) | Eftersom kraven i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom kraven i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 16 juli 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 170, 25.6.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

(3)  Huygens, D., Saveyn, H., Tonini, D., Eder, P., Delgado Sancho, L., Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019, ISBN 978-92-76-09888-1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

4

---

BILAGA I

Bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del I ska följande punkt läggas till:

  ”Komponentmaterialkategori 12: Utfällda fosfatsalter och derivat av dessa”. |
| --- | --- |

1.

I del I ska följande punkt läggas till:

”Komponentmaterialkategori 12: Utfällda fosfatsalter och derivat av dessa”.

| 2. | Del II ska ändras på följande sätt:






  a) | I komponentmaterialkategori 1 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  i) | I led g ska ”eller” utgå. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del II ska ändras på följande sätt:

a)

I komponentmaterialkategori 1 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

i)

I led g ska ”eller” utgå.

| ii) | I led h ska ”.” ersättas med ”, eller”. |
| --- | --- |

ii)

I led h ska ”.” ersättas med ”, eller”.

| iii) | Följande led ska läggas till som led i:






  ”i) | utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led ska läggas till som led i:

”i)

utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.”

| b) | I komponentmaterialkategori 11 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  i) | I led c ska ”eller” utgå. |
| --- | --- | --- |

b)

I komponentmaterialkategori 11 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

i)

I led c ska ”eller” utgå.

| ii) | I led d ska ”.” ersättas med ”, eller”. |
| --- | --- |

ii)

I led d ska ”.” ersättas med ”, eller”.

| iii) | Följande led ska läggas till som led e:






  ”e) | utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led ska läggas till som led e:

”e)

utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.”

| c) | Följande komponentmaterialkategori 12 ska läggas till:

  ”Komponentmaterialkategori 12: UTFÄLLDA FOSFATSALTER OCH DERIVAT AV DESSA








  1. | En EU-gödselprodukt får innehålla utfällda fosfatsalter som erhållits genom utfällning av endast ett eller flera av följande insatsmaterial:






  a) | Avloppsvatten och avloppsslam från kommunala reningsverk för avloppsvatten, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Följande komponentmaterialkategori 12 ska läggas till:

”Komponentmaterialkategori 12: UTFÄLLDA FOSFATSALTER OCH DERIVAT AV DESSA

1.

a)

Avloppsvatten och avloppsslam från kommunala reningsverk för avloppsvatten, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Avloppsvatten och slam från bearbetning av livsmedel, drycker, foder för sällskapsdjur, djurfoder eller mejeriprodukter, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, såvida inte bearbetningsstegen innebär kontakt med biocidprodukter i den mening som avses i artikel 3.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (*1), utom de som definieras som produkttyp 4 i huvudgrupp 1 i bilaga V till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Avloppsvatten och slam från bearbetning av livsmedel, drycker, foder för sällskapsdjur, djurfoder eller mejeriprodukter, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, såvida inte bearbetningsstegen innebär kontakt med biocidprodukter i den mening som avses i artikel 3.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (*1), utom de som definieras som produkttyp 4 i huvudgrupp 1 i bilaga V till den förordningen.

| c) | Biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG som härrör från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

c)

Biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG som härrör från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| d) | Restprodukter från bearbetning i den mening som avses i artikel 2 t i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (*2) från framställning av bioetanol och biodiesel som härrör från material som avses i leden b, c och e i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

Restprodukter från bearbetning i den mening som avses i artikel 2 t i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (*2) från framställning av bioetanol och biodiesel som härrör från material som avses i leden b, c och e i denna punkt.

| e) | Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*3)







  — | material som härrör från blandat kommunalt avfall, |
| --- | --- | --- |

e)

Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*3)

—

material som härrör från blandat kommunalt avfall,

| — | avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, |
| --- | --- |

—

avloppsslam, industrislam eller muddringsslam,

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

| f) | Ämnen och blandningar förutom (*3)







  — | de som avses i leden a–e, |
| --- | --- | --- |

f)

Ämnen och blandningar förutom (*3)

—

de som avses i leden a–e,

| — | avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen, |
| --- | --- |

—

ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen,

| — | icke biologiskt nedbrytbara polymerer, |
| --- | --- |

—

icke biologiskt nedbrytbara polymerer,

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

Dessutom ska utfällda fosfatsalter erhållas genom utfällning från något av de insatsmaterial som avses i leden a–f, eller en kombination av dessa, som bearbetats med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, flytande-fast fraktionering med biologiskt nedbrytbara polymerer, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, termisk hydrolys, rötning eller kompostering. Temperaturen under sådana processer får inte överstiga 275 °C.

| 2. | Utfällningen ska ske under kontrollerade förhållanden i en reaktor. Dessutom får man endast använda de insatsmaterial som inte har kontaminerats av andra materialflöden eller de insatsmaterial, andra än animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, som oavsiktligt har kontaminerats av andra materialflöden i en enstaka händelse som endast resulterar i spår av exogena föreningar.
  I den anläggning där utfällningen äger rum ska fysisk kontakt mellan insatsmaterial och producerat material undvikas efter utfällningen, även vid förvaring. |
| --- | --- |

2.

I den anläggning där utfällningen äger rum ska fysisk kontakt mellan insatsmaterial och producerat material undvikas efter utfällningen, även vid förvaring.

| 3. | De utfällda fosfatsalterna ska innehålla






  a) | en lägsta halt fosforpentoxid (P2O5) på 16 % av torrsubstansen, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

en lägsta halt fosforpentoxid (P2O5) på 16 % av torrsubstansen,

| b) | en högsta halt organiskt kol (Corg) på 3 % av torrsubstansen, |
| --- | --- |

b)

en högsta halt organiskt kol (Corg) på 3 % av torrsubstansen,

| c) | högst 3 g/kg torrsubstans av makroskopiska orenheter över 2 mm i form av organiskt material, glas, sten, metall och plast, |
| --- | --- |

c)

högst 3 g/kg torrsubstans av makroskopiska orenheter över 2 mm i form av organiskt material, glas, sten, metall och plast,

| d) | totalt högst 5 g/kg torrsubstans av de makroskopiska orenheter som avses i led c. |
| --- | --- |

d)

totalt högst 5 g/kg torrsubstans av de makroskopiska orenheter som avses i led c.

| 4. | En EU-gödselprodukt får innehålla derivat av utfällda fosfatsalter som framställts genom ett eller flera kemiska tillverkningssteg där de utfällda fosfatsalterna reagerar med de material som avses i punkt 1 f och som förbrukas vid eller används för kemisk bearbetning.
  Derivaten ska framställas genom att den kemiska sammansättningen av de utfällda fosfatsalterna avsiktligt ändras. |
| --- | --- |

4.

Derivaten ska framställas genom att den kemiska sammansättningen av de utfällda fosfatsalterna avsiktligt ändras.

| 5. | De utfällda fosfatsalter som används för derivaten ska uppfylla kraven i punkterna 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utan hinder av punkt 1 får en EU-gödselprodukt innehålla utfällda fosfatsalter som erhållits genom utfällning i kategori 2 eller 3 eller därav framställda produkter, i enlighet med villkoren i artikel 32.1 och 32.2 i förordning (EG) nr 1069/2009 och i de åtgärder som avses i artikel 32.3 i samma förordning, ensamma eller blandade med de insatsmaterial som avses i punkt 1, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda.

En EU-gödselprodukt får också innehålla derivat av sådana utfällda fosfatsalter som erhållits i enlighet med villkoren i punkt 4.

| 7. | I den anläggning där utfällningen äger rum ska produktionslinjerna för bearbetning av de insatsmaterial som är tillåtna för de utfällda fosfatsalter och derivat av dessa som avses i punkterna 1, 4 och 6 vara tydligt åtskilda från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial. |
| --- | --- |

7.

| 8. | När det för en produktfunktionskategori för en EU-gödselprodukt som innehåller eller består av utfällda fosfatsalter och/eller derivat av dessa inte finns några krav på Salmonella spp., Escherichia coli eller Enterococcaceae i bilaga I, får dessa patogener inte överstiga de gränsvärden som anges i följande tabell









  Mikroorganismer som ska spåras | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli

  eller

  Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

8.

Mikroorganismer som ska spåras

Provtagningsplaner

Gränsvärde

n

c

m

M

Salmonella spp.

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli

eller

Enterococcaceae

5

5

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

där

| n | = | antal prover som ska testas, |
| --- | --- | --- |
| c | = | antal prover i vilka antalet bakterier, uttryckt i kolonibildande enheter (CFU), ligger på mellan m och M, |
| m | = | gränsvärde för det antal bakterier, uttryckt i CFU, som anses tillfredsställande, och |
| M | = | maximivärde för antalet bakterier, uttryckt i CFU. |

n

=

antal prover som ska testas,

c

=

antal prover i vilka antalet bakterier, uttryckt i kolonibildande enheter (CFU), ligger på mellan m och M,

m

=

gränsvärde för det antal bakterier, uttryckt i CFU, som anses tillfredsställande, och

M

=

maximivärde för antalet bakterier, uttryckt i CFU.

| 9. | Patogener i en EU-gödselprodukt som innehåller eller består av utfällda fosfatsalter som erhållits från material som avses i punkt 1 a eller derivat av sådana utfällda fosfatsalter, eller båda, får inte överskrida de gränsvärden som anges i följande tabell









  Mikroorganismer som ska spåras | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| Clostridium perfringens | 5 | 5 | 0 | 100 CFU i 1 g eller 1 ml |
| Livskraftiga ägg från Ascaris sp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |

9.

Mikroorganismer som ska spåras

Provtagningsplaner

Gränsvärde

n

c

m

M

Clostridium perfringens

5

5

0

100 CFU i 1 g eller 1 ml

Livskraftiga ägg från Ascaris sp.

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

där

| n | = | antal prover som ska testas, |
| --- | --- | --- |
| c | = | antal prover i vilka antalet bakterier, uttryckt i kolonibildande enheter (CFU), ligger på mellan m och M, |
| m | = | gränsvärde för det antal bakterier, uttryckt i CFU, som anses tillfredsställande, och |
| M | = | maximivärde för antalet bakterier, uttryckt i CFU. |

n

=

antal prover som ska testas,

c

=

antal prover i vilka antalet bakterier, uttryckt i kolonibildande enheter (CFU), ligger på mellan m och M,

m

=

gränsvärde för det antal bakterier, uttryckt i CFU, som anses tillfredsställande, och

M

=

maximivärde för antalet bakterier, uttryckt i CFU.

| 10. | Kraven i punkterna 8 och 9 samt kraven för Salmonella spp., Escherichia coli eller Enterococcaceae som anges i motsvarande produktfunktionskategori för en EU-gödselprodukt som endast består av utfällda fosfatsalter eller derivat, eller båda, ska inte tillämpas om dessa utfällda fosfatsalter eller alla de biogena insatsmaterial som används i utfällningen har genomgått någon av följande processer:






  a) | Trycksterilisering genom upphettning till en kärntemperatur på över 133 °C i minst 20 minuter vid ett absolut tryck på minst 3 bar, där trycket ska åstadkommas genom att all luft i steriliseringskammaren avlägsnas och ersätts med ånga (’mättad ånga’). |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Trycksterilisering genom upphettning till en kärntemperatur på över 133 °C i minst 20 minuter vid ett absolut tryck på minst 3 bar, där trycket ska åstadkommas genom att all luft i steriliseringskammaren avlägsnas och ersätts med ånga (’mättad ånga’).

| b) | Behandling i en enhet för pastörisering eller hygienisering som når en temperatur på 70 °C i minst en timme. |
| --- | --- |

b)

Behandling i en enhet för pastörisering eller hygienisering som når en temperatur på 70 °C i minst en timme.

| 11. | Utfällda fosfatsalter som erhållits från material som avses i punkt 1 a och derivat av sådana utfällda fosfatsalter får innehålla högst 6 mg/kg torrsubstans av PAH16
   (*4) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Summan av aluminium (Al) och järn (Fe) i utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa får inte överstiga 10 % av torrsubstansen i de utfällda fosfatsalterna eller derivaten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utfällda fosfatsalter eller derivat av dessa ska vara registrerade i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 i ett registreringsunderlag som innehåller






  a) | den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och |
| --- | --- | --- |

13.

a)

den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och

| b) | en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt, om dessa inte uttryckligen omfattas av ett av de undantag från registreringsplikten som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1907/2006 eller i punkterna 6, 7, 8 eller 9 i bilaga V till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt, om dessa inte uttryckligen omfattas av ett av de undantag från registreringsplikten som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1907/2006 eller i punkterna 6, 7, 8 eller 9 i bilaga V till den förordningen.

| 14. | Vid tillämpning av punkterna 3, 11 och 12 ska torrsubstansen av de utfällda fosfatsalterna och derivaten mätas genom vakuumtorkning vid 40 °C tills vikten är konstant för att undvika förlust av kristallbundet vatten. |
| --- | --- |

14.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1)."

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16)."

(*3)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*3)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*4)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen.”
  "

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

(*3)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led.

(*4)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen.”
  ”

---

BILAGA II

I del II i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1009 ska modul D1 (Kvalitetssäkring av produktionen) ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 2.2 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.” |
| --- | --- | --- |

1.

I punkt 2.2 ska led d ersättas med följande:

”d)

Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.”

| 2. | Inledningen i punkt 5.1.1.1 ska ersättas med följande:






  ”5.1.1.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:” |
| --- | --- | --- |

2.

Inledningen i punkt 5.1.1.1 ska ersättas med följande:

”5.1.1.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:”

| 3. | Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:






  ”5.1.2.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:

”5.1.2.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.”

| 4. | Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen ska ersättas med följande:






  ”5.1.3.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningen ska ersättas med följande:

”5.1.3.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:”

| b) | Led b och c ska ersättas med följande:






  ”b) | Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

b)

Led b och c ska ersättas med följande:

”b)

Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II.

| c) | Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:






  — | Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:

—

Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet.

| — | Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.” |
| --- | --- |

—

Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.”

| c) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.”

| d) | I led f ska inledningen ersättas med följande:






  ”f) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3 och 5 ska prover från det producerade materialet tas regelbundet med minst följande frekvens:” |
| --- | --- | --- |

d)

I led f ska inledningen ersättas med följande:

”f)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3 och 5 ska prover från det producerade materialet tas regelbundet med minst följande frekvens:”

| e) | Följande led ska införas:






  ”fa) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategori 12 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet har gjorts:







  Årlig produktion (ton) | Prover/år |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 3 000 | 4 |
| 3 001 –10 000 | 8 |
| 10 001 –20 000 | 12 |
| 20 001 –40 000 | 16 |
| 40 001 –60 000 | 20 |
| 60 001 –80 000 | 24 |
| 80 001 –100 000 | 28 |
| 100 001 –120 000 | 32 |
| 120 001 –140 000 | 36 |
| 140 001 –160 000 | 40 |
| 160 001 –180 000 | 44 |
| > 180 000 | 48 |

e)

Följande led ska införas:

”fa)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategori 12 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet har gjorts:

Årlig produktion (ton)

Prover/år

≤ 3 000

4

3 001 –10 000

8

10 001 –20 000

12

20 001 –40 000

16

40 001 –60 000

20

60 001 –80 000

24

80 001 –100 000

28

100 001 –120 000

32

120 001 –140 000

36

140 001 –160 000

40

160 001 –180 000

44

> 180 000

48

Tillverkare får minska standardintervallet för provning av förorenande ämnen enligt vad som anges ovan genom att beakta fördelningen av tidigare prover. Efter en kontrollperiod på minst ett år och minst tio prover som överensstämmer med kraven i bilagorna I och II får tillverkaren halvera provtagningsfrekvensen för den parametern om den högsta föroreningsnivå som registrerats från de senaste tio proverna är lägre än hälften av gränsvärdet för den parametern i bilagorna I och II.

fb) När det gäller material som hör till komponentmaterialkategori 12 ska varje parti eller del av tillverkningen tilldelas en unik kod för kvalitetsledningsändamål. Minst ett prov per 3 000 ton av dessa material eller ett prov per två månader, beroende på vad som inträffar först, ska förvaras i gott skick i minst två år.”

| f) | Följande led ska läggas till som led g iv:






  ”iv) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategori 12, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.” |
| --- | --- | --- |

f)

Följande led ska läggas till som led g iv:

”iv)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategori 12, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.”

| 5. | I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.4.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:” |
| --- | --- | --- |

5.

I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.4.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:”

| 6. | I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.5.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:” |
| --- | --- | --- |

6.

I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.5.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:”

| 7. | Punkt 6.3.2 ska ersättas med följande:






  ”6.3.2 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:






  a) | Under det första året som det anmälda organet övervakar anläggningen: samma frekvens som provtagningsfrekvensen i tabellerna i punkt 5.1.3.1 f respektive 5.1.3.1 fa, och |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Punkt 6.3.2 ska ersättas med följande:

”6.3.2

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5 och 12, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:

a)

Under det första året som det anmälda organet övervakar anläggningen: samma frekvens som provtagningsfrekvensen i tabellerna i punkt 5.1.3.1 f respektive 5.1.3.1 fa, och

| b) | under de följande övervakningsåren: halva provtagningsfrekvensen i tabellerna i punkt 5.1.3.1 f respektive 5.1.3.1 fa.” |
| --- | --- |

b)

under de följande övervakningsåren: halva provtagningsfrekvensen i tabellerna i punkt 5.1.3.1 f respektive 5.1.3.1 fa.”

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/130

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/2087

av den 6 juli 2021

om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till material från termisk oxidation och derivat av dessa som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (1), särskilt artikel 42.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma askbaserade produkter utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma askbaserade produkter utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet.

| (3) | Askbaserade produkter kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om de ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa askbaserade produkter i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialen ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialen och att materialens användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Askbaserade produkter kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om de ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa askbaserade produkter i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialen ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialen och att materialens användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa.

| (4) | Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av askbaserade produkter inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av material från termisk oxidation och derivat av dessa. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av askbaserade produkter inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av material från termisk oxidation och derivat av dessa.

| (5) | I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att material från termisk oxidation och derivat av dessa, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(5)

I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att material från termisk oxidation och derivat av dessa, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet.

| (6) | I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på material från termisk oxidation och derivat av dessa, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av material från termisk oxidation och derivat av dessa som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(6)

I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på material från termisk oxidation och derivat av dessa, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av material från termisk oxidation och derivat av dessa som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa.

| (7) | De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda framställningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten dras också slutsatsen att gödselprodukter som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa bör följa särskilda märkningsregler och att de regler för bedömning av överensstämmelse som är tillämpliga på sådana produkter bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. |
| --- | --- |

(7)

De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda framställningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten dras också slutsatsen att gödselprodukter som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa bör följa särskilda märkningsregler och att de regler för bedömning av överensstämmelse som är tillämpliga på sådana produkter bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ.

| (8) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att material från termisk oxidation och derivat av dessa, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller materialen och derivaten kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Material från termisk oxidation och derivat av dessa bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att material från termisk oxidation och derivat av dessa, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller materialen och derivaten kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Material från termisk oxidation och derivat av dessa bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning.

| (9) | Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för material från termisk oxidation och derivat av dessa enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa. |
| --- | --- |

(9)

Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för material från termisk oxidation och derivat av dessa enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa.

| (10) | Med tanke på att material från termisk oxidation och derivat av dessa kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att material från termisk oxidation och derivat av dessa kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen.

| (11) | Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa följer ytterligare märkningsregler och omfattas av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna III och IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva märkningskrav och en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller material från termisk oxidation och derivat av dessa följer ytterligare märkningsregler och omfattas av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna III och IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva märkningskrav och en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter.

| (12) | Eftersom kraven i bilagorna II och III till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom kraven i bilagorna II och III till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1)

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 2) | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2)

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

| 3) | Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

3)

Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 16 juli 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 170, 25.6.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

(3)  Huygens, D., Saveyn, H., Tonini, D., Eder, P., Delgado Sancho, L., Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019, ISBN 978-92-76–09888–1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019, ISBN 978-92-76–09888–1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

4

---

BILAGA I

Bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1) | I del I ska följande punkt läggas till:

  ”Komponentmaterialkategori 13: Material från termisk oxidation och derivat av dessa” |
| --- | --- |

1)

I del I ska följande punkt läggas till:

”Komponentmaterialkategori 13: Material från termisk oxidation och derivat av dessa”

| 2) | Del II ska ändras på följande sätt:






  a) | I komponentmaterialkategori 1 punkt 1 ska följande led j läggas till:






  ”j) | material från termisk oxidation eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, eller” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Del II ska ändras på följande sätt:

a)

I komponentmaterialkategori 1 punkt 1 ska följande led j läggas till:

”j)

material från termisk oxidation eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, eller”

| b) | I komponentmaterialkategori 11 punkt 1 ska följande led f läggas till:






  ”f) | material från termisk oxidation eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, eller” |
| --- | --- | --- |

b)

I komponentmaterialkategori 11 punkt 1 ska följande led f läggas till:

”f)

material från termisk oxidation eller derivat av dessa som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, eller”

| c) | Följande komponentmaterialkategori 13 ska läggas till:

  ”
  Komponentmaterialkategori 13: MATERIAL FRÅN TERMISK OXIDATION ELLER DERIVAT AV DESSA









  1. | En EU-gödselprodukt får innehålla material från termisk oxidation som erhållits genom termokemisk omvandling under icke-syrebegränsade förhållanden av endast ett eller flera av följande insatsmaterial:






  a) | Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*1)







  — | material som härrör från blandat kommunalt avfall, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Följande komponentmaterialkategori 13 ska läggas till:

”
  Komponentmaterialkategori 13: MATERIAL FRÅN TERMISK OXIDATION ELLER DERIVAT AV DESSA

1.

a)

Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*1)

—

material som härrör från blandat kommunalt avfall,

| — | avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och |
| --- | --- |

—

avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin och fibröst vegetabiliskt avfall från produktion av nyfiberpappersmassa och från produktion av papper av nyfiberpappersmassa, om det inte är kemiskt modifierat. |
| --- | --- |

b)

Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin och fibröst vegetabiliskt avfall från produktion av nyfiberpappersmassa och från produktion av papper av nyfiberpappersmassa, om det inte är kemiskt modifierat.

| c) | Den del av bioavfallet som härrör från efterbehandling av biologiskt avfall som samlats in separat för materialåtervinning i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, för vilket förbränning ger det miljömässigt bästa resultatet i enlighet med artikel 4 i det direktivet, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

c)

Den del av bioavfallet som härrör från efterbehandling av biologiskt avfall som samlats in separat för materialåtervinning i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, för vilket förbränning ger det miljömässigt bästa resultatet i enlighet med artikel 4 i det direktivet, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| d) | Material som härrör från en kontrollerad mikrobiell eller termokemisk omvandlingsprocess där endast de insatsmaterial som avses i leden a, b och c används. |
| --- | --- |

d)

Material som härrör från en kontrollerad mikrobiell eller termokemisk omvandlingsprocess där endast de insatsmaterial som avses i leden a, b och c används.

| e) | Avloppsslam från kommunala reningsverk för avloppsvatten, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

e)

Avloppsslam från kommunala reningsverk för avloppsvatten, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| f) | Material från fristående rening av avloppsvatten som inte omfattas av rådets direktiv 91/271/EEG (*2) från industrier som producerar livsmedel, foder för sällskapsdjur, djurfoder, mjölk och drycker, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

f)

Material från fristående rening av avloppsvatten som inte omfattas av rådets direktiv 91/271/EEG (*2) från industrier som producerar livsmedel, foder för sällskapsdjur, djurfoder, mjölk och drycker, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| g) | Avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, med undantag av (*1)







  — | de insatsmaterial som avses i leden a–f, |
| --- | --- | --- |

g)

Avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, med undantag av (*1)

—

de insatsmaterial som avses i leden a–f,

| — | farligt avfall i den mening som avses i artikel 3.2 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

farligt avfall i den mening som avses i artikel 3.2 i direktiv 2008/98/EG,

| — | material som härrör från blandat kommunalt avfall, |
| --- | --- |

—

material som härrör från blandat kommunalt avfall,

| — | biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, och |
| --- | --- |

—

biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, och

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

| h) | Tillsatsbränslen (naturgas, kondenserad gas, naturgaskondensat, processgaser och beståndsdelar av dessa, råolja, kol, koks och material som härrör från dessa), när de används för att bearbeta de insatsmaterial som avses i leden a–g. |
| --- | --- |

h)

Tillsatsbränslen (naturgas, kondenserad gas, naturgaskondensat, processgaser och beståndsdelar av dessa, råolja, kol, koks och material som härrör från dessa), när de används för att bearbeta de insatsmaterial som avses i leden a–g.

| i) | Ämnen som används under framställning inom järn- och stålindustrin. |
| --- | --- |

i)

Ämnen som används under framställning inom järn- och stålindustrin.

| j) | Ämnen och blandningar, med undantag (*1) för






  — | de insatsmaterial som avses i leden a–i, |
| --- | --- | --- |

j)

Ämnen och blandningar, med undantag (*1) för

—

de insatsmaterial som avses i leden a–i,

| — | avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella åtgärder för införlivande av artikel 6 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen, och |
| --- | --- |

—

ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen, och

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

| 2. | Utan hinder av punkt 1 får en EU-gödselprodukt innehålla de material från termisk oxidation som erhållits genom termokemisk omvandling under icke-syrebegränsade förhållanden av material i kategori 2 eller 3 eller därav framställda produkter, i enlighet med villkoren i artikel 32.1 och 32.2 i förordning (EG) nr 1069/2009 och i de åtgärder som avses i artikel 32.3 i samma förordning, ensamma eller blandade med de insatsmaterial som avses i punkt 1, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Villkoren i punkterna 3, 4 och 5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Villkoren i punkterna 3, 4 och 5 är uppfyllda.

| 3. | Den termiska oxidationen ska ske under icke-syrebegränsade förhållanden på ett sådant sätt att temperaturen hos de gaser som uppstår vid den termokemiska omvandlingen efter den sista inblåsningen av förbränningsluft, även under de mest ogynnsamma förhållanden, höjs på ett kontrollerat och homogent sätt till minst 850 °C i minst två sekunder. Dessa villkor ska gälla för alla insatsmaterial, med undantag för






  a) | de insatsmaterial som avses i punkt 1 a, b och h, eller som härrör från en kontrollerad mikrobiell eller termokemisk omvandlingsprocess där endast dessa material används, och |
| --- | --- | --- |

3.

a)

de insatsmaterial som avses i punkt 1 a, b och h, eller som härrör från en kontrollerad mikrobiell eller termokemisk omvandlingsprocess där endast dessa material används, och

| b) | de insatsmaterial som avses i punkt 2, |
| --- | --- |

b)

de insatsmaterial som avses i punkt 2,

för vilka en temperatur på minst 450 °C ska tillämpas i minst 0,2 sekunder.

| 4. | Den termiska oxidationen ska ske i en förbränningskammare. Kammaren får endast vara ägnad åt de insatsmaterial som inte har kontaminerats av andra materialflöden eller de insatsmaterial, andra än animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, som oavsiktligt har kontaminerats av andra materialflöden i en enstaka händelse som endast resulterar i spår av exogena föreningar.
  Samtliga följande villkor ska uppfyllas i den anläggning där den termiska oxidationen sker:






  a) | Produktionslinjerna för bearbetning av de insatsmaterial som avses i punkterna 1 och 2 ska vara tydligt åtskilda från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial. |
| --- | --- | --- |

4.

Samtliga följande villkor ska uppfyllas i den anläggning där den termiska oxidationen sker:

a)

Produktionslinjerna för bearbetning av de insatsmaterial som avses i punkterna 1 och 2 ska vara tydligt åtskilda från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial.

| b) | Insatsmaterialet ska oxideras på ett sådant sätt att den totala halten organiskt kol (Corg) i den erhållna slaggen och bottenaskan utgör mindre än 3 % av materialets torrsubstans. |
| --- | --- |

b)

Insatsmaterialet ska oxideras på ett sådant sätt att den totala halten organiskt kol (Corg) i den erhållna slaggen och bottenaskan utgör mindre än 3 % av materialets torrsubstans.

| c) | Fysisk kontakt mellan insatsmaterialet och det producerade materialet ska undvikas efter den termokemiska omvandlingsprocessen, även vid förvaring. |
| --- | --- |

c)

Fysisk kontakt mellan insatsmaterialet och det producerade materialet ska undvikas efter den termokemiska omvandlingsprocessen, även vid förvaring.

| 5. | Materialen från termisk oxidation ska utgöra aska eller slagg och innehålla högst






  a) | 6 mg/kg torrsubstans av PAH16
   (*3), |
| --- | --- | --- |

5.

a)

6 mg/kg torrsubstans av PAH16
   (*3),

| b) | 20 ng WHO-toxicitetsekvivalent (*4) av PCDD/F (*5) per kg torrsubstans. |
| --- | --- |

b)

20 ng WHO-toxicitetsekvivalent (*4) av PCDD/F (*5) per kg torrsubstans.

| 6. | En EU-gödselprodukt får innehålla derivat av material från termisk oxidation som har framställts av de insatsmaterial som avses i punkterna 1 och 2, som uppfyller villkoren i punkt 5 och som har tillverkats genom termokemisk omvandling i enlighet med punkterna 3 och 4.
  Derivaten ska framställas genom att den kemiska sammansättningen av materialen från termisk oxidation avsiktligt ändras.
  Framställningen av derivaten ska ske på följande sätt:






  a) | Kemisk framställning: Derivat framställs genom ett eller flera kemiska tillverkningssteg där material från termisk oxidation reagerar med de insatsmaterial som avses i led 1 j och som förbrukas vid eller används för kemisk bearbetning, medan icke biologiskt nedbrytbara polymerer inte får användas. |
| --- | --- | --- |

6.

Derivaten ska framställas genom att den kemiska sammansättningen av materialen från termisk oxidation avsiktligt ändras.

Framställningen av derivaten ska ske på följande sätt:

a)

Kemisk framställning: Derivat framställs genom ett eller flera kemiska tillverkningssteg där material från termisk oxidation reagerar med de insatsmaterial som avses i led 1 j och som förbrukas vid eller används för kemisk bearbetning, medan icke biologiskt nedbrytbara polymerer inte får användas.

| b) | Termokemisk framställning: Derivat framställs genom ett eller flera tillverkningssteg där material från termisk oxidation reagerar termokemiskt med de reaktanter som avses i punkterna 1 och 2 och som förbrukas vid eller används för kemisk bearbetning. |
| --- | --- |

b)

Termokemisk framställning: Derivat framställs genom ett eller flera tillverkningssteg där material från termisk oxidation reagerar termokemiskt med de reaktanter som avses i punkterna 1 och 2 och som förbrukas vid eller används för kemisk bearbetning.

De material från termisk oxidation som uppvisar en eller flera av de farliga egenskaper som förtecknas i bilaga III till direktiv 2008/98/EG får inte blandas eller reagera med avfall, ämnen eller material i syfte att minska farliga ämnen till nivåer under de gränsvärden för farliga egenskaper som fastställs i bilaga III till det direktivet. Tillverkare som använder material från termisk oxidation med farliga egenskaper måste med hjälp av en massbalansmetod visa att föroreningarna avlägsnats eller omvandlats till nivåer under de gränsvärden som fastställs i bilaga III till direktiv 2008/98/EG.

| 7. | Föroreningar i en EU-gödselprodukt som innehåller eller består av material från termisk oxidation eller derivat av dessa får inte överskrida följande gränsvärden:






  a) | totalkrom (Cr): 400 mg/kg torrsubstans, om materialen eller derivaten från termisk oxidation kommer från de insatsmaterial som avses i led 1 e, g eller i. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

totalkrom (Cr): 400 mg/kg torrsubstans, om materialen eller derivaten från termisk oxidation kommer från de insatsmaterial som avses i led 1 e, g eller i.

| b) | tallium (Tl): 2 mg/kg torrsubstans, om materialen eller derivaten från termisk oxidation kommer från de insatsmaterial som avses i led 1 e, g, h eller i. |
| --- | --- |

b)

tallium (Tl): 2 mg/kg torrsubstans, om materialen eller derivaten från termisk oxidation kommer från de insatsmaterial som avses i led 1 e, g, h eller i.

Halten klor (Cl-) får inte överstiga 30 g/kg torrsubstans. Detta gränsvärde ska dock inte tillämpas på EU-gödselprodukter som framställts genom en tillverkningsprocess där en förening som innehåller Cl- har tillsatts i syfte att producera salter av alkalimetaller eller alkaliska jordartsmetaller, och deklarerats i enlighet med bilaga III.

Halten vanadin (V) får inte överstiga 600 mg/kg torrsubstans om materialen eller derivaten från termisk oxidation kommer från de insatsmaterial som avses i led 1 g eller i.

| 8. | Materialen eller derivaten från termisk oxidation ska vara registrerade i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 i ett registreringsunderlag som innehåller






  a) | den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och |
| --- | --- | --- |

8.

a)

den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och

| b) | en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt, |
| --- | --- |

b)

en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt,

om dessa inte uttryckligen omfattas av ett av de undantag från registreringsplikten som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1907/2006 eller i punkterna 6, 7, 8 eller 9 i bilaga V till den förordningen.

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*2)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40)."

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*3)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen."

(*4)  van den Berg, M., Birnbaum, L.S., Denison, M., De Vito, M., Farland, W. et al., 2006, ”The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”, Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology, 93:223–241, doi:10.1093/toxsci/kfl055."

(*5)  Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner.”
  "

---

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led.

(*2)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).

(*3)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen.

(*4)  van den Berg, M., Birnbaum, L.S., Denison, M., De Vito, M., Farland, W. et al., 2006, ”The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”, Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology, 93:223–241, doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(*5)  Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner.”
  ”

---

BILAGA II

I del I i bilaga III till förordning (EU) 2019/1009 ska följande led införas:

| ”7a. | Om EU-gödselprodukten innehåller eller består av de material från termisk oxidation eller derivat av dessa som avses i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II och innehåller mer än 3,5 viktprocent mangan (Mn) ska manganhalten deklareras.” |
| --- | --- |

”7a.

Om EU-gödselprodukten innehåller eller består av de material från termisk oxidation eller derivat av dessa som avses i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II och innehåller mer än 3,5 viktprocent mangan (Mn) ska manganhalten deklareras.”

---

BILAGA III

I del II i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1009 ska modul D1 (Kvalitetssäkring av produktionen) ändras på följande sätt:

| 1) | Punkt 2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 eller 13 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 eller 13 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.”

| b) | Följande led ska införas som led ga:






  ”ga) | Beräkningar av farligt avfall för EU-gödselprodukter som innehåller eller består av komponentmaterialkategori 13. Den testning som avses i punkt 6 i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II ska utföras minst en gång om året, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens säkerhet eller kvalitet (t.ex. bearbetning av insatsmaterialsatser med olika sammansättning, ändrade processförhållanden). För att kunna bearbeta en representativ insatsmaterialsats vid anläggningen ska den farliga egenskap som identifierats (i enlighet med punkt 5.1.3.1) och den totala massan mätas för de olika insatsmaterialen (1, ..., n) och för det producerade material som kommer att ingå i EU-gödselprodukten. Den farliga egenskapens inblandningsmängd i det producerade materialet ska sedan beräknas enligt följande:





  där







  HPC | = | koncentrationen av den farliga egenskapen (mg/kg), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | = | total vikt (kg), och |
| i (1-n) | = | de olika insatsmaterial som används i tillverkningsprocessen. |

b)

Följande led ska införas som led ga:

”ga)

Beräkningar av farligt avfall för EU-gödselprodukter som innehåller eller består av komponentmaterialkategori 13. Den testning som avses i punkt 6 i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II ska utföras minst en gång om året, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens säkerhet eller kvalitet (t.ex. bearbetning av insatsmaterialsatser med olika sammansättning, ändrade processförhållanden). För att kunna bearbeta en representativ insatsmaterialsats vid anläggningen ska den farliga egenskap som identifierats (i enlighet med punkt 5.1.3.1) och den totala massan mätas för de olika insatsmaterialen (1, ..., n) och för det producerade material som kommer att ingå i EU-gödselprodukten. Den farliga egenskapens inblandningsmängd i det producerade materialet ska sedan beräknas enligt följande:

Image 1

där

HPC

=

koncentrationen av den farliga egenskapen (mg/kg),

M

=

total vikt (kg), och

i (1-n)

=

de olika insatsmaterial som används i tillverkningsprocessen.

Den farliga egenskapen ska avlägsnas under tillverkningsprocessen så att inblandningsmängden multiplicerad med koncentrationen av den farliga egenskapen för varje enskilt insatsmaterial ligger under de gränsvärden som fastställs för den farliga egenskapen i bilaga III till direktiv 2008/98/EG.”

| 2) | Inledningen i punkt 5.1.1.1 ska ersättas med följande:






  ”5.1.1.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:” |
| --- | --- | --- |

2)

Inledningen i punkt 5.1.1.1 ska ersättas med följande:

”5.1.1.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:”

| 3) | Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:






  ”5.1.2.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.” |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:

”5.1.2.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.”

| 4) | Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen ska ersättas med följande:






  ”5.1.3.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningen ska ersättas med följande:

”5.1.3.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:”

| b) | Led b och c ska ersättas med följande:






  ”b) | Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

b)

Led b och c ska ersättas med följande:

”b)

Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II.

| c) | Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:






  i) | Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:

i)

Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet.

| ii) | Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.” |
| --- | --- |

ii)

Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.”

| c) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.”

| d) | I led fa ska inledningen ersättas med följande:






  ”fa) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet:” |
| --- | --- | --- |

d)

I led fa ska inledningen ersättas med följande:

”fa)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet:”

| e) | Led fb ska ersättas med följande:






  ”fb) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13 ska varje parti eller del av tillverkningen tilldelas en unik kod för kvalitetsledningsändamål. Minst ett prov per 3000 ton av dessa material eller ett prov per två månader, beroende på vad som inträffar först, ska förvaras i gott skick i minst två år.” |
| --- | --- | --- |

e)

Led fb ska ersättas med följande:

”fb)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13 ska varje parti eller del av tillverkningen tilldelas en unik kod för kvalitetsledningsändamål. Minst ett prov per 3000 ton av dessa material eller ett prov per två månader, beroende på vad som inträffar först, ska förvaras i gott skick i minst två år.”

| f) | Led g iv ska ersättas med följande:






  ”iv) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.” |
| --- | --- | --- |

f)

Led g iv ska ersättas med följande:

”iv)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12 och 13, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.”

| 5) | I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.4.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:” |
| --- | --- | --- |

5)

I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.4.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:”

| 6) | I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.5.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:” |
| --- | --- | --- |

6)

I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.5.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:”

| 7) | I punkt 6.3.2 ska inledningen ersättas med följande:






  ”6.3.2 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:” |
| --- | --- | --- |

7)

I punkt 6.3.2 ska inledningen ersättas med följande:

”6.3.2

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12 och 13, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:”

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/140

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/2088

av den 7 juli 2021

om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 i syfte att lägga till pyrolys- och förgasningsmaterial som en komponentmaterialkategori av EU-gödselprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (1), särskilt artikel 42.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2019/1009 fastställs bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. EU-gödselprodukter innehåller komponentmaterial i en eller flera av de kategorier som förtecknas i bilaga II till den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma biokol utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 42.1 första stycket b i den förordningen ska kommissionen bedöma biokol utan oskäligt dröjsmål efter den 15 juli 2019 och ta upp detta material i bilaga II till den förordningen om bedömningen visar att EU-gödselprodukter som innehåller materialet inte utgör någon risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön och säkerställer agronomisk effektivitet.

| (3) | Biokol kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om det ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa biokol i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialet ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialet och att materialets användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Biokol kan utgöra avfall och kan i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2019/1009 upphöra att vara avfall om det ingår i en EU-gödselprodukt som uppfyller kraven. I enlighet med artikel 42.3 i förordning (EU) 2019/1009 jämförd med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2) får kommissionen därför införa biokol i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 endast om det i bestämmelserna för återvinning i den bilagan säkerställs att materialet ska användas för särskilda ändamål, att det finns en marknad för eller efterfrågan på materialet och att materialets användning inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa.

| (4) | Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av biokol inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av pyrolys- och förgasningsmaterial. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) inledde en bedömning av biokol inför antagandet av förordning (EU) 2019/1009 och slutförde bedömningen 2019. Under bedömningen utvidgades tillämpningsområdet till att omfatta ett brett spektrum av pyrolys- och förgasningsmaterial.

| (5) | I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att pyrolys- och förgasningsmaterial, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(5)

I JRC:s bedömningsrapport (3) dras slutsatsen att pyrolys- och förgasningsmaterial, om de framställs enligt de återvinningsregler som föreslås i rapporten, förser växterna med näringsämnen eller förbättrar växternas näringsutnyttjande och därmed säkerställer agronomisk effektivitet.

| (6) | I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på pyrolys- och förgasningsmaterial, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av pyrolys- och förgasningsmaterial som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i bedömningsrapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa. |
| --- | --- |

(6)

I JRC:s bedömningsrapport dras dessutom slutsatsen att det finns en befintlig och växande marknadsefterfrågan på pyrolys- och förgasningsmaterial, och att dessa material sannolikt kommer att användas för att tillföra näringsämnen i det europeiska jordbruket. Vidare dras slutsatsen att användningen av pyrolys- och förgasningsmaterial som framställts enligt de återvinningsregler som föreslås i bedömningsrapporten inte leder till allmänna negativa effekter på miljön eller människors hälsa.

| (7) | De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda bearbetningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten dras också slutsatsen att de gödselprodukter som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial bör följa särskilda märkningsregler och att de regler för bedömning av överensstämmelse som är tillämpliga på sådana produkter bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. |
| --- | --- |

(7)

De återvinningsregler som föreslås i JRC:s bedömningsrapport omfattar åtgärder för att begränsa riskerna med återvinning och med att producera föroreningar, till exempel att upprätta en uttömmande förteckning över lämpliga insatsmaterial, utesluta exempelvis blandat kommunalt avfall och fastställa särskilda bearbetningsförhållanden och produktkvalitetskrav. I bedömningsrapporten dras också slutsatsen att de gödselprodukter som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial bör följa särskilda märkningsregler och att de regler för bedömning av överensstämmelse som är tillämpliga på sådana produkter bör inbegripa ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ.

| (8) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att pyrolys- och förgasningsmaterial, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s rapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller de kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Pyrolys- och förgasningsmaterial bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att pyrolys- och förgasningsmaterial, om de framställs i enlighet med de återvinningsregler som föreslås i JRC:s rapport, säkerställer agronomisk effektivitet i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b ii i förordning (EU) 2019/1009. Dessutom uppfyller de kriterierna i artikel 6 i direktiv 2008/98/EG. Om de slutligen uppfyller övriga krav i förordning (EU) 2019/1009 i allmänhet och i bilaga I till den förordningen i synnerhet, utgör de ingen risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön i den mening som avses i artikel 42.1 första stycket led b i i förordning (EU) 2019/1009. Pyrolys- och förgasningsmaterial bör därför införas i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med bestämmelserna för återvinning.

| (9) | Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för pyrolys- och förgasningsmaterial enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial. |
| --- | --- |

(9)

Animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) bör endast tillåtas som insatsmaterial för pyrolys- och förgasningsmaterial enligt förordning (EU) 2019/1009 om och när deras slutpunkter i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 och när dessa nås senast i slutet av produktionsprocessen för den EU-gödselprodukt som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial.

| (10) | Med tanke på att pyrolys- och förgasningsmaterial kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att pyrolys- och förgasningsmaterial kan betraktas som återvunnet avfall eller biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG bör sådana material dessutom undantas från komponentmaterialkategorierna 1 och 11 i bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 i enlighet med artikel 42.1 tredje stycket i den förordningen.

| (11) | Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial följer särskilda märkningsregler och omfattas av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna III och IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva märkningskrav och en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att se till att de gödselprodukter som innehåller pyrolys- och förgasningsmaterial följer särskilda märkningsregler och omfattas av ett förfarande för bedömning av överensstämmelse, inbegripet ett kvalitetssystem som bedömts och godkänts av ett anmält organ. Det är därför nödvändigt att ändra bilagorna III och IV till förordning (EU) 2019/1009 för att föreskriva märkningskrav och en bedömning av överensstämmelse som är lämplig för sådana gödselprodukter.

| (12) | Eftersom kraven i bilagorna II och III till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom kraven i bilagorna II och III till förordning (EU) 2019/1009 och förfarandena för bedömning av överensstämmelse i bilaga IV till den förordningen ska tillämpas från och med den 16 juli 2022 bör tillämpningen av den här förordningen senareläggas till samma datum.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1)

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 2) | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2)

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

| 3) | Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

3)

Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 16 juli 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 170, 25.6.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

(3)  Huygens, D., Saveyn, H., Tonini, D., Eder, P., Delgado Sancho, L., Technical proposals for selected new
  fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials, EUR 29841 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019, ISBN 978-92-76–09888–1, doi:10.2760/186684, JRC117856.

3

Technical proposals for selected new

fertilising materials under the Fertilising Products Regulation (Regulation (EU) 2019/1009) - Process and quality criteria, and assessment of environmental and market impacts for precipitated phosphate salts & derivates, thermal oxidation materials & derivates and pyrolysis & gasification materials

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

4

---

BILAGA I

Bilaga II till förordning (EU) 2019/1009 ska ändras på följande sätt:

| 1) | I del I ska följande punkt läggas till:

  ”Komponentmaterialkategori 14: Pyrolys- och förgasningsmaterial” |
| --- | --- |

1)

I del I ska följande punkt läggas till:

”Komponentmaterialkategori 14: Pyrolys- och förgasningsmaterial”

| 2) | Del II ska ändras på följande sätt:






  a) | I komponentmaterialkategori 1 punkt 1 ska följande led k läggas till:






  ”k) | pyrolys- och förgasningsmaterial som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Del II ska ändras på följande sätt:

a)

I komponentmaterialkategori 1 punkt 1 ska följande led k läggas till:

”k)

pyrolys- och förgasningsmaterial som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.”

| b) | I komponentmaterialkategori 11 punkt 1 ska följande led g läggas till:






  ”g) | pyrolys- och förgasningsmaterial som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.” |
| --- | --- | --- |

b)

I komponentmaterialkategori 11 punkt 1 ska följande led g läggas till:

”g)

pyrolys- och förgasningsmaterial som återvunnits från avfall eller som är biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.”

| c) | Följande komponentmaterialkategori 14 ska läggas till:

  ”KOMPONENTMATERIALKATEGORI 14: PYROLYS- OCH FÖRGASNINGSMATERIAL








  1. | En EU-gödselprodukt får innehålla pyrolys- och förgasningsmaterial som erhållits genom termokemisk omvandling under syrebegränsade förhållanden av endast ett eller flera av följande insatsmaterial:






  a) | Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*1)







  — | material som härrör från blandat kommunalt avfall, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Följande komponentmaterialkategori 14 ska läggas till:

”KOMPONENTMATERIALKATEGORI 14: PYROLYS- OCH FÖRGASNINGSMATERIAL

1.

a)

Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst, med undantag av (*1)

—

material som härrör från blandat kommunalt avfall,

| — | avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och |
| --- | --- |

—

avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin och fibröst vegetabiliskt avfall från produktion av nyfiberpappersmassa och från produktion av papper av nyfiberpappersmassa, om det inte är kemiskt modifierat. |
| --- | --- |

b)

Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin och fibröst vegetabiliskt avfall från produktion av nyfiberpappersmassa och från produktion av papper av nyfiberpappersmassa, om det inte är kemiskt modifierat.

| c) | Restprodukter från bearbetning i den mening som avses i artikel 2 t i direktiv 2009/28/EG från framställning av bioetanol och biodiesel som härrör från material som avses i leden a, b och d. |
| --- | --- |

c)

Restprodukter från bearbetning i den mening som avses i artikel 2 t i direktiv 2009/28/EG från framställning av bioetanol och biodiesel som härrör från material som avses i leden a, b och d.

| d) | Biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG som härrör från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

d)

Biologiskt avfall i den mening som avses i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG som härrör från separat insamling av biologiskt avfall vid källan, utom animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009.

| e) | Pyrolys- eller förgasningstillsatser som är nödvändiga för att förbättra pyrolys- eller förgasningsprocessens processprestanda eller miljöprestanda förutsatt att tillsatserna förbrukas vid kemisk bearbetning eller används för sådan bearbetning och att den totala koncentrationen av alla tillsatser inte överstiger 25 % av det totala insatsmaterialet, med undantag av (*1)







  — | de insatsmaterial som avses i leden a–d, |
| --- | --- | --- |

e)

Pyrolys- eller förgasningstillsatser som är nödvändiga för att förbättra pyrolys- eller förgasningsprocessens processprestanda eller miljöprestanda förutsatt att tillsatserna förbrukas vid kemisk bearbetning eller används för sådan bearbetning och att den totala koncentrationen av alla tillsatser inte överstiger 25 % av det totala insatsmaterialet, med undantag av (*1)

—

de insatsmaterial som avses i leden a–d,

| — | avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

avfall i den mening som avses i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

—

ämnen eller blandningar som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG,

| — | ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen, |
| --- | --- |

—

ämnen som bildas från prekursorer som har upphört att vara avfall i en eller flera medlemsstater genom nationella bestämmelser som införlivar artikel 6 i direktiv 2008/98/EG, eller blandningar som innehåller sådana ämnen,

| — | icke biologiskt nedbrytbara polymerer, och |
| --- | --- |

—

icke biologiskt nedbrytbara polymerer, och

| — | animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

—

animaliska biprodukter eller därav framställda produkter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

En EU-gödselprodukt får innehålla pyrolys- eller förgasningsmaterial som erhållits genom termokemisk omvandling under syrebegränsade förhållanden av något av de insatsmaterial som avses i leden a–e, eller en kombination av dessa, som bearbetats med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, flytande-fast fraktionering med biologiskt nedbrytbara polymerer, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, kompostering eller rötning.

| 2. | Den termokemiska omvandlingen ska ske under syrebegränsade förhållanden på ett sådant sätt att en temperatur på minst 180 °C uppnås i reaktorn i minst två sekunder.
  Pyrolys- eller förgasningsreaktorn får endast vara ägnad åt de insatsmaterial som inte har kontaminerats av andra materialflöden eller de insatsmaterial, andra än animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, som oavsiktligt har kontaminerats av andra materialflöden i en enstaka händelse som endast resulterar i spår av exogena föreningar.
  I den anläggning där pyrolysen eller förgasningen äger rum ska fysisk kontakt mellan insatsmaterial och producerat material undvikas efter den termokemiska processen, även vid förvaring. |
| --- | --- |

2.

Pyrolys- eller förgasningsreaktorn får endast vara ägnad åt de insatsmaterial som inte har kontaminerats av andra materialflöden eller de insatsmaterial, andra än animaliska biprodukter eller därav framställda produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, som oavsiktligt har kontaminerats av andra materialflöden i en enstaka händelse som endast resulterar i spår av exogena föreningar.

I den anläggning där pyrolysen eller förgasningen äger rum ska fysisk kontakt mellan insatsmaterial och producerat material undvikas efter den termokemiska processen, även vid förvaring.

| 3. | Pyrolys- och förgasningsmaterialen ska ha en molarkvot mellan väte (H) och organiskt kol (H/Corg) på mindre än 0,7, och testning ska genomföras på den torra och askfria delen för material som består av mindre än 50 % organiskt kol (Corg). De får inte innehålla mer än






  a) | 6 mg/kg torrsubstans av PAH16
   (*2), |
| --- | --- | --- |

3.

a)

6 mg/kg torrsubstans av PAH16
   (*2),

| b) | 20 ng WHO-toxicitetsekvivalent (*3) av PCDD/F (*4)/kg torrsubstans, |
| --- | --- |

b)

20 ng WHO-toxicitetsekvivalent (*3) av PCDD/F (*4)/kg torrsubstans,

| c) | 0,8 mg/kg torrsubstans av ndl-PCB (*5). |
| --- | --- |

c)

0,8 mg/kg torrsubstans av ndl-PCB (*5).

| 4. | Utan hinder av punkt 1 får en EU-gödselprodukt innehålla pyrolys- eller förgasningsmaterial som erhållits genom termokemisk omvandling under syrebegränsade förhållanden av material i kategori 2 eller 3 eller därav framställda produkter, i enlighet med villkoren i artikel 32.1 och 32.2 i förordning (EG) nr 1069/2009 och i de åtgärder som avses i artikel 32.3 i samma förordning, ensamma eller blandade med de insatsmaterial som avses i punkt 1, förutsatt att båda av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Slutpunkten i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Villkoren i punkterna 2 och 3 är uppfyllda.

| 5. | I den anläggning där pyrolysen eller förgasningen äger rum ska produktionslinjerna för bearbetning av de insatsmaterial som avses i punkterna 1 och 4 vara tydligt åtskilda från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I en EU-gödselprodukt som innehåller eller består av pyrolys- och förgasningsmaterial ska






  a) | halten klor (Cl-) inte överstiga 30 g/kg torrsubstans och |
| --- | --- | --- |

6.

a)

halten klor (Cl-) inte överstiga 30 g/kg torrsubstans och

| b) | halten tallium (Tl) inte överstiga 2 mg/kg torrsubstans om mer än 5 % pyrolys- eller förgasningstillsatser i förhållande till råvikten av det totala insatsmaterialet har använts. |
| --- | --- |

b)

halten tallium (Tl) inte överstiga 2 mg/kg torrsubstans om mer än 5 % pyrolys- eller förgasningstillsatser i förhållande till råvikten av det totala insatsmaterialet har använts.

| 7. | Pyrolys- och förgasningsmaterialen ska vara registrerade i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 i ett registreringsunderlag som innehåller






  a) | den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och |
| --- | --- | --- |

7.

a)

den information som anges i bilagorna VI, VII och VIII till förordning (EG) nr 1907/2006, och

| b) | en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt, |
| --- | --- |

b)

en kemikaliesäkerhetsrapport enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1907/2006 som omfattar användningen som gödselprodukt,

om dessa inte uttryckligen omfattas av ett av de undantag från registreringsplikten som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1907/2006 eller i punkterna 6, 7, 8 eller 9 i bilaga V till den förordningen.

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led."

(*2)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen."

(*3)  van den Berg, M., Birnbaum, L.S., Denison, M., De Vito, M., Farland, W. et al., 2006 ”The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”, Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology, 93:223–241, doi:10.1093/toxsci/kfl055."

(*4)  Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner."

(*5)  Den totala mängden av kongenerna PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180.”
  "

---

(*1)  Uteslutandet av ett insatsmaterial i ett led hindrar det inte från att vara ett giltigt insatsmaterial enligt andra led.

(*2)  Summan av naftalen, acenaftylen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren, benso[a]antracen, krysen, benso[b]fluoranten, benso[k]fluoranten, benso[a]pyren, indeno[1,2,3-cd]pyren, dibenso[a,h]antracen och benso[ghi]perylen.

(*3)  van den Berg, M., Birnbaum, L.S., Denison, M., De Vito, M., Farland, W. et al., 2006 ”The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”, Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology, 93:223–241, doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(*4)  Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner.

(*5)  Den totala mängden av kongenerna PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180.”
  ”

---

BILAGA II

I del I i bilaga III till förordning (EU) 2019/1009 ska följande led införas:

| ”7a. | Om EU-gödselprodukten innehåller eller består av de material för termisk oxidation eller derivat av dessa som avses i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II eller de pyrolys- eller förgasningsmaterial som avses i komponentmaterialkategori 14 i del II i samma bilaga och innehåller mer än 3,5 viktprocent mangan (Mn), ska manganhalten deklareras.” |
| --- | --- |

”7a.

Om EU-gödselprodukten innehåller eller består av de material för termisk oxidation eller derivat av dessa som avses i komponentmaterialkategori 13 i del II i bilaga II eller de pyrolys- eller förgasningsmaterial som avses i komponentmaterialkategori 14 i del II i samma bilaga och innehåller mer än 3,5 viktprocent mangan (Mn), ska manganhalten deklareras.”

---

BILAGA III

I del II i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1009 ska modul D1 (Kvalitetssäkring av produktionen) ändras på följande sätt:

| 1) | I punkt 2.2 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 eller 14 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.” |
| --- | --- | --- |

1)

I punkt 2.2 ska led d ersättas med följande:

”d)

Ritningar, scheman, beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå EU-gödselproduktens tillverkningsprocess och, vad avser material som tillhör komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 eller 14 enligt definitionen i bilaga II, en skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen, där varje behandling, förvaringskärl och område beskrivs klart och tydligt.”

| 2) | I punkt 5.1.1.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.1.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:” |
| --- | --- | --- |

2)

I punkt 5.1.1.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.1.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska företagsledningen i tillverkarens organisation göra följande:”

| 3) | Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:






  ”5.1.2.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.” |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 5.1.2.1 ska ersättas med följande:

”5.1.2.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska kvalitetssystemet säkerställa att kraven som anges i den bilagan uppfylls.”

| 4) | Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen ska ersättas med följande:






  ”5.1.3.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punkt 5.1.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningen ska ersättas med följande:

”5.1.3.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 enligt definitionen i bilaga II, ska undersökningarna och provningarna omfatta följande:”

| b) | Led b och c ska ersättas med följande:






  ”b) | Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

b)

Led b och c ska ersättas med följande:

”b)

Kvalificerad personal ska göra en okulärbesiktning av varje leverans av insatsmaterial och kontrollera att det uppfyller specifikationerna för insatsmaterial i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II.

| c) | Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:






  — | Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkaren ska inte ta emot leveranser av insatsmaterial där okulärbesiktningen ger upphov till misstankar om något av följande:

—

Att det finns ämnen som är farliga eller skadliga för processen eller för den slutliga EU-gödselproduktens kvalitet.

| — | Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.” |
| --- | --- |

—

Att partierna inte överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II, särskilt vad gäller förekomsten av plast som leder till att gränsvärdet för makroskopiska orenheter överskrids.”

| c) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Prover ska tas på producerat material för att kontrollera att det överensstämmer med specifikationerna i komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14 i bilaga II, och att det producerade materialets egenskaper inte äventyrar EU-gödselproduktens överensstämmelse med de tillämpliga kraven i bilaga I.”

| d) | I led fa ska inledningen ersättas med följande:






  ”fa) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet:” |
| --- | --- | --- |

d)

I led fa ska inledningen ersättas med följande:

”fa)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14 ska prover från det producerade materialet tas med minst följande frekvens, eller tidigare om det har skett en viktig ändring som kan påverka EU-gödselproduktens kvalitet:”

| e) | Led fb ska ersättas med följande:






  ”fb) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14 ska varje parti eller del av tillverkningen tilldelas en unik kod för kvalitetsledningsändamål. Minst ett prov per 3 000 ton av dessa material eller ett prov per två månader, beroende på vad som inträffar först, ska förvaras i gott skick i minst två år.” |
| --- | --- | --- |

e)

Led fb ska ersättas med följande:

”fb)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14 ska varje parti eller del av tillverkningen tilldelas en unik kod för kvalitetsledningsändamål. Minst ett prov per 3 000 ton av dessa material eller ett prov per två månader, beroende på vad som inträffar först, ska förvaras i gott skick i minst två år.”

| f) | Led g iv ska ersättas med följande:






  ”iv) | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.” |
| --- | --- | --- |

f)

Led g iv ska ersättas med följande:

”iv)

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 12, 13 och 14, mäta de prover som avses i led fb och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder för att förhindra eventuell vidare transport och användning av det materialet.”

| 5) | I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.4.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:” |
| --- | --- | --- |

5)

I punkt 5.1.4.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.4.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska det av kvalitetsdokumenten framgå att man effektivt kontrollerat insatsmaterialen, tillverkningen och förvaringen samt att insatsmaterialet och det producerade materialet uppfyller de tillämpliga kraven i denna förordning. Alla dokument ska vara läsbara och tillgängliga på de relevanta platser där de används, och alla föråldrade versioner ska genast tas bort från alla platser där de används eller åtminstone markeras som föråldrade. Kvalitetsledningsdokumenten ska innehålla minst följande information:”

| 6) | I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:






  ”5.1.5.1 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:” |
| --- | --- | --- |

6)

I punkt 5.1.5.1 ska inledningen ersättas med följande:

”5.1.5.1

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska tillverkaren utarbeta ett årligt internt revisionsprogram för att med hjälp av följande inslag kontrollera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda:”

| 7) | I punkt 6.3.2 ska inledningen ersättas med följande:






  ”6.3.2 | När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:” |
| --- | --- | --- |

7)

I punkt 6.3.2 ska inledningen ersättas med följande:

”6.3.2

När det gäller material som hör till komponentmaterialkategorierna 3, 5, 12, 13 och 14, enligt definitionen i bilaga II, ska det anmälda organet vid varje revision ta prover av det producerade materialet och analysera dem, och revisionerna ska göras med följande frekvens:”

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/149 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/149

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/2089

av den 21 september 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/2122 vad gäller vissa kategorier av varor som utgör en låg risk, varor som ingår i passagerares personliga bagage och sällskapsdjur som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer samt om ändring av den delegerade förordningen och delegerad förordning (EU) 2019/2074 vad gäller hänvisningar till viss upphävd lagstiftning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (1), särskilt artiklarna 48 b, c, d, e, f och h, 53.1 d ii och 77.1 h och k, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2017/625 fastställs bestämmelser om den offentliga kontroll som medlemsstaternas behöriga myndigheter ska utföra av djur och varor som förs in i unionen i syfte att verifiera efterlevnaden av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2017/625 fastställs bestämmelser om den offentliga kontroll som medlemsstaternas behöriga myndigheter ska utföra av djur och varor som förs in i unionen i syfte att verifiera efterlevnaden av unionslagstiftningen om den jordbruksbaserade livsmedelskedjan.

| (2) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2122 (2) fastställs bestämmelser om i vilka fall och på vilka villkor vissa kategorier av djur och varor är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om i vilka fall och på vilka villkor särskilda kontrolluppgifter får utföras av tullmyndigheter eller andra offentliga myndigheter, i den mån dessa uppgifter inte redan omfattas av dessa myndigheters ansvar, med avseende på passagerares personliga bagage. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2122 (2) fastställs bestämmelser om i vilka fall och på vilka villkor vissa kategorier av djur och varor är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om i vilka fall och på vilka villkor särskilda kontrolluppgifter får utföras av tullmyndigheter eller andra offentliga myndigheter, i den mån dessa uppgifter inte redan omfattas av dessa myndigheters ansvar, med avseende på passagerares personliga bagage.

| (3) | Prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys, vilka en aktör i den mottagande medlemsstaten använder för testning och analys utgör en låg risk för folkhälsan, eftersom de inte kommer in i livsmedelskedjan. Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten bör därför kunna godkänna att sådana prover undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

(3)

Prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys, vilka en aktör i den mottagande medlemsstaten använder för testning och analys utgör en låg risk för folkhälsan, eftersom de inte kommer in i livsmedelskedjan. Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten bör därför kunna godkänna att sådana prover undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| (4) | För att undvika djurhälsorisker bör den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten utfärda godkännandet för prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter i enlighet med djurhälsokraven i de bestämmelser som fastställs i eller i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (3) eller av medlemsstaterna. Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten bör i godkännandet ange folkhälsovillkoren för införsel till unionen och för användning av proverna. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika djurhälsorisker bör den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten utfärda godkännandet för prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter i enlighet med djurhälsokraven i de bestämmelser som fastställs i eller i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (3) eller av medlemsstaterna. Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten bör i godkännandet ange folkhälsovillkoren för införsel till unionen och för användning av proverna.

| (5) | För att undvika att prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning släpps ut på marknaden bör den behöriga myndigheten i godkännandet ange att aktörerna är skyldiga att föra journal över användningen av prover för produktanalys och kvalitetstestning och att bortskaffa proverna efter användning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4). |
| --- | --- |

(5)

För att undvika att prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning släpps ut på marknaden bör den behöriga myndigheten i godkännandet ange att aktörerna är skyldiga att föra journal över användningen av prover för produktanalys och kvalitetstestning och att bortskaffa proverna efter användning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4).

| (6) | För att undvika missbruk av detta undantag bör den behöriga myndighet som godkänner införsel av prover för forskning eller diagnostik och av prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning i det godkännande som utfärdas för aktörerna ange det högsta antalet prover. |
| --- | --- |

(6)

För att undvika missbruk av detta undantag bör den behöriga myndighet som godkänner införsel av prover för forskning eller diagnostik och av prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning i det godkännande som utfärdas för aktörerna ange det högsta antalet prover.

| (7) | Den kvantitet av vissa varor som ingår i passagerares personliga bagage och som är avsedd för egen konsumtion eller användning och är undantagen från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer bör förtydligas. |
| --- | --- |

(7)

Den kvantitet av vissa varor som ingår i passagerares personliga bagage och som är avsedd för egen konsumtion eller användning och är undantagen från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer bör förtydligas.

| (8) | För att säkerställa samstämmighet med de relevanta förteckningarna över tredjeländer i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 (5) från vilka sällskapsdjur får förflyttas till en medlemsstat bör det undantag för sällskapsdjur som förs in till unionen från tredjeländer som inte förtecknas i del 1 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (6) korrigeras. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa samstämmighet med de relevanta förteckningarna över tredjeländer i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 (5) från vilka sällskapsdjur får förflyttas till en medlemsstat bör det undantag för sällskapsdjur som förs in till unionen från tredjeländer som inte förtecknas i del 1 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (6) korrigeras.

| (9) | I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet), särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, är förordning (EU) 2017/625 och de kommissionsakter som grundar sig på den förordningen tillämpliga i Förenade kungariket med avseende på Nordirland. Affischerna i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2019/2122 och broschyren i bilaga III till samma förordning avseende införsel av produkter som ingår i passagerares personliga bagage bör därför ändras så att de inbegriper hänvisningar till Förenade kungariket med avseende på Nordirland. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet), särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, är förordning (EU) 2017/625 och de kommissionsakter som grundar sig på den förordningen tillämpliga i Förenade kungariket med avseende på Nordirland. Affischerna i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2019/2122 och broschyren i bilaga III till samma förordning avseende införsel av produkter som ingår i passagerares personliga bagage bör därför ändras så att de inbegriper hänvisningar till Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

| (10) | Kommissionens beslut 2007/275/EG (7) upphävs genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 (8). Hänvisningarna till kommissionens beslut 2007/275/EG i bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/2122 bör av rättssäkerhetsskäl ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 (9). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionens beslut 2007/275/EG (7) upphävs genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 (8). Hänvisningarna till kommissionens beslut 2007/275/EG i bilaga III till delegerad förordning (EU) 2019/2122 bör av rättssäkerhetsskäl ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 (9).

| (11) | Delegerad förordning (EU) 2019/2122 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Delegerad förordning (EU) 2019/2122 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2007 (10) upphävs genom genomförandeförordning (EU) 2021/632. Hänvisningarna till genomförandeförordning (EU) 2019/2007 och till beslut 2007/275/EG i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2074 (11) bör av rättssäkerhetsskäl ersättas med hänvisningar till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2007 (10) upphävs genom genomförandeförordning (EU) 2021/632. Hänvisningarna till genomförandeförordning (EU) 2019/2007 och till beslut 2007/275/EG i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2074 (11) bör av rättssäkerhetsskäl ersättas med hänvisningar till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632.

| (13) | Delegerad förordning (EU) 2019/2074 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Delegerad förordning (EU) 2019/2074 bör ändras i enlighet med detta.

| (14) | I delegerad förordning (EU) 2019/2074 bör hänvisningarna till samma upphävda rättsakter som i delegerad förordning (EU) 2019/2122 korrigeras. Bestämmelserna i dessa delegerade förordningar är innehållsmässigt kopplade till varandra och avsedda att tillämpas samtidigt. Av skäl som rör enkelhet och insyn samt i syfte att underlätta tillämpningen av bestämmelserna och undvika alltför många bestämmelser bör dessa bestämmelser fastställas i en enda akt, snarare än i ett antal separata akter med många korshänvisningar och risk för överlappning. Sammanfattningsvis bör ändringen av delegerad förordning (EU) 2019/2074 inbegripas i den här förordningen tillsammans med ändringen av delegerad förordning (EU) 2019/2122. |
| --- | --- |

(14)

I delegerad förordning (EU) 2019/2074 bör hänvisningarna till samma upphävda rättsakter som i delegerad förordning (EU) 2019/2122 korrigeras. Bestämmelserna i dessa delegerade förordningar är innehållsmässigt kopplade till varandra och avsedda att tillämpas samtidigt. Av skäl som rör enkelhet och insyn samt i syfte att underlätta tillämpningen av bestämmelserna och undvika alltför många bestämmelser bör dessa bestämmelser fastställas i en enda akt, snarare än i ett antal separata akter med många korshänvisningar och risk för överlappning. Sammanfattningsvis bör ändringen av delegerad förordning (EU) 2019/2074 inbegripas i den här förordningen tillsammans med ändringen av delegerad förordning (EU) 2019/2122.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2019/2122 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten (*1) har i förväg godkänt att de får föras in för detta ändamål. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten (*1) har i förväg godkänt att de får föras in för detta ändamål.

(*1)  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av denna förordning omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.”
  "

| 2. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Prover för forskning och diagnostik samt prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Prover för forskning och diagnostik samt prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys”

| b) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 3, 4 och 5:

  ”3.   Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten får undanta prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys, från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer, förutsatt att






  a) | den behöriga myndigheten, innan proverna förs in till unionen, i enlighet med punkt 4 har utfärdat ett godkännande för införsel av proverna till unionen för den aktör som ansvarar för analysen eller testningen av proverna och godkännandet har registrerats i en officiell handling som utfärdats av den myndigheten, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 3, 4 och 5:

”3.   Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten får undanta prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys, från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer, förutsatt att

a)

den behöriga myndigheten, innan proverna förs in till unionen, i enlighet med punkt 4 har utfärdat ett godkännande för införsel av proverna till unionen för den aktör som ansvarar för analysen eller testningen av proverna och godkännandet har registrerats i en officiell handling som utfärdats av den myndigheten,

| b) | proverna åtföljs av den officiella handling som avses i led a eller av en kopia av den, det intyg eller den försäkran som avses i punkt 4 b eller, i tillämpliga fall, en handling som krävs enligt de nationella bestämmelser som avses i punkt 4 c, tills dess att proverna når den aktör som ansvarar för analysen eller testningen av proverna. |
| --- | --- |

b)

proverna åtföljs av den officiella handling som avses i led a eller av en kopia av den, det intyg eller den försäkran som avses i punkt 4 b eller, i tillämpliga fall, en handling som krävs enligt de nationella bestämmelser som avses i punkt 4 c, tills dess att proverna når den aktör som ansvarar för analysen eller testningen av proverna.

Om de prover som avses i första stycket förs in till unionen via en annan medlemsstat än den mottagande medlemsstaten ska aktören uppvisa dessa prover vid en gränskontrollstation.

4.   Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten ska i godkännandet för införsel till unionen av prover från produkter av animaliskt ursprung och från sammansatta produkter för produktanalys och kvalitetstestning, inklusive organoleptisk analys, ange följande:

| a) | Proverna har sitt ursprung i tredjeländer eller regioner i tredjeländer som förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (*2). |
| --- | --- |

a)

Proverna har sitt ursprung i tredjeländer eller regioner i tredjeländer som förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (*2).

| b) | Proverna åtföljs av relevant intyg eller försäkran som upprättats i enlighet med förlagorna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (*3). |
| --- | --- |

b)

Proverna åtföljs av relevant intyg eller försäkran som upprättats i enlighet med förlagorna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (*3).

| I | Beroende på berörd vara, proverna uppfyller






  i) | relevanta krav i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (*4), eller |
| --- | --- | --- |

I

Beroende på berörd vara, proverna uppfyller

i)

relevanta krav i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (*4), eller

| ii) | i tillämpliga fall, kraven i nationella bestämmelser i enlighet med artiklarna 230.2, 234.3 och 238.4 i förordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

ii)

i tillämpliga fall, kraven i nationella bestämmelser i enlighet med artiklarna 230.2, 234.3 och 238.4 i förordning (EU) 2016/429.

| d) | Folkhälsokraven för






  — | införsel till den mottagande medlemsstaten, vilka kan omfatta märknings- och förpackningskrav för proverna, och |
| --- | --- | --- |

d)

Folkhälsokraven för

—

införsel till den mottagande medlemsstaten, vilka kan omfatta märknings- och förpackningskrav för proverna, och

| — | aktörens analys eller testning av proverna. |
| --- | --- |

—

aktörens analys eller testning av proverna.

| e) | Den aktör som ansvarar för analysen och testningen av proverna, inklusive uppgifter om adressen till aktörens lokaler dit proverna ska skickas. |
| --- | --- |

e)

Den aktör som ansvarar för analysen och testningen av proverna, inklusive uppgifter om adressen till aktörens lokaler dit proverna ska skickas.

| f) | Den behöriga myndighet som ansvarar för den offentliga kontrollen i aktörens lokaler dit proverna ska skickas. |
| --- | --- |

f)

Den behöriga myndighet som ansvarar för den offentliga kontrollen i aktörens lokaler dit proverna ska skickas.

| g) | Skyldigheter för den aktör som ansvarar för analysen och testningen att inte blanda proverna med livsmedel som är avsedda att släppas ut på marknaden, att föra journal över användningen av proverna och att bortskaffa proverna efter produktanalys eller kvalitetstestning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (*5). |
| --- | --- |

g)

Skyldigheter för den aktör som ansvarar för analysen och testningen att inte blanda proverna med livsmedel som är avsedda att släppas ut på marknaden, att föra journal över användningen av proverna och att bortskaffa proverna efter produktanalys eller kvalitetstestning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (*5).

5.   Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten ska i de godkännanden som avses i punkt 1 a och punkt 3 a första stycket led a ange det högsta antal prover som undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1)."

*2

(*3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 av den 16 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 vad gäller förlagor till djurhälsointyg, förlagor till officiella intyg och förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg för införsel till unionen och förflyttningar inom unionen av sändningar av vissa kategorier av djur och varor samt officiellt intygande avseende sådana intyg, och om upphävande av förordning (EG) nr 599/2004, genomförandeförordningarna (EU) nr 636/2014 och (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EG och besluten 2000/572/EG, 2003/779/EG och 2007/240/EG (EUT L 442, 30.12.2020, s. 1)."

*3

(*4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379)."

*4

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300 14.11.2009, s. 1).”
  "

*5

| 3. | I artikel 7 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Varor som förtecknas i del 1 i bilaga I under förutsättning att vikten i varje kategori inte överstiger viktgränsen på 2 kg.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 7 ska led a ersättas med följande:

”a)

Varor som förtecknas i del 1 i bilaga I under förutsättning att vikten i varje kategori inte överstiger viktgränsen på 2 kg.”

| 4. | I artikel 11 a ska led ii ersättas med följande:






  ”ii) | uppfyller villkoren i artikel 5.1 eller artikel 5.2 i förordning (EU) nr 576/2013 och förflyttas från ett annat territorium eller tredjeland än de som förtecknas i del 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013, under förutsättning att de genomgår dokument- och identitetskontroll i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 576/2013 och, i förekommande fall, standardstickprover i enlighet med artikel 5.3 i den förordningen eller” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 11 a ska led ii ersättas med följande:

”ii)

uppfyller villkoren i artikel 5.1 eller artikel 5.2 i förordning (EU) nr 576/2013 och förflyttas från ett annat territorium eller tredjeland än de som förtecknas i del 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013, under förutsättning att de genomgår dokument- och identitetskontroll i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 576/2013 och, i förekommande fall, standardstickprover i enlighet med artikel 5.3 i den förordningen eller”

| 5. | Bilagorna II och III ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

5.

Bilagorna II och III ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Delegerad förordning (EU) 2019/2074 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Den behöriga myndigheten vid gränskontrollstationen för ankomst till unionen ska godkänna införsel till unionen av följande sändningar av produkter som har sitt ursprung i unionen och som återvänder till unionen efter att ha nekats införsel till ett tredjeland, förutsatt att de uppfyller kraven i punkt 2:






  a) | Produkter av animaliskt ursprung som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 (*6). |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1.   Den behöriga myndigheten vid gränskontrollstationen för ankomst till unionen ska godkänna införsel till unionen av följande sändningar av produkter som har sitt ursprung i unionen och som återvänder till unionen efter att ha nekats införsel till ett tredjeland, förutsatt att de uppfyller kraven i punkt 2:

a)

Produkter av animaliskt ursprung som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 (*6).

| b) | Sammansatta produkter som förtecknas i kapitlen 15–22 i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2021/632 och som är föremål för veterinärkontroller vid gränskontrollstationer för ankomst till unionen i enlighet med artikel 3 i den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

b)

Sammansatta produkter som förtecknas i kapitlen 15–22 i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2021/632 och som är föremål för veterinärkontroller vid gränskontrollstationer för ankomst till unionen i enlighet med artikel 3 i den genomförandeförordningen.

(*6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 av den 13 april 2021 om fastställande av bestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller förteckningarna över djur, produkter av animaliskt ursprung, avelsmaterial, animaliska biprodukter och framställda produkter, sammansatta produkter samt hö och halm som är föremål för offentlig kontroll vid gränskontrollstationer, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2007 och kommissionens beslut 2007/275/EG (EUT L 132, 19.4.2021, s. 24).”
  "

*6

2.   I artikel 3.2 ska led a ersättas med följande:

| ”a) | Det ursprungliga officiella intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i den medlemsstat (*7) som varorna har sitt ursprung i och som de avsänts från till ett tredjeland, eller dess elektroniska motsvarighet som lämnats in via Imsoc, eller en bestyrkt kopia. |
| --- | --- |

”a)

Det ursprungliga officiella intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i den medlemsstat (*7) som varorna har sitt ursprung i och som de avsänts från till ett tredjeland, eller dess elektroniska motsvarighet som lämnats in via Imsoc, eller en bestyrkt kopia.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 september 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2122 av den 10 oktober 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller vissa kategorier av djur och varor som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer, särskild kontroll av passagerares personliga bagage och små sändningar av varor som sänds till fysiska personer och som inte är avsedda att släppas ut på marknaden och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (EUT L 321, 12.12.2019, s. 45).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300 14.11.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (EUT L 178, 28.6.2013, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 av den 28 juni 2013 om förlagan till identitetshandlingar för förflyttning av hundar, katter och illrar utan kommersiellt syfte, om fastställande av förteckningar över territorier och tredjeländer samt om krav på format, utformning och språk för de förklaringar som visar att vissa villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 uppfyllts (EUT L 178, 28.6.2013, s. 109).

6

(7)  Kommissionens beslut 2007/275/EG av den 17 april 2007 om förteckningar över sammansatta produkter som ska vara föremål för kontroll vid gränskontrollstationer (EUT L 116, 4.5.2007, s. 9).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/632 av den 13 april 2021 om fastställande av bestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller förteckningarna över djur, produkter av animaliskt ursprung, avelsmaterial, animaliska biprodukter och framställda produkter, sammansatta produkter samt hö och halm som är föremål för offentlig kontroll vid gränskontrollstationer, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2007 och kommissionens beslut 2007/275/EG (EUT L 132, 19.4.2021, s. 24).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 av den 16 februari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller vissa kategorier av varor som undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om ändring av kommissionens beslut 2007/275/EG [C(2021)899] (EUT L 132, 19.4.2021, s. 17).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2007 av den 18 november 2019 om fastställande av bestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller förteckningarna över djur, produkter av animaliskt ursprung, avelsmaterial, animaliska biprodukter och framställda produkter samt hö och halm som är föremål för offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om ändring av beslut 2007/275/EG (EUT L 312, 3.12.2019, s. 1).

10

(11)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2074 av den 23 september 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller bestämmelser om särskild offentlig kontroll av sändningar av vissa djur och varor med ursprung i unionen och som återvänder till unionen efter att ha nekats införsel till ett tredjeland (EUT L 316, 6.12.2019, s. 6).

11

---

BILAGA

Bilagorna II och III till delegerad förordning (EU) 2019/2122 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ersättas med följande:


  ”BILAGA II

  Affischer som avses i artikel 8.1

  Affischerna finns på adressen
  https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_sv |
| --- | --- |

1.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

Affischer som avses i artikel 8.1

Affischerna finns på adressen

https://ec.europa.eu/food/animals/animalproducts/personal_imports_sv

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande: | ”På grund av risken att smittsamma sjukdomar förs in till Europeiska unionen (EU) (*1) tillämpas stränga regler för införsel av vissa animaliska produkter till EU. Dessa regler gäller inte förflyttningar av animaliska produkter mellan EU-länderna och inte heller animaliska produkter i små kvantiteter för eget bruk från Andorra, Island, Liechtenstein, Norge, San Marino och Schweiz. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”På grund av risken att smittsamma sjukdomar förs in till Europeiska unionen (EU) (*1) tillämpas stränga regler för införsel av vissa animaliska produkter till EU. Dessa regler gäller inte förflyttningar av animaliska produkter mellan EU-länderna och inte heller animaliska produkter i små kvantiteter för eget bruk från Andorra, Island, Liechtenstein, Norge, San Marino och Schweiz.

*1

(*1)  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i denna bilaga omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.”
  "

*1

| b) | Tredje och fjärde styckena ska ersättas med följande: | ”Följande varor får föras in till EU om de uppfyller de villkor och inte överskrider de viktgränser som anges i punkterna 1–5 nedan.” |
| --- | --- | --- |

b)

Tredje och fjärde styckena ska ersättas med följande:

”Följande varor får föras in till EU om de uppfyller de villkor och inte överskrider de viktgränser som anges i punkterna 1–5 nedan.”

| c) | I punkt 3, ”Foder för sällskapsdjur som krävs av hälsoskäl”, ska inledningsfrasen ersättas med följande: | ”Du får för personligt bruk endast ta in eller skicka till EU sådant foder för sällskapsdjur som krävs av hälsoskäl för det sällskapsdjur som medföljer passageraren under förutsättning att” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 3, ”Foder för sällskapsdjur som krävs av hälsoskäl”, ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Du får för personligt bruk endast ta in eller skicka till EU sådant foder för sällskapsdjur som krävs av hälsoskäl för det sällskapsdjur som medföljer passageraren under förutsättning att”

| d) | Punkt 7, ”Undantagna produkter”, ska ersättas med följande: | ”Följande produkter är undantagna från reglerna i punkterna 1–6, under förutsättning att de uppfyller kraven i artikel 3.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 (**):






  — | Konfektyrer (inklusive sötsaker), choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Punkt 7, ”Undantagna produkter”, ska ersättas med följande:

”Följande produkter är undantagna från reglerna i punkterna 1–6, under förutsättning att de uppfyller kraven i artikel 3.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 (**):

**

—

Konfektyrer (inklusive sötsaker), choklad och andra livsmedelsberedningar som innehåller kakao.

| — | Pastaprodukter, nudlar och couscous. |
| --- | --- |

—

Pastaprodukter, nudlar och couscous.

| — | Bröd, kakor, kex, våfflor och rån (wafers), skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter. |
| --- | --- |

—

Bröd, kakor, kex, våfflor och rån (wafers), skorpor, rostat bröd och liknande rostade produkter.

| — | Oliver fyllda med fisk. |
| --- | --- |

—

Oliver fyllda med fisk.

| — | Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte. |
| --- | --- |

—

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte.

| — | Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter. |
| --- | --- |

—

Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter.

| — | Buljong och aromer för soppor, förpackade för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

—

Buljong och aromer för soppor, förpackade för slutkonsumenten.

| — | Kosttillskott förpackat för slutkonsumenten som innehåller bearbetade animaliska produkter (inklusive glukosamin, kondroitin eller kitosan). |
| --- | --- |

—

Kosttillskott förpackat för slutkonsumenten som innehåller bearbetade animaliska produkter (inklusive glukosamin, kondroitin eller kitosan).

| — | Likör. |
| --- | --- |

—

Likör.

(**)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 av den 16 februari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller vissa kategorier av varor som undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om ändring av kommissionens beslut 2007/275/EG (EUT L 132, 19.4.2021, s. 17).”
  "

**

---

(*1)  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i denna bilaga omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.”

*1

(**)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/630 av den 16 februari 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller vissa kategorier av varor som undantas från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och om ändring av kommissionens beslut 2007/275/EG (EUT L 132, 19.4.2021, s. 17).”
  ”

**

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/160

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2090

av den 25 november 2021

om att inte godkänna titandioxid som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden eller vägran av dem. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden eller vägran av dem. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Titandioxid godkändes utan tidsbegränsning genom direktiv 70/524/EEG som färgämne (färgämnen som enligt gemenskapens bestämmelser får användas för färgning av livsmedel) för katter och hundar. Titandioxid har också godkänts utan tidsbegränsning för alla djurarter, utom katter och hundar, för foder på vissa villkor. Produkten infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Titandioxid godkändes utan tidsbegränsning genom direktiv 70/524/EEG som färgämne (färgämnen som enligt gemenskapens bestämmelser får användas för färgning av livsmedel) för katter och hundar. Titandioxid har också godkänts utan tidsbegränsning för alla djurarter, utom katter och hundar, för foder på vissa villkor. Produkten infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av titandioxid som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av titandioxid som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att den inte kunde dra några slutsatser om titandioxids säkerhet för målarterna, konsumenter och miljön, på grund av bristen på specifika uppgifter om dess användning som fodertillsats och eftersom det inte gick att utesluta att partiklar av titandioxid är genotoxiska, vilket ger skäl till oro i fråga om tillsatsens säkerhet för målarterna (särskilt för långlivade djur och avelsdjur), konsumenter och användare. I avsaknad av studier om titandioxid kunde myndigheten inte dra några slutsatser för bedömningen av tillsatsens effekter på ögon och hud. Vidare konstaterade myndigheten att titandioxid potentiellt är karcinogent för arbetstagare vid inandning och att det, eftersom det inte går att utesluta att partiklar av titandioxid är genotoxiska, bör betraktas som ett ytterligare skäl till oro för användare som hanterar tillsatsen. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att den inte kunde dra några slutsatser om titandioxids säkerhet för målarterna, konsumenter och miljön, på grund av bristen på specifika uppgifter om dess användning som fodertillsats och eftersom det inte gick att utesluta att partiklar av titandioxid är genotoxiska, vilket ger skäl till oro i fråga om tillsatsens säkerhet för målarterna (särskilt för långlivade djur och avelsdjur), konsumenter och användare. I avsaknad av studier om titandioxid kunde myndigheten inte dra några slutsatser för bedömningen av tillsatsens effekter på ögon och hud. Vidare konstaterade myndigheten att titandioxid potentiellt är karcinogent för arbetstagare vid inandning och att det, eftersom det inte går att utesluta att partiklar av titandioxid är genotoxiska, bör betraktas som ett ytterligare skäl till oro för användare som hanterar tillsatsen. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Myndighetens yttrande av den 5 maj 2021 visar därför att det inte har fastställts att titandioxid inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön om det används som fodertillsats i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg”. |
| --- | --- |

(5)

Myndighetens yttrande av den 5 maj 2021 visar därför att det inte har fastställts att titandioxid inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön om det används som fodertillsats i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg”.

| (6) | Bedömningen av titandioxid visar således att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 inte är uppfyllda, och godkännande av titandioxid som fodertillsats i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg” bör därför vägras. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av titandioxid visar således att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 inte är uppfyllda, och godkännande av titandioxid som fodertillsats i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg” bör därför vägras.

| (7) | Följaktligen bör fodertillsatsen titandioxid och foder som innehåller tillsatsen dras tillbaka från marknaden så snart som möjligt. En begränsad period bör dock medges för återkallandet av befintliga lager av dessa produkter så att aktörerna till fullo kan uppfylla sina skyldigheter. |
| --- | --- |

(7)

Följaktligen bör fodertillsatsen titandioxid och foder som innehåller tillsatsen dras tillbaka från marknaden så snart som möjligt. En begränsad period bör dock medges för återkallandet av befintliga lager av dessa produkter så att aktörerna till fullo kan uppfylla sina skyldigheter.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avslag på ansökan om godkännande

Titandioxid (E 171) godkänns inte som fodertillsats i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg”.

Artikel 2

Återkallande från marknaden

1.   Befintliga lager av den tillsats som avses i artikel 1 och förblandningar som innehåller tillsatsen ska återkallas från marknaden senast den 20 mars 2022.

2.   Foderråvaror och foderblandningar som har framställts med den tillsats eller med de förblandningar som avses i punkt 1 före den 20 mars 2022 ska återkallas från marknaden senast den 20 juni 2022.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6630.

3

EFSA Journal

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/162

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2091

av den 26 november 2021

om återbetalning i enlighet med artikel 26.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av de anslag som överförts från budgetåret 2021

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 26.6,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 12.2 första stycket d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2) anges att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden och som avser åtgärder som enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) får överföras till det påföljande budgetåret. Överföringen får inte överstiga 2 % av de ursprungliga anslag som beslutats av Europaparlamentet och rådet och det belopp för justering av direktstöd enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (3) som tillämpades under det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 12.2 första stycket d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2) anges att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden och som avser åtgärder som enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) får överföras till det påföljande budgetåret. Överföringen får inte överstiga 2 % av de ursprungliga anslag som beslutats av Europaparlamentet och rådet och det belopp för justering av direktstöd enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (3) som tillämpades under det föregående budgetåret.

| (2) | I enlighet med artikel 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 och genom undantag från artikel 12.2 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska medlemsstaterna återbetala de anslag som överförts enligt artikel 12.2 första stycket d i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 till de slutliga stödmottagare som omfattas av justeringsgraden under det budgetår till vilket anslagen överförs. Återbetalning ska endast göras till slutliga stödmottagare i de medlemsstater där finansiell disciplin tillämpades (4) under det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 och genom undantag från artikel 12.2 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska medlemsstaterna återbetala de anslag som överförts enligt artikel 12.2 första stycket d i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 till de slutliga stödmottagare som omfattas av justeringsgraden under det budgetår till vilket anslagen överförs. Återbetalning ska endast göras till slutliga stödmottagare i de medlemsstater där finansiell disciplin tillämpades (4) under det föregående budgetåret.

| (3) | Vid fastställandet av vilket överföringsbelopp som ska återbetalas ska i enlighet med artikel 26.7 i förordning (EU) nr 1306/2013 hänsyn tas till de belopp i reserven för kriser i jordbrukssektorn som avses i artikel 25 i den förordningen och som inte gjorts tillgängliga för krisåtgärder vid budgetårets utgång. |
| --- | --- |

(3)

Vid fastställandet av vilket överföringsbelopp som ska återbetalas ska i enlighet med artikel 26.7 i förordning (EU) nr 1306/2013 hänsyn tas till de belopp i reserven för kriser i jordbrukssektorn som avses i artikel 25 i den förordningen och som inte gjorts tillgängliga för krisåtgärder vid budgetårets utgång.

| (4) | I enlighet med artikel 1.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1801 (5) tillämpas finansiell disciplin på direktstöd för kalenderåret 2020, i syfte att skapa en krisreserv och säkerställa att de årliga tak som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1306/2013 respekteras. Krisreserven har inte tagits i anspråk under budgetåret 2021. På grundval av genomförandet 2021 av EGFJ-anslag under delad förvaltning för perioden från den 16 oktober 2020 till den 15 oktober 2021 och beräknat genomförande inom ramen för direktförvaltning från den 1 januari 2021 till den 31 december 2021 kommer ytterligare anslag som inte blivit föremål för några åtaganden att stå kvar i 2021 års budget för EGFJ. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 1.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1801 (5) tillämpas finansiell disciplin på direktstöd för kalenderåret 2020, i syfte att skapa en krisreserv och säkerställa att de årliga tak som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1306/2013 respekteras. Krisreserven har inte tagits i anspråk under budgetåret 2021. På grundval av genomförandet 2021 av EGFJ-anslag under delad förvaltning för perioden från den 16 oktober 2020 till den 15 oktober 2021 och beräknat genomförande inom ramen för direktförvaltning från den 1 januari 2021 till den 31 december 2021 kommer ytterligare anslag som inte blivit föremål för några åtaganden att stå kvar i 2021 års budget för EGFJ.

| (5) | Enligt medlemsstaternas utgiftsdeklarationer för perioden från den 16 oktober 2020 till den 15 oktober 2021 uppgår den minskning för finansiell disciplin som faktiskt tillämpats av medlemsstaterna under budgetåret 2021 till 879,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(5)

Enligt medlemsstaternas utgiftsdeklarationer för perioden från den 16 oktober 2020 till den 15 oktober 2021 uppgår den minskning för finansiell disciplin som faktiskt tillämpats av medlemsstaterna under budgetåret 2021 till 879,8 miljoner euro.

| (6) | Av det belopp för finansiell disciplin som tillämpats under budgetåret 2021 kan 686,4 miljoner euro i outnyttjade anslag, vilket alltjämt ligger inom ramen för 2 % av de ursprungliga anslagen för de åtgärder som avses i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1306/2013, överföras till budgetåret 2022 efter ett beslut av kommissionen i enlighet med artikel 12.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(6)

Av det belopp för finansiell disciplin som tillämpats under budgetåret 2021 kan 686,4 miljoner euro i outnyttjade anslag, vilket alltjämt ligger inom ramen för 2 % av de ursprungliga anslagen för de åtgärder som avses i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1306/2013, överföras till budgetåret 2022 efter ett beslut av kommissionen i enlighet med artikel 12.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (7) | För att säkerställa att återbetalningen av outnyttjade anslag till de slutliga stödmottagarna till följd av tillämpningen av finansiell disciplin står i proportion till justeringsbeloppet för finansiell disciplin, bör kommissionen fastställa de belopp som står till medlemsstaternas förfogande för återbetalningen. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att återbetalningen av outnyttjade anslag till de slutliga stödmottagarna till följd av tillämpningen av finansiell disciplin står i proportion till justeringsbeloppet för finansiell disciplin, bör kommissionen fastställa de belopp som står till medlemsstaternas förfogande för återbetalningen.

| (8) | För att medlemsstaterna inte ska tvingas göra ytterligare en utbetalning för återbetalningen, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 december 2021. Således är de belopp som fastställs genom denna förordning slutgiltiga och tillämpliga, utan att det påverkar tillämpningen av minskningar i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013 på alla andra korrigeringar som beaktas i beslutet om månadsbetalning avseende utgifter som betalats av medlemsstaternas utbetalade organ i oktober 2021, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1306/2013, och på alla avdrag och tilläggsbetalningar som ska göras enligt artikel 18.4 i den förordningen eller på alla beslut som fattas inom ramen för förfarandet för avslutande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

(8)

För att medlemsstaterna inte ska tvingas göra ytterligare en utbetalning för återbetalningen, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 december 2021. Således är de belopp som fastställs genom denna förordning slutgiltiga och tillämpliga, utan att det påverkar tillämpningen av minskningar i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013 på alla andra korrigeringar som beaktas i beslutet om månadsbetalning avseende utgifter som betalats av medlemsstaternas utbetalade organ i oktober 2021, i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1306/2013, och på alla avdrag och tilläggsbetalningar som ska göras enligt artikel 18.4 i den förordningen eller på alla beslut som fattas inom ramen för förfarandet för avslutande av räkenskaperna.

| (9) | I enlighet med inledningsfrasen i artikel 12.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 får de anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till närmast påföljande budgetår. Därför bör kommissionen fastställa stödberättigandeperioden för medlemsstaternas utgifter när det gäller återbetalningen i enlighet med artikel 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013, med beaktande av budgetåret för jordbruket som det definieras i artikel 39 i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med inledningsfrasen i artikel 12.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 får de anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till närmast påföljande budgetår. Därför bör kommissionen fastställa stödberättigandeperioden för medlemsstaternas utgifter när det gäller återbetalningen i enlighet med artikel 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013, med beaktande av budgetåret för jordbruket som det definieras i artikel 39 i den förordningen.

| (10) | För att ta hänsyn till den korta tidsperioden mellan det att medlemsstaterna meddelar genomförandet av 2021 års EGJF-anslag under delad förvaltning för perioden 16 oktober 2020–15 oktober 2021 och den dag då denna förordning bör börja tillämpas, dvs. den 1 december 2021, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(10)

För att ta hänsyn till den korta tidsperioden mellan det att medlemsstaterna meddelar genomförandet av 2021 års EGJF-anslag under delad förvaltning för perioden 16 oktober 2020–15 oktober 2021 och den dag då denna förordning bör börja tillämpas, dvs. den 1 december 2021, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till denna förordning fastställs beloppen för de anslag som ska överföras från budgetåret 2021 enligt artikel 12.2 första stycket d och artikel 12.2 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och som i enlighet med artikel 26.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 görs tillgängliga för medlemsstaterna för återbetalning till de slutliga stödmottagare som omfattas av justeringsgraden under budgetåret 2022.

De belopp som överförs ska omfattas av kommissionens överföringsbeslut i enlighet med artikel 12.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Artikel 2

Medlemsstaternas utgifter i samband med återbetalningen av de överförda anslagen ska berättiga till unionsfinansiering endast om de aktuella beloppen har utbetalats till stödmottagarna före den 16 oktober 2022.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 december 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 november 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Wolfgang BURTSCHER

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

3

(4)  I enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska finansiell disciplin inte tillämpas i Kroatien för budgetåret 2021.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1801 av den 30 november 2020 om anpassning av justeringsgraden för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2020 (EUT L 402, 1.12.2020, s. 49).

5

---

BILAGA

Belopp tillgängliga för återbetalning av överförda anslag

| (belopp i euro) |
| --- |
| Belgien | 10 148 502 |
| Bulgarien | 17 260 226 |
| Tjeckien | 18 592 308 |
| Danmark | 16 896 943 |
| Tyskland | 93 879 410 |
| Estland | 3 367 730 |
| Irland | 21 755 772 |
| Grekland | 27 014 459 |
| Spanien | 93 988 531 |
| Frankrike | 140 942 719 |
| Italien | 59 291 647 |
| Cypern | 566 767 |
| Lettland | 5 308 382 |
| Litauen | 8 354 220 |
| Luxemburg | 716 220 |
| Ungern | 24 904 327 |
| Malta | 60 357 |
| Nederländerna | 13 043 131 |
| Österrike | 11 588 177 |
| Polen | 43 034 502 |
| Portugal | 12 813 987 |
| Rumänien | 29 917 025 |
| Slovenien | 1 503 290 |
| Slovakien | 8 375 694 |
| Finland | 9 928 403 |
| Sverige | 13 184 745 |

(belopp i euro)

Belgien

10 148 502

Bulgarien

17 260 226

Tjeckien

18 592 308

Danmark

16 896 943

Tyskland

93 879 410

Estland

3 367 730

Irland

21 755 772

Grekland

27 014 459

Spanien

93 988 531

Frankrike

140 942 719

Italien

59 291 647

Cypern

566 767

Lettland

5 308 382

Litauen

8 354 220

Luxemburg

716 220

Ungern

24 904 327

Malta

60 357

Nederländerna

13 043 131

Österrike

11 588 177

Polen

43 034 502

Portugal

12 813 987

Rumänien

29 917 025

Slovenien

1 503 290

Slovakien

8 375 694

Finland

9 928 403

Sverige

13 184 745

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/166 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/166

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2092

av den 29 november 2021

om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för slaktsvin och avvanda smågrisar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av kaliumdiformiat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av kaliumdiformiat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för slaktsvin och avvanda smågrisar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för slaktsvin och avvanda smågrisar.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att kaliumdiformiat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Den konstaterade också att ämnet inte ger upphov till några farhågor avseende effekterna på luftvägar och hud, men att det är irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att ämnet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att kaliumdiformiat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Den konstaterade också att ämnet inte ger upphov till några farhågor avseende effekterna på luftvägar och hud, men att det är irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att ämnet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av kaliumdiformiat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av kaliumdiformiat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ämne i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”pH-regulatorer” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 November 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):5, artikelnr. 6617.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser.


  Funktionell grupp: pH-regulatorer. |
| 1j001 | Kaliumdiformiat | Tillsatsens sammansättning

  Kaliumdiformiat ≥ 98 % | Slaktsvin
  Avvanda smågrisar | – | – | 6 000 | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser.

Funktionell grupp: pH-regulatorer.

1j001

Kaliumdiformiat

Tillsatsens sammansättning

Kaliumdiformiat ≥ 98 %

Slaktsvin

Avvanda smågrisar

–

–

6 000

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Den högsta halten kaliumdiformiat ska vara 6 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %, oavsett om ämnet används ensamt som pH-regulator eller i kombination med andra källor av kaliumdiformiat. |
| --- | --- |

2.

Den högsta halten kaliumdiformiat ska vara 6 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %, oavsett om ämnet används ensamt som pH-regulator eller i kombination med andra källor av kaliumdiformiat.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd.

Den 20 december 2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Kaliumdiformiat

CAS-nr: 20642-05-1

Einecs-nr: 243-934-6

C2H3O4K

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten kaliumdiformiat (som total myrsyra) i fodertillsatsen, förblandningar, foder:

| — | Jonkromatografi med konduktivitetsdetektion (IC-CD) – EN 17294. |
| --- | --- |

—

Jonkromatografi med konduktivitetsdetektion (IC-CD) – EN 17294.

Bestämning av halten kalium i fodertillsatsen:

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869, eller |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869, eller

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510. |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510.

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/169 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/169

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2093

av den 29 november 2021

om godkännande av dinatrium-5’-guanylat som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av dinatrium-5’-guanylat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av dinatrium-5’-guanylat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av dinatrium-5’-guanylat som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av dinatrium-5’-guanylat som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”.

| (4) | Sökanden begärde att dinatrium-5’-guanylat skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av ”aromämnen” för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av dinatrium-5’-guanylat inte tillåtas i dricksvatten. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden begärde att dinatrium-5’-guanylat skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av ”aromämnen” för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av dinatrium-5’-guanylat inte tillåtas i dricksvatten.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att dinatrium-5’-guanylat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att dinatrium-5’-guanylat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön.

| (6) | Livsmedelsmyndigheten konstaterade vidare att dinatrium-5’-guanylat bidrar effektivt till fodrets smak. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(6)

Livsmedelsmyndigheten konstaterade vidare att dinatrium-5’-guanylat bidrar effektivt till fodrets smak. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (7) | Bedömningen av dinatrium-5’-guanylat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningen av dinatrium-5’-guanylat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (8) | Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar. |
| --- | --- |

(8)

Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar.

| (9) | Det faktum att dinatrium-5’-guanylat inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten. |
| --- | --- |

(9)

Det faktum att dinatrium-5’-guanylat inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ämne i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6619.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: organoleptiska tillsatser


  Funktionell grupp: aromämnen |
| 2b627i | — | Dinatrium-5’-guanylat | Tillsatsens sammansättning

  Dinatrium-5’-guanylat (GMP)
  Pulverform

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Dinatrium-5’-guanylat (hydratiserad form) framställt av Corynebacterium stationis (KCCM 10530) och Escherichia coli (K-12 KFCC 11067)
  Framställt genom fermentering
  Renhetsgrad: min. 97 %
  Kemisk formel:
  C10H12N5Na2O8P
  CAS-nr: 5550-12-9
  Einecs-nr: 226-914-1

  Analysmetod
   (1)

  Identifiering av dinatrium-5’-guanylat (GMP) i fodertillsatsen:






  — | FAO JECFA monografi ”Dinatrium-5’-guanylat”. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: organoleptiska tillsatser

Funktionell grupp: aromämnen

2b627i

—

Dinatrium-5’-guanylat

Tillsatsens sammansättning

Dinatrium-5’-guanylat (GMP)

Pulverform

Beskrivning av den aktiva substansen

Dinatrium-5’-guanylat (hydratiserad form) framställt av Corynebacterium stationis (KCCM 10530) och Escherichia coli (K-12 KFCC 11067)

Framställt genom fermentering

Renhetsgrad: min. 97 %

Kemisk formel:

C10H12N5Na2O8P

CAS-nr: 5550-12-9

Einecs-nr: 226-914-1

Analysmetod
   (1)

Identifiering av dinatrium-5’-guanylat (GMP) i fodertillsatsen:

—

FAO JECFA monografi ”Dinatrium-5’-guanylat”.

Bestämning av halten dinatrium-5’-guanylat (GMP) i fodertillsatsen, aromämnesförblandningar och vatten:

| — | Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV). |
| --- | --- |

—

Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 2. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 3. | Ange följande på tillsatsens etikett:
  ”Rekommenderad högsta halt aktiv substans vid användning ensamt eller i kombination med andra ribonukleotider upp till samma halt per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %: 50 mg.” |
| --- | --- |

3.

Ange följande på tillsatsens etikett:

”Rekommenderad högsta halt aktiv substans vid användning ensamt eller i kombination med andra ribonukleotider upp till samma halt per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %: 50 mg.”

| 4. | Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt av aktiv substans i helfoder som avses i punkt 3 överskrids. |
| --- | --- |

4.

Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt av aktiv substans i helfoder som avses i punkt 3 överskrids.

20 december 2031

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/173 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/173

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2094

av den 29 november 2021

om godkännande av dekokinat (Deccox och Avi-Deccox 60G) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Zoetis Belgium SA) och om upphävande av förordning (EG) nr 1289/2004

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artiklarna 9.2 och 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Användningen av dekokinat godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG för tio år som fodertillsats för slaktkycklingar genom kommissionens förordning (EG) nr 1289/2004 (3). Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Användningen av dekokinat godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG för tio år som fodertillsats för slaktkycklingar genom kommissionens förordning (EG) nr 1289/2004 (3). Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av ämnet dekokinat som fodertillsats för slaktkycklingar har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”koccidiostatika och histomonostatika”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av ämnet dekokinat som fodertillsats för slaktkycklingar har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”koccidiostatika och histomonostatika”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om ändring av sammansättningen av tillsatsen dekokinat (Deccox) som fodertillsats för slaktkycklingar, särskilt genom att vegetabiliska beståndsdelar ersätts med mineraler. Sökanden begärde att båda sammansättningarna av tillsatsen skulle finnas kvar på marknaden. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om ändring av sammansättningen av tillsatsen dekokinat (Deccox) som fodertillsats för slaktkycklingar, särskilt genom att vegetabiliska beståndsdelar ersätts med mineraler. Sökanden begärde att båda sammansättningarna av tillsatsen skulle finnas kvar på marknaden. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 29 november 2018 (4), den 28 januari 2021 (5) och den 30 oktober 2014 (6) att ämnet dekokinat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön och att ämnet är effektivt mot koccidios. Den konstaterade också att det inte krävs någon karenstid för att säkerställa konsumenternas säkerhet och att inga gränsvärden för högsta tillåtna restmängder (MRL) anses vara nödvändiga. Dessutom konstaterade livsmedelsmyndigheten att den begärda ändringen av bärare och fysisk form vad gäller Avi-Deccox 60G med avseende på Deccox inte påverkar dess säkerhet och förmåga att motverka koccidios. Därför anses båda formerna av tillsatsen vara likvärdiga när det gäller att motverka koccidios. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att det behövs en plan för övervakning av resistens mot Eimeria spp. efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 29 november 2018 (4), den 28 januari 2021 (5) och den 30 oktober 2014 (6) att ämnet dekokinat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön och att ämnet är effektivt mot koccidios. Den konstaterade också att det inte krävs någon karenstid för att säkerställa konsumenternas säkerhet och att inga gränsvärden för högsta tillåtna restmängder (MRL) anses vara nödvändiga. Dessutom konstaterade livsmedelsmyndigheten att den begärda ändringen av bärare och fysisk form vad gäller Avi-Deccox 60G med avseende på Deccox inte påverkar dess säkerhet och förmåga att motverka koccidios. Därför anses båda formerna av tillsatsen vara likvärdiga när det gäller att motverka koccidios. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att det behövs en plan för övervakning av resistens mot Eimeria spp. efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av ämnet dekokinat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagorna till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av ämnet dekokinat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagorna till den här förordningen.

| (7) | Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 1289/2004 upphävas. |
| --- | --- |

(7)

Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 1289/2004 upphävas.

| (8) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Ämnet dekokinat i kategorin ”koccidiostatika och histomonostatika” som anges i bilagorna godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i de bilagorna uppfylls.

Artikel 2

Upphävande

Förordning (EG) nr 1289/2004 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Det i bilaga I angivna ämnet och de foder innehållande detta ämne som har framställts och märkts före den 20 juni 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 20 december 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1289/2004 av den 14 juli 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Deccox® av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (EUT L 243, 15.7.2004, s. 15).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5541.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):3, artikelnr 6453.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, vol. 12(2014):11, artikelnr 3905.

6

EFSA Journal

---

BILAGA I

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: koccidiostatika och histomonostatika. |
| 51756i | Zoetis Belgium SA | Dekokinat
  (Deccox) | Tillsatsens sammansättning

  Dekokinat: 60,0 g/kg
  Sojabönsolja: 28,5 g/kg
  Silikagel: 0,6 g/kg
  Vetefodermjöl: q.s. 1 kg

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Dekokinat
  C24H35NO5

  Etyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat
  CAS-nr: 18507-89-6
  Besläktade föroreningar:
  6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylsyra: < 0,5 %
  Metyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat:< 1,0 %
  Dietyl-4-decykloxi-3-etoxianilinometylenmalonat (anilinförening):< 0,5 %

  Analysmetod
   (1)

  Bestämning av dekokinat i fodertillsatser, förblandningar och foder:
  Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med fluorescensdetektion (RP-HPLC-FL) – EN 16162. | Slaktkycklingar | | 30 | 40 | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: koccidiostatika och histomonostatika.

51756i

Zoetis Belgium SA

Dekokinat

(Deccox)

Tillsatsens sammansättning

Dekokinat: 60,0 g/kg

Sojabönsolja: 28,5 g/kg

Silikagel: 0,6 g/kg

Vetefodermjöl: q.s. 1 kg

Beskrivning av den aktiva substansen

Dekokinat

C24H35NO5

Etyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat

CAS-nr: 18507-89-6

Besläktade föroreningar:

6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylsyra: < 0,5 %

Metyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat:< 1,0 %

Dietyl-4-decykloxi-3-etoxianilinometylenmalonat (anilinförening):< 0,5 %

Analysmetod
   (1)

Bestämning av dekokinat i fodertillsatser, förblandningar och foder:

Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med fluorescensdetektion (RP-HPLC-FL) – EN 16162.

Slaktkycklingar

30

40

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning.

| 3. | Tillsatsen får inte blandas med andra koccidiostatika. |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen får inte blandas med andra koccidiostatika.

| 4. | Övervakning efter utsläppande på marknaden ska utföras av innehavaren av godkännandet när det gäller resistens mot bakterier och Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Övervakning efter utsläppande på marknaden ska utföras av innehavaren av godkännandet när det gäller resistens mot bakterier och Eimeria spp.

| 5. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

5.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning.

20.12.2031

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

BILAGA II

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: koccidiostatika och histomonostatika. |
| 51756ii | Zoetis Belgium SA | Dekokinat
  (Avi-Deccox 60G) | Tillsatsens sammansättning

  Dekokinat: 60,0 g/kg.
  Silikagel: 0,6 g/kg.
  Kiseldioxid: 4,0 g/kg.
  Natriumkarboximetylcellulosa: 30,0 g/kg
  Kalciumsulfatdihydrat: q.s. ad 1 000,0 g

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Dekokinat
  C24H35NO5

  Etyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat
  CAS-nr: 18507-89-6
  Besläktade föroreningar:
  6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylsyra: < 0,5 %
  Metyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat:< 1,0 %
  Dietyl-4-decykloxi-3-etoxianilinometylenmalonat (anilinförening):< 0,5 %

  Analysmetod
   (1)

  Bestämning av dekokinat i fodertillsatser, förblandningar och foder:






  — | Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med fluorescensdetektion (RP-HPLC-FL) – EN 16162. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: koccidiostatika och histomonostatika.

51756ii

Zoetis Belgium SA

Dekokinat

(Avi-Deccox 60G)

Tillsatsens sammansättning

Dekokinat: 60,0 g/kg.

Silikagel: 0,6 g/kg.

Kiseldioxid: 4,0 g/kg.

Natriumkarboximetylcellulosa: 30,0 g/kg

Kalciumsulfatdihydrat: q.s. ad 1 000,0 g

Beskrivning av den aktiva substansen

Dekokinat

C24H35NO5

Etyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat

CAS-nr: 18507-89-6

Besläktade föroreningar:

6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylsyra: < 0,5 %

Metyl-6-decykloxi-7-etoxi-4-hydroxikinolin-3-karboxylat:< 1,0 %

Dietyl-4-decykloxi-3-etoxianilinometylenmalonat (anilinförening):< 0,5 %

Analysmetod
   (1)

Bestämning av dekokinat i fodertillsatser, förblandningar och foder:

—

Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med fluorescensdetektion (RP-HPLC-FL) – EN 16162.

Slaktkycklingar

30

40

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning.

| 3. | Tillsatsen får inte blandas med andra koccidiostatika. |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen får inte blandas med andra koccidiostatika.

| 4. | Övervakning efter utsläppande på marknaden ska utföras av innehavaren av godkännandet när det gäller resistens mot bakterier och Eimeria spp. |
| --- | --- |

4.

Övervakning efter utsläppande på marknaden ska utföras av innehavaren av godkännandet när det gäller resistens mot bakterier och Eimeria spp.

| 5. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

5.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning.

20.12.2031

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/179 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/179

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2095

av den 29 november 2021

om godkännande av L-lysinbas, L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat som fodertillsatser för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | Ansökningar om godkännande av L-lysinbas, L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Ansökningar om godkännande av L-lysinbas, L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i den förordningen.

| (3) | Ansökningarna gäller godkännande av L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) som fodertillsatser för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökningarna gäller godkännande av L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) som fodertillsatser för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 17 mars 2021 (2)
  , (3) och den 23 juni 2021 (4) att L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Vad gäller L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) konstaterade livsmedelsmyndigheten att den aktiva substansen inte är giftig vid inandning, inte irriterande för hud eller ögon och inte hudsensibiliserande. Vad gäller säkerheten för användare av L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) kunde livsmedelsmyndigheten inte utesluta en risk vid inandning eller att den aktiva substansen kan vara irriterande för hud eller ögon eller hudsensibiliserande. Vidare konstaterade livsmedelsmyndigheten att L-lysinbas framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) är farligt vid inandning och att L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) är farligt vid inandning och lätt irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att för de lysinformer som framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) och Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) bör lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att alla tillsatserna är effektiva källor till aminosyran L-lysin för alla djurarter och att de för att vara lika effektiva för idisslare som för icke-idisslande arter bör skyddas mot nedbrytning i våmmen. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 17 mars 2021 (2)
  , (3) och den 23 juni 2021 (4) att L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Vad gäller L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) konstaterade livsmedelsmyndigheten att den aktiva substansen inte är giftig vid inandning, inte irriterande för hud eller ögon och inte hudsensibiliserande. Vad gäller säkerheten för användare av L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) kunde livsmedelsmyndigheten inte utesluta en risk vid inandning eller att den aktiva substansen kan vara irriterande för hud eller ögon eller hudsensibiliserande. Vidare konstaterade livsmedelsmyndigheten att L-lysinbas framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) är farligt vid inandning och att L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) är farligt vid inandning och lätt irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att för de lysinformer som framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) och Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) bör lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att alla tillsatserna är effektiva källor till aminosyran L-lysin för alla djurarter och att de för att vara lika effektiva för idisslare som för icke-idisslande arter bör skyddas mot nedbrytning i våmmen. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningarna av L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnena bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningarna av L-lysinbas och L-lysinmonohydroklorid framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183), L-lysinmonohydroklorid och L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (CCTCC M 2015595) samt L-lysinsulfat framställt av Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnena bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ämnen och preparat i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger” som anges i bilagan godkänns som fodertillsatser, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):4, artikelnr 6520.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):4, artikelnr 6537.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):7, artikelnr 6706.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger. |
| 3c320 | – | L-lysinbas (flytande) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat (vattenlösning) av L-lysin med minst 50 % L-lysin | Alla arter | – | – | – | 1. | Halten lysin ska anges på märkningen av tillsatsen. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger.

3c320

–

L-lysinbas (flytande)

Tillsatsens sammansättning

Preparat (vattenlösning) av L-lysin med minst 50 % L-lysin

Alla arter

–

–

–

1.

Halten lysin ska anges på märkningen av tillsatsen.

| 2. | Tillsatsen får också användas via dricksvatten. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen får också användas via dricksvatten.

| 3. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.” |
| --- | --- |

3.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.”

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med lämplig personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd, hudskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med lämplig personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd, hudskydd och andningsskydd.

20.12.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

L-lysin framställt genom fermentering med Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183)

Kemisk formel: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-nr: 56-87-1

Analysmetoder  (1)

Bestämning av halten lysin i fodertillsatsen och förblandningar som innehåller mer än 10 % lysin:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Bestämning av halten lysin i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F).

Bestämning av halten lysin i vatten:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller

| — | jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS).

3c322ii

L-lysinmonohydroklorid (tekniskt ren)

Tillsatsens sammansättning

L-lysinmonohydroklorid i pulverform med minst 78 % L-lysin och en högsta vattenhalt på 1,5 %

Alla arter

–

–

–

| 1. | Halten lysin ska anges på märkningen av tillsatsen. |
| --- | --- |

1.

Halten lysin ska anges på märkningen av tillsatsen.

| 2. | Tillsatsen får också användas via dricksvatten. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen får också användas via dricksvatten.

| 3. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.” |
| --- | --- |

3.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.”

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med lämplig personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd, hudskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med lämplig personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd, hudskydd och andningsskydd.

20.12.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

L-lysinmonohydroklorid framställt genom fermentering med

Corynebacterium glutamicum (KCCM 80183) eller Corynebacterium glutamicum (CCTCC 2015595)

Kemisk formel: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-nr: 657-27-2

Analysmetoder  (1)

Identifiering av L-lysinmonohydroklorid i fodertillsatsen:

| — | Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph”. |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph”.

Bestämning av halten lysin i fodertillsatsen och förblandningar som innehåller mer än 10 % lysin:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Bestämning av halten lysin i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F).

Bestämning av halten lysin i vatten:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD), eller |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD), eller

| — | jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS). |
| --- | --- |

—

jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS).

3c325i

–

L-Lysinsulfat

Tillsatsens sammansättning

Preparat av L-lysinsulfat som granulat och som innehåller minst 52 % L-lysin, högst 24 % sulfat och en högsta vattenhalt på 4 %

Alla arter

–

–

10 000

| 1. | Halten L-lysin ska anges på märkningen av tillsatsen. |
| --- | --- |

1.

Halten L-lysin ska anges på märkningen av tillsatsen.

| 2. | Tillsatsen får också användas via dricksvatten. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen får också användas via dricksvatten.

| 3. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.” |
| --- | --- |

3.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.”

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

20.12.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

L-lysinsulfat framställt genom fermentering med Corynebacterium glutamicum (CCTCCM 2015595)

Kemisk formel: C12H28N4O4•H2SO4/[NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS-nr: 60343-69-3

Analysmetoder  (1)

Bestämning av halten lysin i fodertillsatsen och förblandningar som innehåller mer än 10 % lysin:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Identifiering av sulfat i fodertillsatsen:

| — | Europeiska farmakopén, monografi 20301. |
| --- | --- |

—

Europeiska farmakopén, monografi 20301.

Bestämning av halten lysin i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F).

Bestämning av halten lysin i vatten:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD).

3c324i

–

L-lysinsulfat

Tillsatsens sammansättning

Preparat av L-lysinsulfat som granulat och som innehåller minst 52 % L-lysin, högst 24 % sulfat och en högsta vattenhalt på 4 %

Alla arter

–

–

10 000

| 1. | Halten L-lysin ska anges på märkningen av tillsatsen. |
| --- | --- |

1.

Halten L-lysin ska anges på märkningen av tillsatsen.

| 2. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.” |
| --- | --- |

2.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningarna: ”Vid tillskott av L-lysin bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.”

20.12.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

L-lysinsulfat framställt genom fermentering med Corynebacterium glutamicum (KCCM 80227)

Kemisk formel: C12H28N4O4•H2SO4/[NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS-nr: 60343-69-3

Analysmetoder  (1)

Bestämning av halten lysin i fodertillsatsen och förblandningar som innehåller mer än 10 % lysin:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Identifiering av sulfat i fodertillsatsen:

| — | Europeiska farmakopén, monografi 20301. |
| --- | --- |

—

Europeiska farmakopén, monografi 20301.

Bestämning av halten lysin i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F).

Bestämning av halten lysin i vatten:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD).

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/187 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/187

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2096

av den 29 november 2021

om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet: Danisco (UK) Ltd, som i unionen företräds av Genencor International B.V.)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter, under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att tillsatsen bör betraktas som luftvägssensibiliserande och potentiellt irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan vara effektiv som zooteknisk tillsats för suggor under laktationen. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, slaktsvin, smågrisar och alla mindre vanligt förekommande svinarter, under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att tillsatsen bör betraktas som luftvägssensibiliserande och potentiellt irriterande för ögon. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan vara effektiv som zooteknisk tillsats för suggor under laktationen. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei CBS 143953 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):5, artikelnr 6539.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a11 | Danisco (UK) Ltd, som företräds i unionen av Genencor International B.V. | Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) | Tillsatsens sammansättning


  Preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953. Minsta aktivitet: 40 000 U/g (1).


  Beskrivning av den aktiva substansen


  Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953


  Analysmetod

   (2)

  Bestämning av endo-1,4-beta-xylanasaktivitet:
  Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundna med azurin. | Alla fjäderfäarter | — | 625 U | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a11

Danisco (UK) Ltd, som företräds i unionen av Genencor International B.V.

Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953. Minsta aktivitet: 40 000 U/g (1).

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei CBS 143953

Analysmetod

   (2)

Bestämning av endo-1,4-beta-xylanasaktivitet:

Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundna med azurin.

Alla fjäderfäarter

—

625 U

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd och andningsskydd.

20.12.2031

Slaktsvin, smågrisar (diande och avvanda).

Alla mindre vanligt förekommande svinarter.

2 000 U

---

(1)  1 U är den mängd enzym som per minut frisätter 0,48 mikromol reducerande sockerarter (xylosekvivalenter) från vetearabinoxylan vid pH 4,2 och 50 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/190

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2097

av den 29 november 2021

om godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra som fodertillsats för slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel (innehavare av godkännandet: Novus Europe NV)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att tillsatsen innebär en låg risk för användarna vid inandning. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra resultaten hos slaktkalkoner och att denna slutsats även kan omfatta kalkoner som föds upp för avel. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att tillsatsen innebär en låg risk för användarna vid inandning. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra resultaten hos slaktkalkoner och att denna slutsats även kan omfatta kalkoner som föds upp för avel. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):4, artikelnr 6528.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättring av de zootekniska resultaten). |
| 4d14 | Novus Europe NV | Preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra med en lägsta halt av
  bensoesyra: 42,5–50 %
  kalciumformiat: 2,5–3,5 %
  fumarsyra: 0,8–1,2 %
  Granulat | Slaktkalkoner
  Kalkoner som föds upp för avel | – | 500 | 1 000 | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättring av de zootekniska resultaten).

4d14

Novus Europe NV

Preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra

Tillsatsens sammansättning

Preparat av bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra med en lägsta halt av

bensoesyra: 42,5–50 %

kalciumformiat: 2,5–3,5 %

fumarsyra: 0,8–1,2 %

Granulat

Slaktkalkoner

Kalkoner som föds upp för avel

–

500

1 000

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Tillsatsen får inte användas med andra källor för bensoesyra eller bensoater, kalciumformiat eller myrsyra och fumarsyra. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen får inte användas med andra källor för bensoesyra eller bensoater, kalciumformiat eller myrsyra och fumarsyra.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

20 december 2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Bensoesyra (renhet ≥ 99,0 %): CAS-nr: 65-85-0. Kemisk formel: C7H6O2

Kalciumformiat: CAS-nr: 544-17-2. Kemisk formel: C2H2O4Ca

Bensoesyra (renhet ≥ 99,5 %): CAS-nr: 110-17-8. Kemisk formel: C4H4O4.

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten bensoesyra, kalciumformiat och fumarsyra i fodertillsatsen:

| — | Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV)

Bestämning av den totala kalciumhalten i fodertillsatsen:

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869 eller |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869 eller

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510

Bestämning av halten bensoesyra i förblandningar och foder:

| — | Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

Vätskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV)

Bestämning av halten kalciumformiat och fumarsyra i förblandningar:

| — | Jonkromatografi (ion exclusion) med UV-detektion eller brytningsindexdetektion (HPLC-UV/RI) |
| --- | --- |

—

Jonkromatografi (ion exclusion) med UV-detektion eller brytningsindexdetektion (HPLC-UV/RI)

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

BESLUT

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/194

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/2098

av den 25 november 2021

om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut (EU) 2020/430 (1) infördes ett undantag på en månad från artikel 12.1 första stycket i rådets arbetsordning (2) vad gäller beslut om tillämpning av det vanliga skriftliga förfarandet om besluten fattas av Ständiga representanternas kommitté (Coreper). Det undantaget skulle gälla till och med den 23 april 2020. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut (EU) 2020/430 (1) infördes ett undantag på en månad från artikel 12.1 första stycket i rådets arbetsordning (2) vad gäller beslut om tillämpning av det vanliga skriftliga förfarandet om besluten fattas av Ständiga representanternas kommitté (Coreper). Det undantaget skulle gälla till och med den 23 april 2020.

| (2) | I beslut (EU) 2020/430 föreskrivs att rådet får förnya det beslutet om det är motiverat på grund av fortsatta exceptionella omständigheter. Den 21 april 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/556 (3) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 med ytterligare en period på en månad från och med den 23 april 2020. Den förlängningen av undantaget skulle gälla till och med den 23 maj 2020. Den 20 maj 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/702 (4) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 till och med den 10 juli 2020. Den 3 juli 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/970 (5) det undantaget till och med den 10 september 2020. Den 4 september 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1253 (6) det undantaget till och med den 10 november 2020. Den 6 november 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1659 (7) det undantaget till och med den 15 januari 2021. Den 12 januari 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/26 (8) det undantaget till och med den 19 mars 2021. Den 12 mars 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/454 (9) det undantaget till och med den 21 maj 2021. Den 20 maj 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/825 (10) det undantaget till och med den 16 juli 2021. Den 12 juli 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/1142 (11) det undantaget till och med den 30 september 2021. Den 24 september 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/1725 (12) det undantaget till och med den 30 november 2021. |
| --- | --- |

(2)

I beslut (EU) 2020/430 föreskrivs att rådet får förnya det beslutet om det är motiverat på grund av fortsatta exceptionella omständigheter. Den 21 april 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/556 (3) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 med ytterligare en period på en månad från och med den 23 april 2020. Den förlängningen av undantaget skulle gälla till och med den 23 maj 2020. Den 20 maj 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/702 (4) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 till och med den 10 juli 2020. Den 3 juli 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/970 (5) det undantaget till och med den 10 september 2020. Den 4 september 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1253 (6) det undantaget till och med den 10 november 2020. Den 6 november 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1659 (7) det undantaget till och med den 15 januari 2021. Den 12 januari 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/26 (8) det undantaget till och med den 19 mars 2021. Den 12 mars 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/454 (9) det undantaget till och med den 21 maj 2021. Den 20 maj 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/825 (10) det undantaget till och med den 16 juli 2021. Den 12 juli 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/1142 (11) det undantaget till och med den 30 september 2021. Den 24 september 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/1725 (12) det undantaget till och med den 30 november 2021.

| (3) | Mot bakgrund av att de exceptionella omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter och att ett antal extraordinära förebyggande åtgärder och åtgärder för att förhindra spridning fortsatt tillämpas av medlemsstaterna är det nödvändigt att förlänga det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430, förlängt genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454, (EU) 2021/825, (EU) 2021/1142 och (EU) 2021/1725, med ytterligare en begränsad period till och med den 28 februari 2022. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av att de exceptionella omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter och att ett antal extraordinära förebyggande åtgärder och åtgärder för att förhindra spridning fortsatt tillämpas av medlemsstaterna är det nödvändigt att förlänga det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430, förlängt genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454, (EU) 2021/825, (EU) 2021/1142 och (EU) 2021/1725, med ytterligare en begränsad period till och med den 28 februari 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 förlängs ytterligare till och med den 28 februari 2022.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 november 2021.

På rådets vägnar

Z. POČIVALŠEK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2020/430 av den 23 mars 2020 om ett tillfälligt undantag från rådets arbetsordning mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 88 I, 24.3.2020, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2020/556 av den 21 april 2020 om förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 128 I, 23.4.2020, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2020/702 av den 20 maj 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom beslut (EU) 2020/556 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 165, 27.5.2020, s. 38).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2020/970 av den 3 juli 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556 och (EU) 2020/702 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 216, 7.7.2020, s. 1).

5

(6)  Rådets beslut (EU) 2020/1253 av den 4 september 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 och (EU) 2020/970 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 294, 8.9.2020, s. 1).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2020/1659 av den 6 november 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 och (EU) 2020/1253 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 376, 10.11.2020, s. 3).

7

(8)  Rådets beslut (EU) 2021/26 av den 12 januari 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 och (EU) 2020/1659 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 11, 14.1.2021, s. 19).

8

(9)  Rådets beslut (EU) 2021/454 av den 12 mars 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 89, 16.3.2021, s. 15).

9

(10)  Rådets beslut (EU) 2021/825 av den 20 maj 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 183, 25.5.2021, s. 40).

10

(11)  Rådets beslut (EU) 2021/1142 av den 12 juli 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 247, 13.7.2021, s. 91).

11

(12)  Rådets beslut (EU) 2021/1725 av den 24 september 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 344, 29.9.2021, s. 5).

12

---

Rättelser

| 30.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 427/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 427/196

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2082 av den 26 november 2021 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 426 av den 29 november 2021
  )

Sidan 37, punkt 1.2, led e, första strecksatsen

I stället för:

| ”— | Händelserapporter med en allvarlighetsklassificering enligt RAT ”ATM övergripande” kan överföras direkt till sannolikhetskolumnerna enligt ERCS, såsom förklaras i steg g i diagram 2.” |
| --- | --- |

”—

Händelserapporter med en allvarlighetsklassificering enligt RAT ”ATM övergripande” kan överföras direkt till sannolikhetskolumnerna enligt ERCS, såsom förklaras i steg g i diagram 2.”

ska det stå:

| ”— | Händelserapporter med en allvarlighetsklassificering enligt RAT ”ATM övergripande” kan överföras direkt till sannolikhetskolumnerna enligt ERCS, såsom förklaras i steg g i diagram 1.” |
| --- | --- |

”—

Händelserapporter med en allvarlighetsklassificering enligt RAT ”ATM övergripande” kan överföras direkt till sannolikhetskolumnerna enligt ERCS, såsom förklaras i steg g i diagram 1.”

---