# Úradný vestník L 360/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 360 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6411. októbra 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 360

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6411. októbra 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1772 z 28. júna 2021 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom
  [oznámené pod číslom C(2021) 4800]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1773 z 28. júna 2021 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom
  [oznámené pod číslom C(2021) 4801] | 69 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1774 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/1493, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26 ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 108 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1775 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/789, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 110 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1776 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/791/ES, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 112 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1777 z 5. októbra 2021, ktorým sa Taliansku povoľuje uplatňovať znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrinu dodávanú v obci Campione d’Italia | 115 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1778 z 5. októbra 2021, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 117 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1779 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 120 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1780 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/790/ES, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty | 122 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1781 zo 7. októbra 2021 o pozastavení uplatňovania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 vo vzťahu ku Gambii | 124 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1782 z 8. októbra 2021, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia | 128 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1772 z 28. júna 2021 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom
  [oznámené pod číslom C(2021) 4800]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2021) 4800]

1

1

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1773 z 28. júna 2021 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom
  [oznámené pod číslom C(2021) 4801]

[oznámené pod číslom C(2021) 4801]

69

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1774 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/1493, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26 ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

108

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1775 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/789, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

110

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1776 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/791/ES, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

112

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1777 z 5. októbra 2021, ktorým sa Taliansku povoľuje uplatňovať znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrinu dodávanú v obci Campione d’Italia

115

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1778 z 5. októbra 2021, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

117

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1779 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

120

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1780 z 5. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/790/ES, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

122

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1781 zo 7. októbra 2021 o pozastavení uplatňovania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 vo vzťahu ku Gambii

124

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1782 z 8. októbra 2021, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1772

z 28. júna 2021

podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom

[oznámené pod číslom C(2021) 4800]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (1), a najmä na jeho článok 45 ods. 3,

keďže:

1.   ÚVOD

ÚVOD

| (1) | V nariadení (EÚ) 2016/679 sa stanovujú pravidlá prenosu osobných údajov od prevádzkovateľov alebo sprostredkovateľov v Európskej únii do tretích krajín a medzinárodným organizáciám, pokiaľ tieto prenosy patria do rozsahu jeho pôsobnosti. Pravidlá medzinárodných prenosov údajov sú stanovené v kapitole V uvedeného nariadenia, a to v článkoch 44 až 50. Hoci je pre rozmach medzinárodnej spolupráce a cezhraničného obchodu nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie aj z takýchto krajín, prenosy do tretích krajín nesmú ohrozovať poskytovanú úroveň ochrany osobných údajov v Európskej únii (2). |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) 2016/679 sa stanovujú pravidlá prenosu osobných údajov od prevádzkovateľov alebo sprostredkovateľov v Európskej únii do tretích krajín a medzinárodným organizáciám, pokiaľ tieto prenosy patria do rozsahu jeho pôsobnosti. Pravidlá medzinárodných prenosov údajov sú stanovené v kapitole V uvedeného nariadenia, a to v článkoch 44 až 50. Hoci je pre rozmach medzinárodnej spolupráce a cezhraničného obchodu nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie aj z takýchto krajín, prenosy do tretích krajín nesmú ohrozovať poskytovanú úroveň ochrany osobných údajov v Európskej únii (2).

2

| (2) | Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine alebo medzinárodná organizácia zaručujú primeranú úroveň ochrany. Za tejto podmienky sa prenosy osobných údajov do tretej krajiny môžu uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia, ako sa stanovuje v článku 45 ods. 1 a v odôvodnení 103 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine alebo medzinárodná organizácia zaručujú primeranú úroveň ochrany. Za tejto podmienky sa prenosy osobných údajov do tretej krajiny môžu uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia, ako sa stanovuje v článku 45 ods. 1 a v odôvodnení 103 uvedeného nariadenia.

| (3) | Ako sa uvádza v článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny, pričom sa vzťahuje na pravidlá uplatniteľné na dovozcov údajov, ako aj na obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom zo strany orgánov verejnej moci. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá v „zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Európskej únie [odôvodnenie 104 nariadenia (EÚ) 2016/679]. Štandard, voči ktorému sa posudzuje „zásadná rovnocennosť“, je štandard stanovený v právnych predpisoch Európskej únie, najmä v nariadení (EÚ) 2016/679, ako aj v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie (3). V tejto súvislosti má význam aj referenčné kritérium primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov (ďalej len „EDPBI“) (4). |
| --- | --- |

(3)

Ako sa uvádza v článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny, pričom sa vzťahuje na pravidlá uplatniteľné na dovozcov údajov, ako aj na obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom zo strany orgánov verejnej moci. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá v „zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Európskej únie [odôvodnenie 104 nariadenia (EÚ) 2016/679]. Štandard, voči ktorému sa posudzuje „zásadná rovnocennosť“, je štandard stanovený v právnych predpisoch Európskej únie, najmä v nariadení (EÚ) 2016/679, ako aj v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie (3). V tejto súvislosti má význam aj referenčné kritérium primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov (ďalej len „EDPBI“) (4).

3

4

| (4) | Ako objasnil Súdny dvor Európskej únie, nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany (5). Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Európskej únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na ochranu údajov a ich účinného vykonávania, vymáhania, ako aj dohľadu nad nimi požadovanú úroveň ochrany (7). |
| --- | --- |

(4)

Ako objasnil Súdny dvor Európskej únie, nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany (5). Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Európskej únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na ochranu údajov a ich účinného vykonávania, vymáhania, ako aj dohľadu nad nimi požadovanú úroveň ochrany (7).

5

6

7

| (5) | Komisia dôkladne zanalyzovala právne predpisy a prax Spojeného kráľovstva. Komisia na základe zistení uvedených v odôvodneniach 8 až 270 dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 z Európskej únie do Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dôkladne zanalyzovala právne predpisy a prax Spojeného kráľovstva. Komisia na základe zistení uvedených v odôvodneniach 8 až 270 dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 z Európskej únie do Spojeného kráľovstva.

| (6) | Tento záver sa netýka osobných údajov prenášaných na účely imigračnej kontroly Spojeného kráľovstva ani takých, ktoré inak patria do rozsahu výnimky z určitých práv dotknutých osôb na účely zachovania účinnej imigračnej kontroly (ďalej len „imigračná výnimka“) podľa bodu 4 ods. 1 prílohy 2 k zákonu Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Platnosť a výklad imigračnej výnimky v rámci práva Spojeného kráľovstva nie sú po rozhodnutí odvolacieho súdu Anglicka a Walesu z 26. mája 2021 jednoznačné. Hoci sa uznáva, že práva dotknutých osôb môžu byť v zásade obmedzené na účely imigračnej kontroly ako „dôležitý aspekt verejného záujmu“, odvolací súd zistil, že imigračná výnimka je vo svojej súčasnej forme nezlučiteľná s právom Spojeného kráľovstva, keďže v legislatívnom opatrení chýbajú konkrétne ustanovenia stanovujúce záruky uvedené v článku 23 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (8). Za týchto podmienok by prenosy osobných údajov z Únie do Spojeného kráľovstva, na ktoré sa môže uplatniť imigračná výnimka, mali byť vylúčené z pôsobnosti tohto rozhodnutia (9). Po napravení nezlučiteľnosti s právom Spojeného kráľovstva by sa mala imigračná výnimka, ako aj potreba udržiavať obmedzenia pôsobnosti tohto rozhodnutia opätovne posúdiť. |
| --- | --- |

(6)

Tento záver sa netýka osobných údajov prenášaných na účely imigračnej kontroly Spojeného kráľovstva ani takých, ktoré inak patria do rozsahu výnimky z určitých práv dotknutých osôb na účely zachovania účinnej imigračnej kontroly (ďalej len „imigračná výnimka“) podľa bodu 4 ods. 1 prílohy 2 k zákonu Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Platnosť a výklad imigračnej výnimky v rámci práva Spojeného kráľovstva nie sú po rozhodnutí odvolacieho súdu Anglicka a Walesu z 26. mája 2021 jednoznačné. Hoci sa uznáva, že práva dotknutých osôb môžu byť v zásade obmedzené na účely imigračnej kontroly ako „dôležitý aspekt verejného záujmu“, odvolací súd zistil, že imigračná výnimka je vo svojej súčasnej forme nezlučiteľná s právom Spojeného kráľovstva, keďže v legislatívnom opatrení chýbajú konkrétne ustanovenia stanovujúce záruky uvedené v článku 23 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (8). Za týchto podmienok by prenosy osobných údajov z Únie do Spojeného kráľovstva, na ktoré sa môže uplatniť imigračná výnimka, mali byť vylúčené z pôsobnosti tohto rozhodnutia (9). Po napravení nezlučiteľnosti s právom Spojeného kráľovstva by sa mala imigračná výnimka, ako aj potreba udržiavať obmedzenia pôsobnosti tohto rozhodnutia opätovne posúdiť.

8

9

| (7) | Toto rozhodnutie by nemalo mať vplyv na priame uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 na organizácie usadené v Spojenom kráľovstve, ak sú splnené podmienky týkajúce sa územnej pôsobnosti uvedeného nariadenia stanovené v jeho článku 3. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutie by nemalo mať vplyv na priame uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 na organizácie usadené v Spojenom kráľovstve, ak sú splnené podmienky týkajúce sa územnej pôsobnosti uvedeného nariadenia stanovené v jeho článku 3.

2.   PRAVIDLÁ, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA SPRACÚVANIE OSOBNÝCH ÚDAJOV

PRAVIDLÁ, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA SPRACÚVANIE OSOBNÝCH ÚDAJOV

2.1.   Ústavný rámec

Ústavný rámec

| (8) | Spojené kráľovstvo je parlamentnou demokraciou, ktorá má ako hlava štátu konštitučného panovníka. Má suverénny parlament, ktorý je nadriadený všetkým ostatným vládnym inštitúciám, orgán výkonnej moci, ktorý je volený z členov parlamentu a ktorý sa tomuto parlamentu zodpovedá, a nezávislé súdnictvo. Výkonná moc vychádza zo spôsobilosti získať vyslovenie dôvery volenej Dolnej snemovne (House of Commons) a zodpovedá sa obom snemovniam parlamentu, ktoré sú zodpovedné za kontrolu vlády a za prerokúvanie a prijímanie zákonov. |
| --- | --- |

(8)

Spojené kráľovstvo je parlamentnou demokraciou, ktorá má ako hlava štátu konštitučného panovníka. Má suverénny parlament, ktorý je nadriadený všetkým ostatným vládnym inštitúciám, orgán výkonnej moci, ktorý je volený z členov parlamentu a ktorý sa tomuto parlamentu zodpovedá, a nezávislé súdnictvo. Výkonná moc vychádza zo spôsobilosti získať vyslovenie dôvery volenej Dolnej snemovne (House of Commons) a zodpovedá sa obom snemovniam parlamentu, ktoré sú zodpovedné za kontrolu vlády a za prerokúvanie a prijímanie zákonov.

| (9) | Parlament Spojeného kráľovstva preniesol zodpovednosť za prijímanie právnych predpisov o vnútroštátnych záležitostiach v Škótsku, vo Walese a v Severnom Írsku, ktoré Parlament Spojeného kráľovstva nevyhradil pre seba, na Škótsky parlament, Waleský parlament (Senedd Cymru) a Zhromaždenie Severného Írska. Hoci ochrana údajov je vyhradenou záležitosťou, t. j. rovnaké právne predpisy sa uplatňujú v celej krajine, v ostatných oblastiach politiky relevantných pre toto rozhodnutie sa zodpovednosť preniesla. Napríklad zodpovednosť v rámci systémov trestnej justície vrátane policajnej činnosti v Škótsku a Severnom Írsku sa preniesla na Škótsky parlament, resp. Zhromaždenie Severného Írska. Spojené kráľovstvo nemá kodifikovanú ústavu v zmysle zakotveného konštitutívneho dokumentu. Ústavné zásady sa ustálili postupne, najmä na základe judikatúry a zvyklostí. Súdy uznali ústavnú hodnotu niektorých právnych predpisov, ako je Magna charta, Listina práv z roku 1689 a zákon o ľudských právach z roku 1998. Základné práva jednotlivcov sa formovali ako súčasť ústavy prostredníctvom common law, uvedených právnych predpisov a medzinárodných dohovorov, najmä Európskeho dohovoru o ľudských právach, ktorý Spojené kráľovstvo ratifikovalo v roku 1951. Spojené kráľovstvo v roku 1987 ratifikovalo aj Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) (10). |
| --- | --- |

(9)

Parlament Spojeného kráľovstva preniesol zodpovednosť za prijímanie právnych predpisov o vnútroštátnych záležitostiach v Škótsku, vo Walese a v Severnom Írsku, ktoré Parlament Spojeného kráľovstva nevyhradil pre seba, na Škótsky parlament, Waleský parlament (Senedd Cymru) a Zhromaždenie Severného Írska. Hoci ochrana údajov je vyhradenou záležitosťou, t. j. rovnaké právne predpisy sa uplatňujú v celej krajine, v ostatných oblastiach politiky relevantných pre toto rozhodnutie sa zodpovednosť preniesla. Napríklad zodpovednosť v rámci systémov trestnej justície vrátane policajnej činnosti v Škótsku a Severnom Írsku sa preniesla na Škótsky parlament, resp. Zhromaždenie Severného Írska. Spojené kráľovstvo nemá kodifikovanú ústavu v zmysle zakotveného konštitutívneho dokumentu. Ústavné zásady sa ustálili postupne, najmä na základe judikatúry a zvyklostí. Súdy uznali ústavnú hodnotu niektorých právnych predpisov, ako je Magna charta, Listina práv z roku 1689 a zákon o ľudských právach z roku 1998. Základné práva jednotlivcov sa formovali ako súčasť ústavy prostredníctvom common law, uvedených právnych predpisov a medzinárodných dohovorov, najmä Európskeho dohovoru o ľudských právach, ktorý Spojené kráľovstvo ratifikovalo v roku 1951. Spojené kráľovstvo v roku 1987 ratifikovalo aj Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) (10).

10

| (10) | Zákonom o ľudských právach z roku 1998 (Human Rights Act) sa začleňujú práva obsiahnuté v Európskom dohovore o ľudských právach do práva Spojeného kráľovstva. Zákonom o ľudských právach sa zaručujú každému jednotlivcovi základné práva a slobody stanovené v článkoch 2 až 12 a článku 14 Európskeho dohovoru o ľudských právach, článkoch 1, 2 a 3 prvého protokolu k nemu a článku 1 trinásteho protokolu k nemu v spojení s článkami 16, 17 a 18 uvedeného dohovoru. Patrí sem právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života (a ako súčasť tohto práva aj právo na ochranu údajov) a právo na spravodlivý proces (11). Najmä v súlade s článkom 8 uvedeného dohovoru môže štátny orgán do výkonu práva na súkromie zasahovať len v prípadoch, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných. |
| --- | --- |

(10)

Zákonom o ľudských právach z roku 1998 (Human Rights Act) sa začleňujú práva obsiahnuté v Európskom dohovore o ľudských právach do práva Spojeného kráľovstva. Zákonom o ľudských právach sa zaručujú každému jednotlivcovi základné práva a slobody stanovené v článkoch 2 až 12 a článku 14 Európskeho dohovoru o ľudských právach, článkoch 1, 2 a 3 prvého protokolu k nemu a článku 1 trinásteho protokolu k nemu v spojení s článkami 16, 17 a 18 uvedeného dohovoru. Patrí sem právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života (a ako súčasť tohto práva aj právo na ochranu údajov) a právo na spravodlivý proces (11). Najmä v súlade s článkom 8 uvedeného dohovoru môže štátny orgán do výkonu práva na súkromie zasahovať len v prípadoch, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných.

11

| (11) | V súlade so zákonom o ľudských právach z roku 1998 musí byť každá činnosť orgánov verejnej moci zlučiteľná s právom podľa dohovoru (12). Okrem toho je potrebné, aby sa primárne a podriadené právne predpisy interpretovali a uplatňovali spôsobom, ktorý je zlučiteľný s právami vyplývajúcim z dohovoru (13). |
| --- | --- |

(11)

V súlade so zákonom o ľudských právach z roku 1998 musí byť každá činnosť orgánov verejnej moci zlučiteľná s právom podľa dohovoru (12). Okrem toho je potrebné, aby sa primárne a podriadené právne predpisy interpretovali a uplatňovali spôsobom, ktorý je zlučiteľný s právami vyplývajúcim z dohovoru (13).

12

13

2.2.   Rámec ochrany údajov Spojeného kráľovstva

Rámec ochrany údajov Spojeného kráľovstva

| (12) | Spojené kráľovstvo vystúpilo z Európskej únie 31. januára 2020. Na základe Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (14) sa právo Únie naďalej uplatňovalo v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia do 31. decembra 2020. Legislatívny rámec ochrany osobných údajov v Spojenom kráľovstve pred vystúpením a počas prechodného obdobia pozostával z príslušných právnych predpisov EÚ [najmä nariadenia (EÚ) 2016/679 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (15)] a vnútroštátnych právnych predpisov, najmä zo zákona o ochrane údajov z roku 2018 (Data Protection Act) (16), v ktorom sa stanovujú vnútroštátne pravidlá v prípadoch, keď to umožňuje nariadenie (EÚ) 2016/679, pričom sa špecifikuje a obmedzuje uplatňovanie pravidiel nariadenia (EÚ) 2016/679 a transponovanej smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(12)

Spojené kráľovstvo vystúpilo z Európskej únie 31. januára 2020. Na základe Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (14) sa právo Únie naďalej uplatňovalo v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia do 31. decembra 2020. Legislatívny rámec ochrany osobných údajov v Spojenom kráľovstve pred vystúpením a počas prechodného obdobia pozostával z príslušných právnych predpisov EÚ [najmä nariadenia (EÚ) 2016/679 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (15)] a vnútroštátnych právnych predpisov, najmä zo zákona o ochrane údajov z roku 2018 (Data Protection Act) (16), v ktorom sa stanovujú vnútroštátne pravidlá v prípadoch, keď to umožňuje nariadenie (EÚ) 2016/679, pričom sa špecifikuje a obmedzuje uplatňovanie pravidiel nariadenia (EÚ) 2016/679 a transponovanej smernice (EÚ) 2016/680.

14

15

16

| (13) | Vláda Spojeného kráľovstva s cieľom pripraviť sa na vystúpenie z EÚ prijala zákon o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 (17), ktorým sa priamo uplatniteľné právne predpisy Únie začleňujú do práva Spojeného kráľovstva (18). Toto tzv. ponechané právo EÚ zahŕňa nariadenie (EÚ) 2016/679 v celom jeho rozsahu (vrátane odôvodnení) (19). V súlade s uvedeným zákonom musia súdy Spojeného kráľovstva vykladať nezmenené ponechané právo EÚ v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora a všeobecnými zásadami práva Únie tak, ako boli účinné bezprostredne pred skončením prechodného obdobia (nazývané „ponechaná judikatúra EÚ“, resp. „ponechané všeobecné zásady práva EÚ“) (20). |
| --- | --- |

(13)

Vláda Spojeného kráľovstva s cieľom pripraviť sa na vystúpenie z EÚ prijala zákon o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 (17), ktorým sa priamo uplatniteľné právne predpisy Únie začleňujú do práva Spojeného kráľovstva (18). Toto tzv. ponechané právo EÚ zahŕňa nariadenie (EÚ) 2016/679 v celom jeho rozsahu (vrátane odôvodnení) (19). V súlade s uvedeným zákonom musia súdy Spojeného kráľovstva vykladať nezmenené ponechané právo EÚ v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora a všeobecnými zásadami práva Únie tak, ako boli účinné bezprostredne pred skončením prechodného obdobia (nazývané „ponechaná judikatúra EÚ“, resp. „ponechané všeobecné zásady práva EÚ“) (20).

17

18

19

20

| (14) | Podľa zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 majú ministri Spojeného kráľovstva právomoc prostredníctvom štatutárnych nástrojov zaviesť sekundárne právne predpisy s cieľom vykonať v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie potrebné zmeny v ponechanom práve Európskej únie. Túto právomoc uplatnili prijatím právnych predpisov o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019 (DPPEC Regulations) (21). Právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách sa mení nariadenie (EÚ) 2016/679, ktoré sa do nich zaviedlo prostredníctvom zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, zákona o ochrane údajov z roku 2018 a ďalších právnych predpisov o ochrane údajov, aby zodpovedalo vnútroštátnym okolnostiam (22). |
| --- | --- |

(14)

Podľa zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 majú ministri Spojeného kráľovstva právomoc prostredníctvom štatutárnych nástrojov zaviesť sekundárne právne predpisy s cieľom vykonať v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie potrebné zmeny v ponechanom práve Európskej únie. Túto právomoc uplatnili prijatím právnych predpisov o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019 (DPPEC Regulations) (21). Právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách sa mení nariadenie (EÚ) 2016/679, ktoré sa do nich zaviedlo prostredníctvom zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, zákona o ochrane údajov z roku 2018 a ďalších právnych predpisov o ochrane údajov, aby zodpovedalo vnútroštátnym okolnostiam (22).

21

22

| (15) | Právny rámec ochrany osobných údajov v Spojenom kráľovstve po skončení prechodného obdobia teda tvorí:






  — | všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako bolo podľa zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 začlenené do práva Spojeného kráľovstva a zmenené právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách (23), a |
| --- | --- | --- |

(15)

Právny rámec ochrany osobných údajov v Spojenom kráľovstve po skončení prechodného obdobia teda tvorí:

—

všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako bolo podľa zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 začlenené do práva Spojeného kráľovstva a zmenené právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách (23), a

23

| — | zákon o ochrane údajov z roku 2018 (24) zmenený právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách. |
| --- | --- |

—

zákon o ochrane údajov z roku 2018 (24) zmenený právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách.

24

| (16) | Keďže sa všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov zakladá na právnych predpisoch EÚ, pravidlá ochrany údajov v Spojenom kráľovstve v mnohých aspektoch odzrkadľujú príslušné pravidlá, ktoré sú platné v Európskej únii. |
| --- | --- |

(16)

Keďže sa všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov zakladá na právnych predpisoch EÚ, pravidlá ochrany údajov v Spojenom kráľovstve v mnohých aspektoch odzrkadľujú príslušné pravidlá, ktoré sú platné v Európskej únii.

| (17) | Okrem právomocí, ktoré sa ministrovi priznávajú prostredníctvom zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, v niekoľkých ustanoveniach zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa ministrovi priznáva právomoc prijímať sekundárne právne predpisy s cieľom zmeniť určité ustanovenia zákona alebo stanoviť doplnkové a dodatočné pravidlá (25). Minister dosiaľ uplatnil len právomoc podľa § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorou bolo prijať právne predpisy o ochrane údajov (poplatky a informácie) (zmena) z roku 2019, v ktorých sa stanovujú okolnosti, keď sú prevádzkovatelia povinní platiť ročný poplatok nezávislému orgánu Spojeného kráľovstva pre ochranu údajov, Komisárovi pre informácie. |
| --- | --- |

(17)

Okrem právomocí, ktoré sa ministrovi priznávajú prostredníctvom zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, v niekoľkých ustanoveniach zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa ministrovi priznáva právomoc prijímať sekundárne právne predpisy s cieľom zmeniť určité ustanovenia zákona alebo stanoviť doplnkové a dodatočné pravidlá (25). Minister dosiaľ uplatnil len právomoc podľa § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorou bolo prijať právne predpisy o ochrane údajov (poplatky a informácie) (zmena) z roku 2019, v ktorých sa stanovujú okolnosti, keď sú prevádzkovatelia povinní platiť ročný poplatok nezávislému orgánu Spojeného kráľovstva pre ochranu údajov, Komisárovi pre informácie.

25

| (18) | Napokon sa ďalšie usmernenia týkajúce sa právnych predpisov Spojeného kráľovstva o ochrane údajov uvádzajú v kódexoch postupov a iných usmerneniach, ktoré prijíma Komisár pre informácie. Aj keď tieto usmernenia nie sú z formálneho hľadiska právne záväzné, majú význam, pokiaľ ide o výklad, a ukazujú, ako Komisár v praxi uplatňuje a presadzuje právne predpisy o ochrane údajov. Konkrétne v § 121 až § 125 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa od Komisára vyžaduje, aby vypracoval kódexy postupov v oblasti poskytovania údajov, priameho marketingu, navrhovania primeranému veku, ochrany údajov a žurnalistiky. |
| --- | --- |

(18)

Napokon sa ďalšie usmernenia týkajúce sa právnych predpisov Spojeného kráľovstva o ochrane údajov uvádzajú v kódexoch postupov a iných usmerneniach, ktoré prijíma Komisár pre informácie. Aj keď tieto usmernenia nie sú z formálneho hľadiska právne záväzné, majú význam, pokiaľ ide o výklad, a ukazujú, ako Komisár v praxi uplatňuje a presadzuje právne predpisy o ochrane údajov. Konkrétne v § 121 až § 125 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa od Komisára vyžaduje, aby vypracoval kódexy postupov v oblasti poskytovania údajov, priameho marketingu, navrhovania primeranému veku, ochrany údajov a žurnalistiky.

| (19) | Právny rámec Spojeného kráľovstva, ktorý sa uplatňuje na údaje prenášané podľa tohto rozhodnutia, je teda svojou štruktúrou a hlavnými zložkami veľmi podobný rámcu, ktorý sa uplatňuje v Európskej únii. To zahŕňa aj skutočnosť, že takýto rámec sa neopiera len o povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve, ktoré boli formované právom EÚ, ale aj o povinnosti zakotvené v medzinárodnom práve, najmä prostredníctvom pristúpenia Spojeného kráľovstva k EDĽP a dohovoru č. 108, ako aj o podriadenie tohto rámca pod právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva. Tieto povinnosti vyplývajúce z právne záväzných medzinárodných nástrojov, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, sú preto osobitne dôležitým prvkom právneho rámca posudzovaného v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(19)

Právny rámec Spojeného kráľovstva, ktorý sa uplatňuje na údaje prenášané podľa tohto rozhodnutia, je teda svojou štruktúrou a hlavnými zložkami veľmi podobný rámcu, ktorý sa uplatňuje v Európskej únii. To zahŕňa aj skutočnosť, že takýto rámec sa neopiera len o povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve, ktoré boli formované právom EÚ, ale aj o povinnosti zakotvené v medzinárodnom práve, najmä prostredníctvom pristúpenia Spojeného kráľovstva k EDĽP a dohovoru č. 108, ako aj o podriadenie tohto rámca pod právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva. Tieto povinnosti vyplývajúce z právne záväzných medzinárodných nástrojov, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, sú preto osobitne dôležitým prvkom právneho rámca posudzovaného v tomto rozhodnutí.

2.3.   Vecná a územná pôsobnosť

Vecná a územná pôsobnosť

| (20) | Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa podobne ako nariadenie (EÚ) 2016/679 vzťahuje na spracúvanie osobných údajov vykonávané úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami alebo na iné spracúvanie v prípade osobných údajov, ktoré tvoria súčasť informačného systému (26). Vymedzenie pojmov „osobné údaje“, „dotknutá osoba“ a „spracúvanie“ vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je totožné s vymedzením pojmov v nariadení (EÚ) 2016/679 (27). Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa navyše vzťahuje na manuálne neštruktúrované spracúvanie osobných údajov (28), ktoré majú v držbe niektoré orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva (29), hoci zásady a práva vyplývajúce zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré nie sú relevantné pre takéto osobné údaje, sa nevzťahujú na § 24 a § 25 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Podobne ako v ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2016/679 sa ani všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov jednotlivcom v rámci výlučne osobnej alebo domácej činnosti (30). |
| --- | --- |

(20)

Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa podobne ako nariadenie (EÚ) 2016/679 vzťahuje na spracúvanie osobných údajov vykonávané úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami alebo na iné spracúvanie v prípade osobných údajov, ktoré tvoria súčasť informačného systému (26). Vymedzenie pojmov „osobné údaje“, „dotknutá osoba“ a „spracúvanie“ vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je totožné s vymedzením pojmov v nariadení (EÚ) 2016/679 (27). Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa navyše vzťahuje na manuálne neštruktúrované spracúvanie osobných údajov (28), ktoré majú v držbe niektoré orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva (29), hoci zásady a práva vyplývajúce zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré nie sú relevantné pre takéto osobné údaje, sa nevzťahujú na § 24 a § 25 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Podobne ako v ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2016/679 sa ani všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov jednotlivcom v rámci výlučne osobnej alebo domácej činnosti (30).

26

27

28

29

30

| (21) | Všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa rozširuje jeho pôsobnosť aj na spracúvanie v rámci činnosti, ktorá bezprostredne pred koncom prechodného obdobia nepatrila do pôsobnosti práva Európskej únie (napr. národná bezpečnosť) (31) alebo patrila do pôsobnosti kapitoly 2 hlavy 5 Zmluvy o Európskej únii (činnosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky) (32). Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa tak, ako to je aj v systéme Európskej únie, nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov príslušným orgánom na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a jeho predchádzania (tzv. účely presadzovania práva) – takéto spracúvanie sa namiesto toho riadi časťou 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako je to v prípade smernice (EÚ) 2016/680 podľa práva Európskej únie – ani na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami [Security Service (Bezpečnostná služba), Secret Intelligence Service (Tajná spravodajská služba) a Government Communications Headquarters (Vládne komunikačné ústredie)], na ktoré sa vzťahuje časť 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (33). |
| --- | --- |

(21)

Všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa rozširuje jeho pôsobnosť aj na spracúvanie v rámci činnosti, ktorá bezprostredne pred koncom prechodného obdobia nepatrila do pôsobnosti práva Európskej únie (napr. národná bezpečnosť) (31) alebo patrila do pôsobnosti kapitoly 2 hlavy 5 Zmluvy o Európskej únii (činnosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky) (32). Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa tak, ako to je aj v systéme Európskej únie, nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov príslušným orgánom na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a jeho predchádzania (tzv. účely presadzovania práva) – takéto spracúvanie sa namiesto toho riadi časťou 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako je to v prípade smernice (EÚ) 2016/680 podľa práva Európskej únie – ani na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami [Security Service (Bezpečnostná služba), Secret Intelligence Service (Tajná spravodajská služba) a Government Communications Headquarters (Vládne komunikačné ústredie)], na ktoré sa vzťahuje časť 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (33).

31

32

33

| (22) | Územná pôsobnosť všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov je opísaná v článku 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (34) a zahŕňa spracúvanie osobných údajov (bez ohľadu na miesto spracúvania) v kontexte činností prevádzkarne prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Spojenom kráľovstve, ako aj spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb, ktoré sa nachádzajú v Spojenom kráľovstve, ak spracovateľské činnosti súvisia s ponukou tovaru alebo služieb týmto dotknutým osobám alebo so sledovaním ich správania (35). Uvedené odráža prístup prijatý v článku 3 smernice (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(22)

Územná pôsobnosť všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov je opísaná v článku 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (34) a zahŕňa spracúvanie osobných údajov (bez ohľadu na miesto spracúvania) v kontexte činností prevádzkarne prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Spojenom kráľovstve, ako aj spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb, ktoré sa nachádzajú v Spojenom kráľovstve, ak spracovateľské činnosti súvisia s ponukou tovaru alebo služieb týmto dotknutým osobám alebo so sledovaním ich správania (35). Uvedené odráža prístup prijatý v článku 3 smernice (EÚ) 2016/679.

34

35

2.4.   Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a sprostredkovateľ

Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a sprostredkovateľ

| (23) | Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a sprostredkovateľ, ako aj vymedzenie pojmu pseudonymizácia stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679 sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov ponechalo bez ďalších podstatných zmien (36). Navyše osobitné kategórie osobných údajov sú vymedzené v článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 („odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách, a spracúvanie genetických údajov, biometrických údajov na individuálnu identifikáciu fyzickej osoby, údajov týkajúcich sa zdravia alebo údajov týkajúcich sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie fyzickej osoby“). V § 205 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza vymedzenie pojmov „biometrické údaje“ (37), „údaje týkajúce sa zdravia“ (38) a „genetické údaje“ (39). |
| --- | --- |

(23)

Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a sprostredkovateľ, ako aj vymedzenie pojmu pseudonymizácia stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679 sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov ponechalo bez ďalších podstatných zmien (36). Navyše osobitné kategórie osobných údajov sú vymedzené v článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 („odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách, a spracúvanie genetických údajov, biometrických údajov na individuálnu identifikáciu fyzickej osoby, údajov týkajúcich sa zdravia alebo údajov týkajúcich sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie fyzickej osoby“). V § 205 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza vymedzenie pojmov „biometrické údaje“ (37), „údaje týkajúce sa zdravia“ (38) a „genetické údaje“ (39).

36

37

38

39

2.5.   Záruky, práva a povinnosti

Záruky, práva a povinnosti

2.5.1.   Zákonnosť a spravodlivosť spracúvania

Zákonnosť a spravodlivosť spracúvania

| (24) | Osobné údaje by sa mali spracúvať zákonným a spravodlivým spôsobom. |
| --- | --- |

(24)

Osobné údaje by sa mali spracúvať zákonným a spravodlivým spôsobom.

| (25) | Zásady zákonnosti, spravodlivosti a transparentnosti a dôvody na zákonné spracúvanie sa zaručujú v práve Spojeného kráľovstva prostredníctvom článku 5 ods. 1 písm. a) a článku 6 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú totožné s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679 (40). § 8 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dopĺňa článok 6 ods. 1 písm. e) uvedením, že spracúvanie osobných údajov podľa článku 6 ods. 1 písm. e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (nevyhnutné na splnenie úlohy realizovanej vo verejnom záujme alebo pri výkone verejnej moci prevádzkovateľa) zahŕňa spracúvanie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na výkon spravodlivosti, výkon funkcie niektorej zo snemovní parlamentu, výkon funkcie zverenej osobe na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy, výkon funkcie koruny, ministra koruny alebo ministerstva alebo činnosť na podporu a propagáciu demokratickej angažovanosti. |
| --- | --- |

(25)

Zásady zákonnosti, spravodlivosti a transparentnosti a dôvody na zákonné spracúvanie sa zaručujú v práve Spojeného kráľovstva prostredníctvom článku 5 ods. 1 písm. a) a článku 6 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú totožné s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679 (40). § 8 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dopĺňa článok 6 ods. 1 písm. e) uvedením, že spracúvanie osobných údajov podľa článku 6 ods. 1 písm. e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (nevyhnutné na splnenie úlohy realizovanej vo verejnom záujme alebo pri výkone verejnej moci prevádzkovateľa) zahŕňa spracúvanie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na výkon spravodlivosti, výkon funkcie niektorej zo snemovní parlamentu, výkon funkcie zverenej osobe na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy, výkon funkcie koruny, ministra koruny alebo ministerstva alebo činnosť na podporu a propagáciu demokratickej angažovanosti.

40

| (26) | Pokiaľ ide o vyjadrenie súhlasu (jeden z dôvodov na zákonné spracúvanie), vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú aj nezmenené podmienky stanovené v článku 7 nariadenia (EÚ) 2016/679, čo znamená, že prevádzkovateľ musí vedieť preukázať, že dotknutá osoba vyjadrila súhlas, musí sa predložiť písomná žiadosť o súhlas, ktorá je jasne a jednoducho formulovaná, dotknutá osoba musí mať právo kedykoľvek odvolať súhlas a pri posudzovaní, či bol súhlas poskytnutý slobodne, by sa malo zohľadniť, či sa plnenie zmluvy podmieňuje súhlasom so spracúvaním osobných údajov, ktorý nie je na plnenie tejto zmluvy nevyhnutný. Okrem toho je podľa článku 8 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov v kontexte poskytovania služieb informačnej spoločnosti súhlas dieťaťa zákonný, len ak má dieťa aspoň 13 rokov. Patrí tak do vekovej skupiny stanovenej v článku 8 nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o vyjadrenie súhlasu (jeden z dôvodov na zákonné spracúvanie), vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú aj nezmenené podmienky stanovené v článku 7 nariadenia (EÚ) 2016/679, čo znamená, že prevádzkovateľ musí vedieť preukázať, že dotknutá osoba vyjadrila súhlas, musí sa predložiť písomná žiadosť o súhlas, ktorá je jasne a jednoducho formulovaná, dotknutá osoba musí mať právo kedykoľvek odvolať súhlas a pri posudzovaní, či bol súhlas poskytnutý slobodne, by sa malo zohľadniť, či sa plnenie zmluvy podmieňuje súhlasom so spracúvaním osobných údajov, ktorý nie je na plnenie tejto zmluvy nevyhnutný. Okrem toho je podľa článku 8 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov v kontexte poskytovania služieb informačnej spoločnosti súhlas dieťaťa zákonný, len ak má dieťa aspoň 13 rokov. Patrí tak do vekovej skupiny stanovenej v článku 8 nariadenia (EÚ) 2016/679.

2.5.2.   Spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov

Spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov

| (27) | Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky. |
| --- | --- |

(27)

Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky.

| (28) | Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákon o ochrane údajov z roku 2018 obsahujú osobitné pravidlá týkajúce sa spracúvania osobitných kategórií osobných údajov, ktoré sú vymedzené v článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnakým spôsobom ako v nariadení (EÚ) 2016/679 (pozri odôvodnenie 23). Podľa článku 9 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je spracúvanie osobitných kategórií údajov v zásade zakázané, ak sa neuplatňuje osobitná výnimka. |
| --- | --- |

(28)

Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákon o ochrane údajov z roku 2018 obsahujú osobitné pravidlá týkajúce sa spracúvania osobitných kategórií osobných údajov, ktoré sú vymedzené v článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnakým spôsobom ako v nariadení (EÚ) 2016/679 (pozri odôvodnenie 23). Podľa článku 9 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je spracúvanie osobitných kategórií údajov v zásade zakázané, ak sa neuplatňuje osobitná výnimka.

| (29) | Týmito výnimkami (uvedenými v článku 9 ods. 2 a 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) sa oproti výnimkám uvedeným v článku 9 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 nezavádzajú podstatné zmeny. Pokiaľ dotknutá osoba nevyjadrila výslovný súhlas so spracúvaním týchto osobných údajov, spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov je povolené len za osobitných a obmedzených okolností. Vo väčšine prípadov musí byť spracúvanie citlivých údajov nevyhnutné na konkrétny účel vymedzený v príslušnom ustanovení [pozri článok 9 ods. 2 písm. b), c), f), g), h), i) a j)]. |
| --- | --- |

(29)

Týmito výnimkami (uvedenými v článku 9 ods. 2 a 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) sa oproti výnimkám uvedeným v článku 9 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 nezavádzajú podstatné zmeny. Pokiaľ dotknutá osoba nevyjadrila výslovný súhlas so spracúvaním týchto osobných údajov, spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov je povolené len za osobitných a obmedzených okolností. Vo väčšine prípadov musí byť spracúvanie citlivých údajov nevyhnutné na konkrétny účel vymedzený v príslušnom ustanovení [pozri článok 9 ods. 2 písm. b), c), f), g), h), i) a j)].

| (30) | Okrem toho, ak sa výnimkou podľa článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia o ochrane údajov vyžaduje povolenie prostredníctvom právneho predpisu alebo odkazuje na verejný záujem, v § 10 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa ďalej stanovuje, že podmienky musia byť splnené, aby sa mohli uplatniť výnimky. Napríklad v prípade spracúvania citlivých údajov na ochranu „verejného zdravia“ [§ 9 ods. 2 písm. i) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov] sa v časti 1 bode 3 písm. b) prílohy 1 vyžaduje, aby sa takéto spracúvanie okrem toho, že sa musí overiť jeho nevyhnutnosť, vykonávalo „zdravotníckym pracovníkom alebo na jeho zodpovednosť“ alebo „inou osobou, ktorá má povinnosť zachovávať dôvernosť na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy“ vrátane povinnosti zachovávať dôvernosť podľa zavedeného common law. |
| --- | --- |

(30)

Okrem toho, ak sa výnimkou podľa článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia o ochrane údajov vyžaduje povolenie prostredníctvom právneho predpisu alebo odkazuje na verejný záujem, v § 10 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa ďalej stanovuje, že podmienky musia byť splnené, aby sa mohli uplatniť výnimky. Napríklad v prípade spracúvania citlivých údajov na ochranu „verejného zdravia“ [§ 9 ods. 2 písm. i) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov] sa v časti 1 bode 3 písm. b) prílohy 1 vyžaduje, aby sa takéto spracúvanie okrem toho, že sa musí overiť jeho nevyhnutnosť, vykonávalo „zdravotníckym pracovníkom alebo na jeho zodpovednosť“ alebo „inou osobou, ktorá má povinnosť zachovávať dôvernosť na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy“ vrátane povinnosti zachovávať dôvernosť podľa zavedeného common law.

| (31) | V prípade, že sa citlivé údaje spracúvajú z dôvodov významného verejného záujmu [(článok 9 ods. 2 písm. g) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov], v časti 2 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza podrobný zoznam účelov, ktoré možno považovať za dôvody významného verejného záujmu, a stanovujú sa v nej dodatočné podmienky pre každý z týchto účelov. Za významný verejný záujem sa napríklad uznáva podpora rasovej a etnickej rozmanitosti na vyšších úrovniach organizácií. Spracúvanie citlivých údajov na tento konkrétny účel podlieha podrobným požiadavkám vrátane toho, aby sa spracúvanie vykonávalo ako súčasť procesu identifikácie vhodných jednotlivcov na vyššie pozície, bolo nevyhnutné na podporu rasovej a etnickej rozmanitosti a nebolo pravdepodobné, že spôsobí dotknutej osobe významnú škodu alebo významné ťažkosti. |
| --- | --- |

(31)

V prípade, že sa citlivé údaje spracúvajú z dôvodov významného verejného záujmu [(článok 9 ods. 2 písm. g) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov], v časti 2 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza podrobný zoznam účelov, ktoré možno považovať za dôvody významného verejného záujmu, a stanovujú sa v nej dodatočné podmienky pre každý z týchto účelov. Za významný verejný záujem sa napríklad uznáva podpora rasovej a etnickej rozmanitosti na vyšších úrovniach organizácií. Spracúvanie citlivých údajov na tento konkrétny účel podlieha podrobným požiadavkám vrátane toho, aby sa spracúvanie vykonávalo ako súčasť procesu identifikácie vhodných jednotlivcov na vyššie pozície, bolo nevyhnutné na podporu rasovej a etnickej rozmanitosti a nebolo pravdepodobné, že spôsobí dotknutej osobe významnú škodu alebo významné ťažkosti.

| (32) | V § 11 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú podmienky spracúvania osobných údajov za okolností uvedených v článku 9 ods. 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktorý súvisí s povinnosťou zachovávať mlčanlivosť. Patria sem aj okolnosti, za ktorých sa spracúvanie vykonáva zdravotníckym alebo sociálnym pracovníkom alebo na jeho zodpovednosť, alebo inou osobou, ktorá má na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy povinnosť zachovávať dôvernosť za daných okolností. |
| --- | --- |

(32)

V § 11 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú podmienky spracúvania osobných údajov za okolností uvedených v článku 9 ods. 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktorý súvisí s povinnosťou zachovávať mlčanlivosť. Patria sem aj okolnosti, za ktorých sa spracúvanie vykonáva zdravotníckym alebo sociálnym pracovníkom alebo na jeho zodpovednosť, alebo inou osobou, ktorá má na základe zákonného ustanovenia alebo právnej normy povinnosť zachovávať dôvernosť za daných okolností.

| (33) | Navyše si mnoho výnimiek uvedených v článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vyžaduje vhodné a osobitné záruky, aby sa mohli uplatniť. V závislosti od povahy spracúvania a úrovne rizika pre práva a slobody dotknutých osôb sa v podmienkach spracúvania stanovených v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uvádzajú rôzne záruky. V prílohe 1 sa stanovujú podmienky každej príslušnej situácie spracúvania. |
| --- | --- |

(33)

Navyše si mnoho výnimiek uvedených v článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vyžaduje vhodné a osobitné záruky, aby sa mohli uplatniť. V závislosti od povahy spracúvania a úrovne rizika pre práva a slobody dotknutých osôb sa v podmienkach spracúvania stanovených v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uvádzajú rôzne záruky. V prílohe 1 sa stanovujú podmienky každej príslušnej situácie spracúvania.

| (34) | V niektorých prípadoch sa zákonom o ochrane údajov z roku 2018 upravuje a obmedzuje typ citlivých údajov, ktoré sa môžu spracúvať v záujme konkrétneho právneho základu, ktorý sa má dodržať. Napríklad v bode 8 prílohy 1 sa povoľuje spracúvanie citlivých údajov na účel podpory rovnosti príležitostí alebo rovnakého zaobchádzania. Táto podmienka spracúvania sa môže uplatniť len vtedy, ak údaje odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, náboženské alebo filozofické presvedčenie, sexuálnu orientáciu alebo ide o údaje týkajúce sa zdravia. |
| --- | --- |

(34)

V niektorých prípadoch sa zákonom o ochrane údajov z roku 2018 upravuje a obmedzuje typ citlivých údajov, ktoré sa môžu spracúvať v záujme konkrétneho právneho základu, ktorý sa má dodržať. Napríklad v bode 8 prílohy 1 sa povoľuje spracúvanie citlivých údajov na účel podpory rovnosti príležitostí alebo rovnakého zaobchádzania. Táto podmienka spracúvania sa môže uplatniť len vtedy, ak údaje odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, náboženské alebo filozofické presvedčenie, sexuálnu orientáciu alebo ide o údaje týkajúce sa zdravia.

| (35) | V niektorých prípadoch sa zákonom o ochrane údajov z roku 2018 obmedzuje typ prevádzkovateľa, ktorý môže uplatniť podmienku spracúvania. Napríklad v bode 23 prílohy 1 sa stanovuje spracúvanie citlivých údajov vo vzťahu k odpovediam volených zástupcov určeným verejnosti. Táto podmienka spracúvania sa môže uplatniť len vtedy, ak je prevádzkovateľ voleným zástupcom alebo koná na základe jeho poverenia. |
| --- | --- |

(35)

V niektorých prípadoch sa zákonom o ochrane údajov z roku 2018 obmedzuje typ prevádzkovateľa, ktorý môže uplatniť podmienku spracúvania. Napríklad v bode 23 prílohy 1 sa stanovuje spracúvanie citlivých údajov vo vzťahu k odpovediam volených zástupcov určeným verejnosti. Táto podmienka spracúvania sa môže uplatniť len vtedy, ak je prevádzkovateľ voleným zástupcom alebo koná na základe jeho poverenia.

| (36) | V niektorých prípadoch sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú obmedzenia kategórií dotknutých osôb na účely podmienky spracúvania, ktorá sa má uplatniť. Napríklad v bode 21 prílohy 1 sa upravuje spracúvanie citlivých údajov v súvislosti so zamestnaneckými dôchodkovými systémami. Táto podmienka sa môže uplatniť len vtedy, ak je daná dotknutá osoba súrodencom, rodičom, starým rodičom alebo prastarým rodičom člena systému. |
| --- | --- |

(36)

V niektorých prípadoch sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú obmedzenia kategórií dotknutých osôb na účely podmienky spracúvania, ktorá sa má uplatniť. Napríklad v bode 21 prílohy 1 sa upravuje spracúvanie citlivých údajov v súvislosti so zamestnaneckými dôchodkovými systémami. Táto podmienka sa môže uplatniť len vtedy, ak je daná dotknutá osoba súrodencom, rodičom, starým rodičom alebo prastarým rodičom člena systému.

| (37) | Okrem toho, ak sa vychádza z výnimiek uvedených v článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú bližšie špecifikované v § 10 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, od prevádzkovateľa sa vo väčšine prípadov vyžaduje, aby vypracoval „riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania“. Musia sa v ňom uviesť postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad stanovených v článku 5 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Musia sa v ňom stanoviť aj politiky uchovávania a vymazávania, pričom sa uvedie pravdepodobné obdobie uchovávania. Prevádzkovatelia musia tento dokument podľa potreby preskúmať a aktualizovať. Prevádzkovateľ musí dokument stanovujúci politiku uchovávať šesť mesiacov po ukončení spracúvania a na požiadanie ho musí sprístupniť Komisárovi pre informácie (41). |
| --- | --- |

(37)

Okrem toho, ak sa vychádza z výnimiek uvedených v článku 9 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú bližšie špecifikované v § 10 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, od prevádzkovateľa sa vo väčšine prípadov vyžaduje, aby vypracoval „riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania“. Musia sa v ňom uviesť postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad stanovených v článku 5 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Musia sa v ňom stanoviť aj politiky uchovávania a vymazávania, pričom sa uvedie pravdepodobné obdobie uchovávania. Prevádzkovatelia musia tento dokument podľa potreby preskúmať a aktualizovať. Prevádzkovateľ musí dokument stanovujúci politiku uchovávať šesť mesiacov po ukončení spracúvania a na požiadanie ho musí sprístupniť Komisárovi pre informácie (41).

41

| (38) | Podľa bodu 41 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 dokument stanovujúci politiku musí vždy sprevádzať rozšírený záznam o spracúvaní. V tomto zázname musia byť poznačené záväzky zahrnuté v dokumente stanovujúcom politiku, t. j. či sa údaje mažú alebo uchovávajú v súlade s politikami. Ak sa politiky nedodržiavajú, v logu musia byť zaznamenané dôvody. V zázname sa musí takisto uviesť, ako spracúvanie spĺňa ustanovenia článku 6 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (zákonnosť spracúvania) a osobitnú podmienku uvedenú v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, z ktorej vychádza. |
| --- | --- |

(38)

Podľa bodu 41 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 dokument stanovujúci politiku musí vždy sprevádzať rozšírený záznam o spracúvaní. V tomto zázname musia byť poznačené záväzky zahrnuté v dokumente stanovujúcom politiku, t. j. či sa údaje mažú alebo uchovávajú v súlade s politikami. Ak sa politiky nedodržiavajú, v logu musia byť zaznamenané dôvody. V zázname sa musí takisto uviesť, ako spracúvanie spĺňa ustanovenia článku 6 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (zákonnosť spracúvania) a osobitnú podmienku uvedenú v prílohe 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, z ktorej vychádza.

| (39) | Napokon sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 stanovujú aj všeobecné záruky pre určité spracovateľské operácie osobitných kategórií údajov. Článkom 35 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa vyžaduje posúdenie vplyvu na ochranu údajov, ak sa spracúvajú osobitné kategórie údajov vo veľkom rozsahu. Prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ musí podľa článku 37 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov určiť zodpovednú osobu, ak spracúvanie osobitných kategórií údajov vo veľkom rozsahu predstavuje jeho hlavné činnosti. |
| --- | --- |

(39)

Napokon sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 stanovujú aj všeobecné záruky pre určité spracovateľské operácie osobitných kategórií údajov. Článkom 35 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa vyžaduje posúdenie vplyvu na ochranu údajov, ak sa spracúvajú osobitné kategórie údajov vo veľkom rozsahu. Prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ musí podľa článku 37 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov určiť zodpovednú osobu, ak spracúvanie osobitných kategórií údajov vo veľkom rozsahu predstavuje jeho hlavné činnosti.

| (40) | Pokiaľ ide o osobné údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy a priestupky, článok 10 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je totožný s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2016/679. Umožňuje sa ním spracúvanie osobných údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy a priestupky len pod kontrolou orgánu verejnej moci alebo ak je spracúvanie povolené vnútroštátnym právom poskytujúcim primerané záruky ochrany práv a slobôd dotknutých osôb. |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o osobné údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy a priestupky, článok 10 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je totožný s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2016/679. Umožňuje sa ním spracúvanie osobných údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy a priestupky len pod kontrolou orgánu verejnej moci alebo ak je spracúvanie povolené vnútroštátnym právom poskytujúcim primerané záruky ochrany práv a slobôd dotknutých osôb.

| (41) | Ak sa spracúvanie údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy a priestupky nevykonáva pod kontrolou orgánu verejnej moci, v § 10 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že takéto spracúvanie sa môže uskutočniť len na konkrétne účely/v osobitných situáciách stanovených v častiach 1, 2 a 3 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 a podlieha osobitným požiadavkám, ktoré sú stanovené na každý z týchto účelov/pre každú z týchto situácií. Napríklad neziskové subjekty môžu spracúvať údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy, ak spracúvanie vykonáva a) v rámci svojej zákonnej činnosti s primeranými zárukami nadácia, združenie alebo akýkoľvek iný neziskový subjekt s politickým, filozofickým, náboženským alebo odborárskym zameraním a b) pod podmienkou, že i) spracúvanie sa týka výlučne členov alebo bývalých členov subjektu, alebo osôb, ktoré s ním majú pravidelný kontakt v súvislosti s jeho cieľmi, a že ii) bez súhlasu dotknutej osoby sa osobné údaje neposkytnú mimo tohto subjektu. |
| --- | --- |

(41)

Ak sa spracúvanie údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy a priestupky nevykonáva pod kontrolou orgánu verejnej moci, v § 10 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že takéto spracúvanie sa môže uskutočniť len na konkrétne účely/v osobitných situáciách stanovených v častiach 1, 2 a 3 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 a podlieha osobitným požiadavkám, ktoré sú stanovené na každý z týchto účelov/pre každú z týchto situácií. Napríklad neziskové subjekty môžu spracúvať údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy, ak spracúvanie vykonáva a) v rámci svojej zákonnej činnosti s primeranými zárukami nadácia, združenie alebo akýkoľvek iný neziskový subjekt s politickým, filozofickým, náboženským alebo odborárskym zameraním a b) pod podmienkou, že i) spracúvanie sa týka výlučne členov alebo bývalých členov subjektu, alebo osôb, ktoré s ním majú pravidelný kontakt v súvislosti s jeho cieľmi, a že ii) bez súhlasu dotknutej osoby sa osobné údaje neposkytnú mimo tohto subjektu.

| (42) | Okrem toho sa v časti 3 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú ďalšie okolnosti, za ktorých sa môžu použiť údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy, ktoré zodpovedajú právnym dôvodom na spracúvanie citlivých údajov uvedeným v článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 a všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (napr. súhlas dotknutej osoby, životne dôležité záujmy jednotlivca, ak dotknutá osoba nie je právne alebo fyzicky spôsobilá vyjadriť svoj súhlas, ak údaje už preukázateľne zverejnila dotknutá osoba, ak je spracúvanie nevyhnutné na preukazovanie, uplatňovanie alebo obhajovanie právnych nárokov atď.). |
| --- | --- |

(42)

Okrem toho sa v časti 3 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú ďalšie okolnosti, za ktorých sa môžu použiť údaje týkajúce sa uznania viny za trestné činy, ktoré zodpovedajú právnym dôvodom na spracúvanie citlivých údajov uvedeným v článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 a všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (napr. súhlas dotknutej osoby, životne dôležité záujmy jednotlivca, ak dotknutá osoba nie je právne alebo fyzicky spôsobilá vyjadriť svoj súhlas, ak údaje už preukázateľne zverejnila dotknutá osoba, ak je spracúvanie nevyhnutné na preukazovanie, uplatňovanie alebo obhajovanie právnych nárokov atď.).

2.5.3.   Obmedzenie účelu, správnosť, minimalizácia údajov, minimalizácia uchovávania a bezpečnosť údajov

Obmedzenie účelu, správnosť, minimalizácia údajov, minimalizácia uchovávania a bezpečnosť údajov

| (43) | Osobné údaje by sa mali spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania. |
| --- | --- |

(43)

Osobné údaje by sa mali spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania.

| (44) | Táto zásada sa stanovuje v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679 a v článku 5 ods. 1 písm. b) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponecháva bez zmien. Podmienky ďalšieho zlučiteľného spracúvania podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679 sa takisto ponechávajú v článku 6 ods. 4 písm. a) až e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien. |
| --- | --- |

(44)

Táto zásada sa stanovuje v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679 a v článku 5 ods. 1 písm. b) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponecháva bez zmien. Podmienky ďalšieho zlučiteľného spracúvania podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679 sa takisto ponechávajú v článku 6 ods. 4 písm. a) až e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien.

| (45) | Údaje by takisto mali byť správne a v prípade potreby sa mali aktualizovať. Mali by byť aj primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú, a v zásade by sa nemali uchovávať dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú. |
| --- | --- |

(45)

Údaje by takisto mali byť správne a v prípade potreby sa mali aktualizovať. Mali by byť aj primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú, a v zásade by sa nemali uchovávať dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú.

| (46) | Tieto zásady minimalizácie údajov, správnosti a minimalizácie uchovávania sú stanovené v článku 5 ods. 1 písm. c) až e) nariadenia (EÚ) 2016/679 a v článku 5 ods. 1 písm. c) až e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú bez zmien. |
| --- | --- |

(46)

Tieto zásady minimalizácie údajov, správnosti a minimalizácie uchovávania sú stanovené v článku 5 ods. 1 písm. c) až e) nariadenia (EÚ) 2016/679 a v článku 5 ods. 1 písm. c) až e) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú bez zmien.

| (47) | Osobné údaje by sa navyše mali spracúvať spôsobom, ktorým sa zaručí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel by podnikateľské subjekty mali prijať vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia by sa mali posudzovať s prihliadnutím na stav techniky a súvisiace náklady. |
| --- | --- |

(47)

Osobné údaje by sa navyše mali spracúvať spôsobom, ktorým sa zaručí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel by podnikateľské subjekty mali prijať vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia by sa mali posudzovať s prihliadnutím na stav techniky a súvisiace náklady.

| (48) | Bezpečnosť údajov sa zakotvuje v práve Spojeného kráľovstva prostredníctvom zásady integrity a dôvernosti uvedenej v článku 5 ods. 1 písm. f) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v článku 32 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktorý sa týka bezpečnosti spracúvania. Tieto ustanovenia sú totožné s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679. Navyše za rovnakých podmienok, ako sú podmienky stanovené v článkoch 33 a 34 nariadenia (EÚ) 2016/679, sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vyžaduje oznámenie porušenia ochrany osobných údajov dozornému orgánu (článok 33 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) a oznámenie porušenia ochrany osobných údajov dotknutej osobe (článok 34 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov). |
| --- | --- |

(48)

Bezpečnosť údajov sa zakotvuje v práve Spojeného kráľovstva prostredníctvom zásady integrity a dôvernosti uvedenej v článku 5 ods. 1 písm. f) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v článku 32 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktorý sa týka bezpečnosti spracúvania. Tieto ustanovenia sú totožné s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679. Navyše za rovnakých podmienok, ako sú podmienky stanovené v článkoch 33 a 34 nariadenia (EÚ) 2016/679, sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vyžaduje oznámenie porušenia ochrany osobných údajov dozornému orgánu (článok 33 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) a oznámenie porušenia ochrany osobných údajov dotknutej osobe (článok 34 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov).

2.5.4.   Transparentnosť

Transparentnosť

| (49) | Dotknuté osoby by mali byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov. |
| --- | --- |

(49)

Dotknuté osoby by mali byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov.

| (50) | Zabezpečuje sa to článkami 13 a 14 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, v ktorých sa okrem všeobecnej zásady transparentnosti stanovujú pravidlá o informáciách, ktoré sa majú poskytnúť dotknutej osobe (42). Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa neuvádzajú podstatné zmeny týchto pravidiel oproti príslušným článkom nariadenia (EÚ) 2016/679. Požiadavky na transparentnosť uvedené v týchto článkoch však rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 podliehajú niekoľkým výnimkám stanoveným v zákone o ochrane údajov z roku 2018 (pozri odôvodnenia 55 až 72). |
| --- | --- |

(50)

Zabezpečuje sa to článkami 13 a 14 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, v ktorých sa okrem všeobecnej zásady transparentnosti stanovujú pravidlá o informáciách, ktoré sa majú poskytnúť dotknutej osobe (42). Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa neuvádzajú podstatné zmeny týchto pravidiel oproti príslušným článkom nariadenia (EÚ) 2016/679. Požiadavky na transparentnosť uvedené v týchto článkoch však rovnako ako v nariadení (EÚ) 2016/679 podliehajú niekoľkým výnimkám stanoveným v zákone o ochrane údajov z roku 2018 (pozri odôvodnenia 55 až 72).

42

2.5.5.   Individuálne práva

Individuálne práva

| (51) | Dotknuté osoby by mali mať určité práva, ktoré možno uplatniť voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, najmä právo na prístup k údajom, právo namietať proti spracúvaniu a právo na opravu a vymazanie údajov. Tieto práva môžu zároveň podliehať obmedzeniam, pokiaľ sú tieto obmedzenia nevyhnutné a primerané vzhľadom na zabezpečenie verejnej bezpečnosti alebo iných dôležitých cieľov všeobecného verejného záujmu. |
| --- | --- |

(51)

Dotknuté osoby by mali mať určité práva, ktoré možno uplatniť voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, najmä právo na prístup k údajom, právo namietať proti spracúvaniu a právo na opravu a vymazanie údajov. Tieto práva môžu zároveň podliehať obmedzeniam, pokiaľ sú tieto obmedzenia nevyhnutné a primerané vzhľadom na zabezpečenie verejnej bezpečnosti alebo iných dôležitých cieľov všeobecného verejného záujmu.

2.5.5.1.   Hmotné práva

Hmotné práva

| (52) | Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa jednotlivcom priznávajú rovnaké vymáhateľné práva ako v nariadení (EÚ) 2016/679. Ustanovenia, v ktorých sa uvádzajú práva jednotlivcov, sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov ponechali bez podstatných úprav. |
| --- | --- |

(52)

Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa jednotlivcom priznávajú rovnaké vymáhateľné práva ako v nariadení (EÚ) 2016/679. Ustanovenia, v ktorých sa uvádzajú práva jednotlivcov, sa vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov ponechali bez podstatných úprav.

| (53) | Medzi tieto práva patrí právo dotknutej osoby na prístup k údajom (článok 15 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na opravu (článok 16 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na vymazanie (článok 17 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na obmedzenie spracúvania (článok 18 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), oznamovacia povinnosť v súvislosti s opravou alebo vymazaním osobných údajov alebo obmedzením spracúvania (článok 19 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na prenosnosť údajov (článok 20 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) a právo namietať (článok 21 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) (43). Právo namietať zahŕňa aj právo dotknutej osoby namietať proti spracúvaniu osobných údajov na účel priameho marketingu, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2016/679. Okrem toho podľa § 122 zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie musí vypracovať kódex postupov vo vzťahu k vykonávaniu priameho marketingu v súlade s požiadavkami právnych predpisov o ochrane údajov [a právnych predpisov o súkromí a elektronických komunikáciách (podľa smernice ES) z roku 2003] a ďalšie takéto usmernenia na podporu osvedčených postupov v priamom marketingu, ktoré Komisár považuje za primerané. Úrad Komisára pre informácie v súčasnosti vypracúva kódex v oblasti priameho marketingu (44). |
| --- | --- |

(53)

Medzi tieto práva patrí právo dotknutej osoby na prístup k údajom (článok 15 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na opravu (článok 16 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na vymazanie (článok 17 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na obmedzenie spracúvania (článok 18 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), oznamovacia povinnosť v súvislosti s opravou alebo vymazaním osobných údajov alebo obmedzením spracúvania (článok 19 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), právo na prenosnosť údajov (článok 20 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) a právo namietať (článok 21 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) (43). Právo namietať zahŕňa aj právo dotknutej osoby namietať proti spracúvaniu osobných údajov na účel priameho marketingu, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2016/679. Okrem toho podľa § 122 zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie musí vypracovať kódex postupov vo vzťahu k vykonávaniu priameho marketingu v súlade s požiadavkami právnych predpisov o ochrane údajov [a právnych predpisov o súkromí a elektronických komunikáciách (podľa smernice ES) z roku 2003] a ďalšie takéto usmernenia na podporu osvedčených postupov v priamom marketingu, ktoré Komisár považuje za primerané. Úrad Komisára pre informácie v súčasnosti vypracúva kódex v oblasti priameho marketingu (44).

43

44

| (54) | Právo dotknutej osoby, aby sa na ňu nevzťahovalo rozhodnutie, ktoré je založené výlučne na automatizovanom spracúvaní a ktoré má právne účinky, ktoré sa jej týkajú alebo ju podobne významne ovplyvňujú, stanovené v článku 22 všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa takisto ponechalo vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien. V § 14 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa však dopĺňa nový § 3A, v ktorom sa stanovujú záruky pre práva, slobody a oprávnené záujmy dotknutých osôb, ak sa spracúvanie vykonáva podľa článku 22 ods. 2 písm. b) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Uplatňuje sa to len vtedy, ak je základom takéhoto rozhodnutia povolenie alebo požiadavka podľa práva Spojeného kráľovstva, a neuplatňuje sa, ak je rozhodnutie nevyhnutné podľa zmluvy alebo je prijaté s výslovným súhlasom dotknutej osoby. Ak sa § 14 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatňuje, prevádzkovateľ musí čo najskôr písomne oznámiť dotknutej osobe, že sa prijalo rozhodnutie založené výlučne na automatizovanom spracúvaní. Dotknutá osoba má právo požadovať, aby prevádzkovateľ do jedného mesiaca od prijatia oznámenia prehodnotil rozhodnutie, alebo aby prijal nové rozhodnutie, ktoré nie je založené výlučne na automatizovanom spracúvaní. Pokiaľ ide o automatizované rozhodovanie, minister je oprávnený prijať ďalšie záruky. Táto právomoc sa ešte neuplatnila. |
| --- | --- |

(54)

Právo dotknutej osoby, aby sa na ňu nevzťahovalo rozhodnutie, ktoré je založené výlučne na automatizovanom spracúvaní a ktoré má právne účinky, ktoré sa jej týkajú alebo ju podobne významne ovplyvňujú, stanovené v článku 22 všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa takisto ponechalo vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien. V § 14 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa však dopĺňa nový § 3A, v ktorom sa stanovujú záruky pre práva, slobody a oprávnené záujmy dotknutých osôb, ak sa spracúvanie vykonáva podľa článku 22 ods. 2 písm. b) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Uplatňuje sa to len vtedy, ak je základom takéhoto rozhodnutia povolenie alebo požiadavka podľa práva Spojeného kráľovstva, a neuplatňuje sa, ak je rozhodnutie nevyhnutné podľa zmluvy alebo je prijaté s výslovným súhlasom dotknutej osoby. Ak sa § 14 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatňuje, prevádzkovateľ musí čo najskôr písomne oznámiť dotknutej osobe, že sa prijalo rozhodnutie založené výlučne na automatizovanom spracúvaní. Dotknutá osoba má právo požadovať, aby prevádzkovateľ do jedného mesiaca od prijatia oznámenia prehodnotil rozhodnutie, alebo aby prijal nové rozhodnutie, ktoré nie je založené výlučne na automatizovanom spracúvaní. Pokiaľ ide o automatizované rozhodovanie, minister je oprávnený prijať ďalšie záruky. Táto právomoc sa ešte neuplatnila.

2.5.5.2.   Obmedzenia individuálnych práv a ďalšie ustanovenia

Obmedzenia individuálnych práv a ďalšie ustanovenia

| (55) | V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje niekoľko obmedzení individuálnych práv, ktoré patria do rámca pôsobnosti článku 23 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. V tomto rámci sa nezavádzajú žiadne obmedzenia týkajúce sa práva namietať proti priamemu marketingu, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 2 a 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ani práva nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu, ako sa stanovuje v článku 22 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(55)

V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje niekoľko obmedzení individuálnych práv, ktoré patria do rámca pôsobnosti článku 23 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. V tomto rámci sa nezavádzajú žiadne obmedzenia týkajúce sa práva namietať proti priamemu marketingu, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 2 a 3 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ani práva nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu, ako sa stanovuje v článku 22 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

| (56) | Obmedzenia sú podrobne uvedené v prílohách 2 až 4 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že sa riadia dvomi zásadami: zásada špecifickosti (zavedenie podrobného prístupu, rozdelenie všeobecných obmedzení na viaceré konkrétnejšie ustanovenia) a zásada podmienenosti (každé ustanovenie je doplnené zárukami vo forme obmedzení alebo podmienok s cieľom zabrániť zneužitiu) (45). |
| --- | --- |

(56)

Obmedzenia sú podrobne uvedené v prílohách 2 až 4 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že sa riadia dvomi zásadami: zásada špecifickosti (zavedenie podrobného prístupu, rozdelenie všeobecných obmedzení na viaceré konkrétnejšie ustanovenia) a zásada podmienenosti (každé ustanovenie je doplnené zárukami vo forme obmedzení alebo podmienok s cieľom zabrániť zneužitiu) (45).

45

| (57) | Obmedzenia uvedené v článku 23 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sú navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo ich uplatňovanie iba za špecifických okolností, ak sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti a primerané oprávnenému cieľu, ktorý sledujú. Okrem toho sa v súlade s ustálenou judikatúrou o výklade obmedzení výnimka z režimu ochrany údajov môže uplatniť len v každom konkrétnom prípade, keď je to nevyhnutné a primerané (46). Vyžaduje sa, aby overenie nevyhnutnosti bolo „prísne s požiadavkou, aby akýkoľvek zásah do práv dotknutej osoby bol primeraný závažnosti ohrozenia verejného záujmu. Jeho vykonanie si preto vyžaduje klasickú analýzu proporcionality (47)“. |
| --- | --- |

(57)

Obmedzenia uvedené v článku 23 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sú navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo ich uplatňovanie iba za špecifických okolností, ak sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti a primerané oprávnenému cieľu, ktorý sledujú. Okrem toho sa v súlade s ustálenou judikatúrou o výklade obmedzení výnimka z režimu ochrany údajov môže uplatniť len v každom konkrétnom prípade, keď je to nevyhnutné a primerané (46). Vyžaduje sa, aby overenie nevyhnutnosti bolo „prísne s požiadavkou, aby akýkoľvek zásah do práv dotknutej osoby bol primeraný závažnosti ohrozenia verejného záujmu. Jeho vykonanie si preto vyžaduje klasickú analýzu proporcionality (47)“.

46

47

| (58) | Ciele sledované týmito obmedzeniami zodpovedajú cieľom uvedeným v článku 23 nariadenia (EÚ) 2016/679 s výnimkou obmedzení národnej bezpečnosti a obrany, ktoré sú namiesto toho upravené § 26 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ale podliehajú rovnakým požiadavkám nevyhnutnosti a proporcionality (pozri odôvodnenia 63 až 66). |
| --- | --- |

(58)

Ciele sledované týmito obmedzeniami zodpovedajú cieľom uvedeným v článku 23 nariadenia (EÚ) 2016/679 s výnimkou obmedzení národnej bezpečnosti a obrany, ktoré sú namiesto toho upravené § 26 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ale podliehajú rovnakým požiadavkám nevyhnutnosti a proporcionality (pozri odôvodnenia 63 až 66).

| (59) | Niektoré z obmedzení, napríklad obmedzenia súvisiace s predchádzaním trestnej činnosti alebo jej odhaľovaním, so zadržaním alebo s trestným stíhaním páchateľov a posúdením alebo výberom dane alebo cla (48), umožňujú obmedziť všetky individuálne práva a povinnosti týkajúce sa transparentnosti (s výnimkou práv podľa článku 21 ods. 2 a článku 22). Rozsah ďalších obmedzení sa vzťahuje na povinnosti týkajúce sa transparentnosti a prístupové práva, ako sú obmedzenia súvisiace s dôvernosťou komunikácie medzi advokátom a jeho klientom (49), právom na oslobodenie od povinnosti poskytovať informácie, ktoré by viedli k výpovedi vo vlastný neprospech (50), a podnikovým financovaním, najmä s predchádzaním obchodovaniu s využitím dôverných informácií (51). Niekoľko obmedzení umožňuje obmedziť povinnosť prevádzkovateľa oznámiť porušenie ochrany údajov dotknutej osobe a zásady obmedzenia účelu a zákonnosti, spravodlivosti a transparentnosti spracúvania (52). |
| --- | --- |

(59)

Niektoré z obmedzení, napríklad obmedzenia súvisiace s predchádzaním trestnej činnosti alebo jej odhaľovaním, so zadržaním alebo s trestným stíhaním páchateľov a posúdením alebo výberom dane alebo cla (48), umožňujú obmedziť všetky individuálne práva a povinnosti týkajúce sa transparentnosti (s výnimkou práv podľa článku 21 ods. 2 a článku 22). Rozsah ďalších obmedzení sa vzťahuje na povinnosti týkajúce sa transparentnosti a prístupové práva, ako sú obmedzenia súvisiace s dôvernosťou komunikácie medzi advokátom a jeho klientom (49), právom na oslobodenie od povinnosti poskytovať informácie, ktoré by viedli k výpovedi vo vlastný neprospech (50), a podnikovým financovaním, najmä s predchádzaním obchodovaniu s využitím dôverných informácií (51). Niekoľko obmedzení umožňuje obmedziť povinnosť prevádzkovateľa oznámiť porušenie ochrany údajov dotknutej osobe a zásady obmedzenia účelu a zákonnosti, spravodlivosti a transparentnosti spracúvania (52).

48

49

50

51

52

| (60) | Niektoré obmedzenia sa automaticky uplatňujú „v plnej miere“ na určité typy spracúvania osobných údajov (napríklad uplatňovanie povinností týkajúcich sa transparentnosti a individuálnych práv sa vylučuje, ak sa osobné údaje spracúvajú na účely posúdenia vhodnosti osoby na funkciu sudcu alebo osobné údaje spracúva súd, tribunál alebo jednotlivec pri výkone súdnej právomoci). |
| --- | --- |

(60)

Niektoré obmedzenia sa automaticky uplatňujú „v plnej miere“ na určité typy spracúvania osobných údajov (napríklad uplatňovanie povinností týkajúcich sa transparentnosti a individuálnych práv sa vylučuje, ak sa osobné údaje spracúvajú na účely posúdenia vhodnosti osoby na funkciu sudcu alebo osobné údaje spracúva súd, tribunál alebo jednotlivec pri výkone súdnej právomoci).

| (61) | Vo väčšine prípadov sa však v príslušnom bode prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uvádza, že obmedzenie sa uplatňuje len vtedy, ak (a v takom rozsahu, v akom) by uplatňovanie ustanovení „mohlo poškodiť“ oprávnený cieľ sledovaný týmto obmedzením: napríklad uvedené ustanovenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa nevzťahujú na osobné údaje spracúvané na účely predchádzania trestnej činnosti alebo jej odhaľovania, zadržania alebo trestného stíhania páchateľov, posúdenia alebo výberu dane alebo cla „v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo poškodiť“ ktorúkoľvek z uvedených činností (53). |
| --- | --- |

(61)

Vo väčšine prípadov sa však v príslušnom bode prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uvádza, že obmedzenie sa uplatňuje len vtedy, ak (a v takom rozsahu, v akom) by uplatňovanie ustanovení „mohlo poškodiť“ oprávnený cieľ sledovaný týmto obmedzením: napríklad uvedené ustanovenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa nevzťahujú na osobné údaje spracúvané na účely predchádzania trestnej činnosti alebo jej odhaľovania, zadržania alebo trestného stíhania páchateľov, posúdenia alebo výberu dane alebo cla „v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo poškodiť“ ktorúkoľvek z uvedených činností (53).

53

| (62) | Súdy Spojeného kráľovstva konzistentne vykladajú zásadu „by mohlo poškodiť“ ako „veľmi vysokú a vážnu pravdepodobnosť poškodenia identifikovaných verejných záujmov (54)“. Obmedzenie, na ktoré sa vzťahuje overenie kritéria poškodenia, preto možno uplatniť len vtedy a v takom rozsahu, pokiaľ existuje veľmi vysoká a vážna pravdepodobnosť, že by priznanie určitého práva poškodilo príslušný verejný záujem. Prevádzkovateľ je zodpovedný za posúdenie jednotlivých prípadov, či sú tieto podmienky splnené (55). |
| --- | --- |

(62)

Súdy Spojeného kráľovstva konzistentne vykladajú zásadu „by mohlo poškodiť“ ako „veľmi vysokú a vážnu pravdepodobnosť poškodenia identifikovaných verejných záujmov (54)“. Obmedzenie, na ktoré sa vzťahuje overenie kritéria poškodenia, preto možno uplatniť len vtedy a v takom rozsahu, pokiaľ existuje veľmi vysoká a vážna pravdepodobnosť, že by priznanie určitého práva poškodilo príslušný verejný záujem. Prevádzkovateľ je zodpovedný za posúdenie jednotlivých prípadov, či sú tieto podmienky splnené (55).

54

55

| (63) | Okrem obmedzení uvedených v prílohe 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 je v § 26 toho istého zákona uvedená výnimka, ktorá sa môže uplatňovať na určité ustanovenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak sa tá výnimka vyžaduje na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo na účely obrany. Táto výnimka sa vzťahuje na zásady ochrany údajov (okrem zásady zákonnosti), na povinnosti týkajúce sa transparentnosti, práva dotknutej osoby, povinnosť oznámiť porušenie ochrany údajov, pravidlá pre medzinárodné prenosy, niektoré povinnosti a právomoci Komisára pre informácie a na pravidlá pre prostriedky nápravy, záväzky a sankcie s výnimkou ustanovenia o všeobecných podmienkach ukladania správnych pokút, ktoré sú uvedené v článku 83 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, a ustanovenia o sankciách v článku 84 toho istého nariadenia. Okrem toho sa v § 28 zákona o ochrane údajov z roku 2018 upravuje uplatnenie článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, aby sa umožnilo spracúvanie osobitných kategórií údajov podľa tohto článku, pokiaľ sa spracúvanie vykonáva na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo na účely obrany a s primeranými zárukami v súvislosti s právami a slobodami dotknutých osôb (56). |
| --- | --- |

(63)

Okrem obmedzení uvedených v prílohe 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 je v § 26 toho istého zákona uvedená výnimka, ktorá sa môže uplatňovať na určité ustanovenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak sa tá výnimka vyžaduje na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo na účely obrany. Táto výnimka sa vzťahuje na zásady ochrany údajov (okrem zásady zákonnosti), na povinnosti týkajúce sa transparentnosti, práva dotknutej osoby, povinnosť oznámiť porušenie ochrany údajov, pravidlá pre medzinárodné prenosy, niektoré povinnosti a právomoci Komisára pre informácie a na pravidlá pre prostriedky nápravy, záväzky a sankcie s výnimkou ustanovenia o všeobecných podmienkach ukladania správnych pokút, ktoré sú uvedené v článku 83 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, a ustanovenia o sankciách v článku 84 toho istého nariadenia. Okrem toho sa v § 28 zákona o ochrane údajov z roku 2018 upravuje uplatnenie článku 9 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, aby sa umožnilo spracúvanie osobitných kategórií údajov podľa tohto článku, pokiaľ sa spracúvanie vykonáva na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo na účely obrany a s primeranými zárukami v súvislosti s právami a slobodami dotknutých osôb (56).

56

| (64) | Výnimka sa môže uplatňovať, iba ak sa to vyžaduje na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo obrany. Keďže sa to týka aj ďalších výnimiek, ktoré umožňuje zákon o ochrane údajov z roku 2018, prevádzkovateľ ich musí posudzovať a uplatňovať podľa jednotlivých prípadov. Okrem toho každé uplatnenie výnimky musí byť v súlade s normami v oblasti ľudských práv (na základe zákona o ľudských právach z roku 1998), podľa ktorých akýkoľvek zásah do práv na súkromie by mal byť v demokratickej spoločnosti nevyhnutný a primeraný (57). |
| --- | --- |

(64)

Výnimka sa môže uplatňovať, iba ak sa to vyžaduje na účely ochrany národnej bezpečnosti alebo obrany. Keďže sa to týka aj ďalších výnimiek, ktoré umožňuje zákon o ochrane údajov z roku 2018, prevádzkovateľ ich musí posudzovať a uplatňovať podľa jednotlivých prípadov. Okrem toho každé uplatnenie výnimky musí byť v súlade s normami v oblasti ľudských práv (na základe zákona o ľudských právach z roku 1998), podľa ktorých akýkoľvek zásah do práv na súkromie by mal byť v demokratickej spoločnosti nevyhnutný a primeraný (57).

57

| (65) | Tento výklad výnimky potvrdil Komisár pre informácie, ktorý vydal podrobné usmernenie k uplatňovaniu výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti a obrany, pričom objasnil, že prevádzkovateľ ju musí posudzovať a uplatňovať podľa jednotlivých prípadov (58). V usmernení sa zdôrazňuje najmä to, že „toto nie je paušálna výnimka“ a na jej uplatnenie „nestačí, aby sa údaje spracúvali na účely národnej bezpečnosti“. Na druhej strane prevádzkovateľ, ktorý sa na ňu odvoláva, musí „preukázať, že existuje skutočná možnosť nepriaznivých dôsledkov na národnú bezpečnosť“, a v prípade potreby sa od prevádzkovateľa očakáva, že „poskytne [Komisárovi pre informácie] dôkaz, prečo túto výnimku uplatnil“. Usmernenie obsahuje kontrolný zoznam a viacero príkladov na ďalšie objasnenie podmienok, za ktorých je možné odvolať sa na túto výnimku. |
| --- | --- |

(65)

Tento výklad výnimky potvrdil Komisár pre informácie, ktorý vydal podrobné usmernenie k uplatňovaniu výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti a obrany, pričom objasnil, že prevádzkovateľ ju musí posudzovať a uplatňovať podľa jednotlivých prípadov (58). V usmernení sa zdôrazňuje najmä to, že „toto nie je paušálna výnimka“ a na jej uplatnenie „nestačí, aby sa údaje spracúvali na účely národnej bezpečnosti“. Na druhej strane prevádzkovateľ, ktorý sa na ňu odvoláva, musí „preukázať, že existuje skutočná možnosť nepriaznivých dôsledkov na národnú bezpečnosť“, a v prípade potreby sa od prevádzkovateľa očakáva, že „poskytne [Komisárovi pre informácie] dôkaz, prečo túto výnimku uplatnil“. Usmernenie obsahuje kontrolný zoznam a viacero príkladov na ďalšie objasnenie podmienok, za ktorých je možné odvolať sa na túto výnimku.

58

| (66) | Skutočnosť, že údaje sa spracúvajú na účely národnej bezpečnosti alebo obrany, sama osebe nepostačuje na uplatnenie výnimky. Prevádzkovateľ musí posúdiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť, ak to musí byť v súlade s konkrétnym ustanovením o ochrane údajov. Výnimka sa môže uplatniť iba na tie konkrétne ustanovenia, o ktorých sa zistilo, že predstavujú riziko a musia sa uplatňovať tak obmedzene, ako je to možné (59). |
| --- | --- |

(66)

Skutočnosť, že údaje sa spracúvajú na účely národnej bezpečnosti alebo obrany, sama osebe nepostačuje na uplatnenie výnimky. Prevádzkovateľ musí posúdiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť, ak to musí byť v súlade s konkrétnym ustanovením o ochrane údajov. Výnimka sa môže uplatniť iba na tie konkrétne ustanovenia, o ktorých sa zistilo, že predstavujú riziko a musia sa uplatňovať tak obmedzene, ako je to možné (59).

59

| (67) | Tento prístup potvrdil tribunál pre informácie (Information Tribunal) (60). Vo veci Baker/Secretary of State for the Home Department (ďalej len „Baker/Secretary of State“) rozhodol, že bolo nezákonné uplatniť výnimku týkajúcu sa národnej bezpečnosti ako paušálnu výnimku pre žiadosti o prístup, ktoré dostanú spravodajské služby. Namiesto toho sa výnimka mala uplatňovať v jednotlivých prípadoch, pričom sa mala preskúmať podstata každej žiadosti, a to aj s ohľadom na práva jednotlivcov na rešpektovanie ich súkromného života (61). |
| --- | --- |

(67)

Tento prístup potvrdil tribunál pre informácie (Information Tribunal) (60). Vo veci Baker/Secretary of State for the Home Department (ďalej len „Baker/Secretary of State“) rozhodol, že bolo nezákonné uplatniť výnimku týkajúcu sa národnej bezpečnosti ako paušálnu výnimku pre žiadosti o prístup, ktoré dostanú spravodajské služby. Namiesto toho sa výnimka mala uplatňovať v jednotlivých prípadoch, pričom sa mala preskúmať podstata každej žiadosti, a to aj s ohľadom na práva jednotlivcov na rešpektovanie ich súkromného života (61).

60

61

2.5.6.   Obmedzenia pre osobné údaje spracúvané na žurnalistické, umelecké, akademické a literárne účely, ako aj na archiváciu a výskum

Obmedzenia pre osobné údaje spracúvané na žurnalistické, umelecké, akademické a literárne účely, ako aj na archiváciu a výskum

| (68) | V článku 85 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa umožňuje vyňatie osobných údajov spracúvaných na žurnalistické, umelecké, akademické a literárne účely z viacerých ustanovení uvedeného nariadenia. V časti 5 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sú stanovené výnimky pre spracúvanie údajov na tieto účely. Možné sú výnimky zo zásad ochrany údajov (okrem zásady integrity a dôvernosti), z právneho základu pre spracúvanie údajov (vrátane osobitných kategórií údajov a údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy atď.), podmienok vyjadrenia súhlasu, povinností týkajúcich sa transparentnosti, práv dotknutej osoby, povinnosti oznámiť porušenie ochrany údajov, a požiadavky na konzultáciu s Komisárom pre informácie pred začatím vysokorizikového spracúvania údajov a pravidiel pre medzinárodné prenosy (62). V tejto súvislosti sa všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov neodchyľuje zásadným spôsobom od nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorého článku 85 sa takisto stanovuje možnosť vyňať spracúvanie údajov vykonávané na žurnalistické účely alebo na účely akademickej, umeleckej alebo literárnej tvorby z viacerých požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) 2016/679. Ustanovenia v zákone o ochrane údajov z roku 2018, najmä v časti 5 prílohy 2, sú zlučiteľné so všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(68)

V článku 85 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa umožňuje vyňatie osobných údajov spracúvaných na žurnalistické, umelecké, akademické a literárne účely z viacerých ustanovení uvedeného nariadenia. V časti 5 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sú stanovené výnimky pre spracúvanie údajov na tieto účely. Možné sú výnimky zo zásad ochrany údajov (okrem zásady integrity a dôvernosti), z právneho základu pre spracúvanie údajov (vrátane osobitných kategórií údajov a údajov týkajúcich sa uznania viny za trestné činy atď.), podmienok vyjadrenia súhlasu, povinností týkajúcich sa transparentnosti, práv dotknutej osoby, povinnosti oznámiť porušenie ochrany údajov, a požiadavky na konzultáciu s Komisárom pre informácie pred začatím vysokorizikového spracúvania údajov a pravidiel pre medzinárodné prenosy (62). V tejto súvislosti sa všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov neodchyľuje zásadným spôsobom od nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorého článku 85 sa takisto stanovuje možnosť vyňať spracúvanie údajov vykonávané na žurnalistické účely alebo na účely akademickej, umeleckej alebo literárnej tvorby z viacerých požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) 2016/679. Ustanovenia v zákone o ochrane údajov z roku 2018, najmä v časti 5 prílohy 2, sú zlučiteľné so všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

62

| (69) | Základné vyváženie, ktoré sa má vykonať podľa článku 85 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, sa týka zistenia, či výnimka z pravidiel ochrany údajov uvedená v odôvodnení 68 je „nevyhnutná na zosúladenie práva na ochranu osobných údajov so slobodou prejavu a právom na informácie“ (63). Podľa bodu 26 ods. 2 a 3 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňuje Spojené kráľovstvo kritérium „odôvodneného presvedčenia“ s cieľom dosiahnuť toto vyváženie. Aby bola výnimka odôvodnená, musí byť prevádzkovateľ odôvodnene presvedčený, že i) toto zverejnenie je vo verejnom záujme a ii) uplatnenie príslušného ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov by bolo nezlučiteľné so žurnalistickými, s akademickými, umeleckými a literárnymi účelmi. Ako potvrdzuje judikatúra (64), kritérium „odôvodneného presvedčenia“ má subjektívnu a objektívnu zložku: je nedostatočné, aby prevádzkovateľ preukázal, že on sám je presvedčený o nemožnosti dosiahnuť súlad. Jeho presvedčenie musí byť odôvodnené, teda aby o tom mohol byť presvedčený aj rozumný človek, ktorý pozná príslušné fakty. Prevádzkovateľ musí preto pri vytváraní svojho presvedčenia vykonať hĺbkovú analýzu, aby mohol preukázať jeho odôvodnenosť. Podľa vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, overenie kritéria „odôvodneného presvedčenia“ sa musí vykonať pri každej posudzovanej výnimke (65). Ak sú podmienky splnené, výnimka sa považuje za nevyhnutnú a primeranú podľa právneho poriadku Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(69)

Základné vyváženie, ktoré sa má vykonať podľa článku 85 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, sa týka zistenia, či výnimka z pravidiel ochrany údajov uvedená v odôvodnení 68 je „nevyhnutná na zosúladenie práva na ochranu osobných údajov so slobodou prejavu a právom na informácie“ (63). Podľa bodu 26 ods. 2 a 3 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňuje Spojené kráľovstvo kritérium „odôvodneného presvedčenia“ s cieľom dosiahnuť toto vyváženie. Aby bola výnimka odôvodnená, musí byť prevádzkovateľ odôvodnene presvedčený, že i) toto zverejnenie je vo verejnom záujme a ii) uplatnenie príslušného ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov by bolo nezlučiteľné so žurnalistickými, s akademickými, umeleckými a literárnymi účelmi. Ako potvrdzuje judikatúra (64), kritérium „odôvodneného presvedčenia“ má subjektívnu a objektívnu zložku: je nedostatočné, aby prevádzkovateľ preukázal, že on sám je presvedčený o nemožnosti dosiahnuť súlad. Jeho presvedčenie musí byť odôvodnené, teda aby o tom mohol byť presvedčený aj rozumný človek, ktorý pozná príslušné fakty. Prevádzkovateľ musí preto pri vytváraní svojho presvedčenia vykonať hĺbkovú analýzu, aby mohol preukázať jeho odôvodnenosť. Podľa vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, overenie kritéria „odôvodneného presvedčenia“ sa musí vykonať pri každej posudzovanej výnimke (65). Ak sú podmienky splnené, výnimka sa považuje za nevyhnutnú a primeranú podľa právneho poriadku Spojeného kráľovstva.

63

64

65

| (70) | Podľa § 124 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má Komisár pre informácie vypracovať Kódex postupov pre ochranu údajov a žurnalistiku. Práca na tomto kódexe prebieha. Na základe zákona o ochrane údajov z roku 1998 bolo už vydané usmernenie pre túto oblasť, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že aby bolo možné uplatniť danú výnimku, nestačí len vyhlásiť, že súlad s príslušným ustanovením by bol prekážkou pre činnosť žurnalistov, ale musí sa uviesť jednoznačný argument, že príslušné ustanovenie predstavuje prekážku pre zodpovednú žurnalistiku (66). Usmernenie týkajúce sa uplatňovania kritéria verejného záujmu a vyvažovania verejného záujmu so záujmom jednotlivca o súkromie uverejnil aj telekomunikačný regulačný orgán Spojeného kráľovstva Ofcom a spoločnosť BBC v rámci svojich redakčných usmernení (67). V usmerneniach sa uvádzajú najmä príklady informácií, ktoré sa môžu považovať za informácie vo verejnom záujme, a vysvetľuje sa potreba schopnosti preukázať, že za konkrétnych okolností daného prípadu verejný záujem prevažuje nad právami na súkromie. |
| --- | --- |

(70)

Podľa § 124 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má Komisár pre informácie vypracovať Kódex postupov pre ochranu údajov a žurnalistiku. Práca na tomto kódexe prebieha. Na základe zákona o ochrane údajov z roku 1998 bolo už vydané usmernenie pre túto oblasť, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že aby bolo možné uplatniť danú výnimku, nestačí len vyhlásiť, že súlad s príslušným ustanovením by bol prekážkou pre činnosť žurnalistov, ale musí sa uviesť jednoznačný argument, že príslušné ustanovenie predstavuje prekážku pre zodpovednú žurnalistiku (66). Usmernenie týkajúce sa uplatňovania kritéria verejného záujmu a vyvažovania verejného záujmu so záujmom jednotlivca o súkromie uverejnil aj telekomunikačný regulačný orgán Spojeného kráľovstva Ofcom a spoločnosť BBC v rámci svojich redakčných usmernení (67). V usmerneniach sa uvádzajú najmä príklady informácií, ktoré sa môžu považovať za informácie vo verejnom záujme, a vysvetľuje sa potreba schopnosti preukázať, že za konkrétnych okolností daného prípadu verejný záujem prevažuje nad právami na súkromie.

66

67

| (71) | Podobne, ako je to umožnené v článku 89 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, aj osobné údaje, ktoré sa spracúvajú na účely archivácie vo verejnom záujme, na účely vedeckého alebo historického výskumu alebo na štatistické účely, môžu byť vyňaté z viacerých uvedených ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (68). Pokiaľ ide o výskum a štatistiku, možné sú výnimky z ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sa týkajú potvrdenia spracúvania údajov a prístupu k údajom a záruk v súvislosti s prenosom údajov do tretích krajín; práva na opravu; obmedzenia spracúvania údajov a výhrad voči spracúvaniu. Pokiaľ ide o archiváciu vo verejnom záujme, výnimky sú možné aj v súvislosti s oznamovacou povinnosťou týkajúcou sa opravy alebo vymazania osobných údajov, prípadne obmedzenia ich spracúvania, a v súvislosti s právom na prenosnosť údajov. |
| --- | --- |

(71)

Podobne, ako je to umožnené v článku 89 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, aj osobné údaje, ktoré sa spracúvajú na účely archivácie vo verejnom záujme, na účely vedeckého alebo historického výskumu alebo na štatistické účely, môžu byť vyňaté z viacerých uvedených ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (68). Pokiaľ ide o výskum a štatistiku, možné sú výnimky z ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sa týkajú potvrdenia spracúvania údajov a prístupu k údajom a záruk v súvislosti s prenosom údajov do tretích krajín; práva na opravu; obmedzenia spracúvania údajov a výhrad voči spracúvaniu. Pokiaľ ide o archiváciu vo verejnom záujme, výnimky sú možné aj v súvislosti s oznamovacou povinnosťou týkajúcou sa opravy alebo vymazania osobných údajov, prípadne obmedzenia ich spracúvania, a v súvislosti s právom na prenosnosť údajov.

68

| (72) | Podľa bodu 27 ods. 1 a bodu 28 ods. 1 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sú výnimky z uvedených ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov možné, ak by sa uplatnením týchto ustanovení „zabránilo dosiahnutiu“ príslušných účelov „alebo sa ich dosiahnutie závažným spôsobom sťažilo“ (69). |
| --- | --- |

(72)

Podľa bodu 27 ods. 1 a bodu 28 ods. 1 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sú výnimky z uvedených ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov možné, ak by sa uplatnením týchto ustanovení „zabránilo dosiahnutiu“ príslušných účelov „alebo sa ich dosiahnutie závažným spôsobom sťažilo“ (69).

69

| (73) | Vzhľadom na ich význam v súvislosti s účinným uplatňovaním individuálnych práv bude akýkoľvek príslušný vývoj týkajúci sa výkladu a uplatňovania výnimiek uvedených v texte (ďalších výnimiek vrátane tej, ktorá sa týka zachovania účinnej imigračnej kontroly) v praxi, ako je vysvetlené v odôvodnení 6, vrátane akéhokoľvek ďalšieho vývoja v judikatúre a usmernení Komisára pre informácie a opatrení na presadzovanie práva, riadne zohľadnený v rámci nepretržitého monitorovania tohto rozhodnutia (70). |
| --- | --- |

(73)

Vzhľadom na ich význam v súvislosti s účinným uplatňovaním individuálnych práv bude akýkoľvek príslušný vývoj týkajúci sa výkladu a uplatňovania výnimiek uvedených v texte (ďalších výnimiek vrátane tej, ktorá sa týka zachovania účinnej imigračnej kontroly) v praxi, ako je vysvetlené v odôvodnení 6, vrátane akéhokoľvek ďalšieho vývoja v judikatúre a usmernení Komisára pre informácie a opatrení na presadzovanie práva, riadne zohľadnený v rámci nepretržitého monitorovania tohto rozhodnutia (70).

70

2.5.7.   Obmedzenia týkajúce sa následných prenosov

Obmedzenia týkajúce sa následných prenosov

| (74) | Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Európskej únie prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcom v tretej krajine. Takéto „následné prenosy“, ktoré z hľadiska prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Spojenom kráľovstve predstavujú medzinárodné prenosy zo Spojeného kráľovstva, by sa mali povoliť len v prípade, že ďalší príjemca mimo Spojeného kráľovstva takisto podlieha pravidlám zabezpečujúcim podobnú úroveň ochrany, aká je zaručená v právnom poriadku Spojeného kráľovstva. Z toho dôvodu je uplatňovanie pravidiel, ktoré sú stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v zákone o ochrane údajov z roku 2018, na medzinárodné prenosy osobných údajov dôležitým faktorom na zabezpečenie kontinuity ochrany v prípade osobných údajov prenášaných z Európskej únie do Spojeného kráľovstva podľa tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(74)

Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Európskej únie prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcom v tretej krajine. Takéto „následné prenosy“, ktoré z hľadiska prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Spojenom kráľovstve predstavujú medzinárodné prenosy zo Spojeného kráľovstva, by sa mali povoliť len v prípade, že ďalší príjemca mimo Spojeného kráľovstva takisto podlieha pravidlám zabezpečujúcim podobnú úroveň ochrany, aká je zaručená v právnom poriadku Spojeného kráľovstva. Z toho dôvodu je uplatňovanie pravidiel, ktoré sú stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v zákone o ochrane údajov z roku 2018, na medzinárodné prenosy osobných údajov dôležitým faktorom na zabezpečenie kontinuity ochrany v prípade osobných údajov prenášaných z Európskej únie do Spojeného kráľovstva podľa tohto rozhodnutia.

| (75) | Režim medzinárodných prenosov osobných údajov zo Spojeného kráľovstva je stanovený v článkoch 44 – 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov, je doplnený zákonom o ochrane údajov z roku 2018 a je v podstate totožný s pravidlami, ktoré sú stanovené v kapitole V nariadenia (EÚ) 2016/679 (71). Prenosy osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môžu uskutočniť iba na základe právnych predpisov o primeranosti [ekvivalent rozhodnutia o primeranosti podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 v Spojenom kráľovstve], alebo ak sa neuplatnia právne predpisy o primeranosti, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ poskytne primerané záruky v súlade s článkom 46 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Ak sa neuplatnia právne predpisy o primeranosti ani primerané záruky, prenos sa môže uskutočniť iba na základe výnimiek stanovených v článku 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(75)

Režim medzinárodných prenosov osobných údajov zo Spojeného kráľovstva je stanovený v článkoch 44 – 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov, je doplnený zákonom o ochrane údajov z roku 2018 a je v podstate totožný s pravidlami, ktoré sú stanovené v kapitole V nariadenia (EÚ) 2016/679 (71). Prenosy osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii sa môžu uskutočniť iba na základe právnych predpisov o primeranosti [ekvivalent rozhodnutia o primeranosti podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 v Spojenom kráľovstve], alebo ak sa neuplatnia právne predpisy o primeranosti, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ poskytne primerané záruky v súlade s článkom 46 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Ak sa neuplatnia právne predpisy o primeranosti ani primerané záruky, prenos sa môže uskutočniť iba na základe výnimiek stanovených v článku 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

71

| (76) | Právne predpisy o primeranosti, ktoré prijíma minister, môžu zabezpečiť, že tretia krajina (alebo územie alebo odvetvie v tretej krajine), medzinárodná organizácia, alebo opis (72) takej krajiny, územia, odvetvia, alebo organizácie zaručí primeranú úroveň ochrany osobných údajov. Pri posudzovaní primeranosti úrovne ochrany musí minister zohľadniť presne tie isté prvky, ktorých posúdenie Komisiou sa vyžaduje v článku 45 ods. 2 písm. a) až c) nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladanom spoločne s odôvodnením 104 nariadenia (EÚ) 2016/679 a s ponechanou judikatúrou EÚ. To znamená, že príslušnou normou pri posudzovaní primeranej úrovne ochrany tretej krajiny bude, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá „v zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(76)

Právne predpisy o primeranosti, ktoré prijíma minister, môžu zabezpečiť, že tretia krajina (alebo územie alebo odvetvie v tretej krajine), medzinárodná organizácia, alebo opis (72) takej krajiny, územia, odvetvia, alebo organizácie zaručí primeranú úroveň ochrany osobných údajov. Pri posudzovaní primeranosti úrovne ochrany musí minister zohľadniť presne tie isté prvky, ktorých posúdenie Komisiou sa vyžaduje v článku 45 ods. 2 písm. a) až c) nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladanom spoločne s odôvodnením 104 nariadenia (EÚ) 2016/679 a s ponechanou judikatúrou EÚ. To znamená, že príslušnou normou pri posudzovaní primeranej úrovne ochrany tretej krajiny bude, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá „v zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Spojeného kráľovstva.

72

| (77) | Pokiaľ ide o postup, na právne predpisy o primeranosti sa vzťahujú „všeobecné“ procedurálne požiadavky stanovené v § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V rámci tohto postupu musí pri navrhovaní prijatia budúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva o primeranosti minister konzultovať s Komisárom pre informácie (73). Po prijatí ministrom sa tieto právne predpisy predkladajú parlamentu a podliehajú postupu „negatívneho uznesenia“, na základe ktorého môžu obe snemovne parlamentu preskúmať príslušné právne predpisy a v rámci 40-dňovej lehoty predložiť návrh na zrušenie týchto právnych predpisov (74). |
| --- | --- |

(77)

Pokiaľ ide o postup, na právne predpisy o primeranosti sa vzťahujú „všeobecné“ procedurálne požiadavky stanovené v § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V rámci tohto postupu musí pri navrhovaní prijatia budúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva o primeranosti minister konzultovať s Komisárom pre informácie (73). Po prijatí ministrom sa tieto právne predpisy predkladajú parlamentu a podliehajú postupu „negatívneho uznesenia“, na základe ktorého môžu obe snemovne parlamentu preskúmať príslušné právne predpisy a v rámci 40-dňovej lehoty predložiť návrh na zrušenie týchto právnych predpisov (74).

73

74

| (78) | Podľa § 17 B ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa právne predpisy o primeranosti musia preskúmavať v intervaloch najviac štyroch rokov a minister musí priebežne monitorovať vývoj v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách, ktorý by mohol ovplyvniť rozhodnutia o právnych predpisoch o primeranosti alebo ich zmeniť. Ak minister zistí, že krajina alebo organizácia už nezabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, musí v potrebnom rozsahu zmeniť alebo zrušiť tieto právne predpisy a začať konzultácie s dotknutou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou s cieľom napraviť nedostatok primeranej úrovne ochrany. Tieto procedurálne aspekty odrážajú aj zodpovedajúce požiadavky v nariadení (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(78)

Podľa § 17 B ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa právne predpisy o primeranosti musia preskúmavať v intervaloch najviac štyroch rokov a minister musí priebežne monitorovať vývoj v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách, ktorý by mohol ovplyvniť rozhodnutia o právnych predpisoch o primeranosti alebo ich zmeniť. Ak minister zistí, že krajina alebo organizácia už nezabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, musí v potrebnom rozsahu zmeniť alebo zrušiť tieto právne predpisy a začať konzultácie s dotknutou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou s cieľom napraviť nedostatok primeranej úrovne ochrany. Tieto procedurálne aspekty odrážajú aj zodpovedajúce požiadavky v nariadení (EÚ) 2016/679.

| (79) | Ak neexistujú právne predpisy o primeranosti, medzinárodné prenosy údajov sa môžu uskutočniť, ak prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ poskytne primerané záruky v súlade s článkom 46 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Tieto záruky sú podobné zárukám stanoveným v článku 46 nariadenia (EÚ) 2016/679. Zahŕňajú právne záväzné a vykonateľné nástroje medzi orgánmi verejnej moci alebo verejnoprávnymi subjektmi, záväzné vnútropodnikové pravidlá (75), štandardné doložky o ochrane údajov, schválené kódexy správania, schválené certifikačné mechanizmy a s povolením Komisára pre informácie zmluvné doložky medzi prevádzkovateľmi (alebo sprostredkovateľmi) alebo administratívne dojednania medzi orgánmi verejnej moci. Pravidlá však boli upravované z procedurálneho hľadiska, aby fungovali v rámci Spojeného kráľovstva, predovšetkým štandardné doložky o ochrane údajov môže prijať minister (§ 17C) alebo Komisár pre informácie (§ 119A) v súlade so zákonom o ochrane údajov z roku 2018. |
| --- | --- |

(79)

Ak neexistujú právne predpisy o primeranosti, medzinárodné prenosy údajov sa môžu uskutočniť, ak prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ poskytne primerané záruky v súlade s článkom 46 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Tieto záruky sú podobné zárukám stanoveným v článku 46 nariadenia (EÚ) 2016/679. Zahŕňajú právne záväzné a vykonateľné nástroje medzi orgánmi verejnej moci alebo verejnoprávnymi subjektmi, záväzné vnútropodnikové pravidlá (75), štandardné doložky o ochrane údajov, schválené kódexy správania, schválené certifikačné mechanizmy a s povolením Komisára pre informácie zmluvné doložky medzi prevádzkovateľmi (alebo sprostredkovateľmi) alebo administratívne dojednania medzi orgánmi verejnej moci. Pravidlá však boli upravované z procedurálneho hľadiska, aby fungovali v rámci Spojeného kráľovstva, predovšetkým štandardné doložky o ochrane údajov môže prijať minister (§ 17C) alebo Komisár pre informácie (§ 119A) v súlade so zákonom o ochrane údajov z roku 2018.

75

| (80) | Ak sa neuplatní rozhodnutie o primeranosti ani primerané záruky, prenos sa môže uskutočniť iba na základe výnimiek stanovených v článku 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (76). V rámci všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa nezavádzajú žiadne podstatné zmeny týkajúce sa výnimiek v porovnaní so zodpovedajúcimi pravidlami v nariadení (EÚ) 2016/679. Podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa rovnako ako podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 určité výnimky dajú uplatniť, iba ak je prenos občasný (77). Komisár pre informácie okrem toho vo svojom usmernení k medzinárodným prenosom údajov objasňuje, že: „Mali by ste ich využívať iba ako skutočné „výnimky“ zo všeobecného pravidla, že sa nemá robiť obmedzený prenos, pokiaľ nie je zabezpečený rozhodnutím o primeranosti alebo pokiaľ nie sú poskytnuté primerané záruky (78).“ Pokiaľ ide o prenosy, ktoré sú nevyhnutné z dôležitých dôvodov verejného záujmu [článok 49 ods. 1 písm. d)], minister môže prostredníctvom predpisov špecifikovať okolnosti, za ktorých nie je prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii potrebný z dôležitých dôvodov verejného záujmu. Minister okrem toho môže prostredníctvom predpisov obmedziť prenos určitej kategórie osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii, ak sa prenos nedá uskutočniť na základe právnych predpisov o primeranosti a minister považuje obmedzenie za nevyhnutné z dôležitých dôvodov verejného záujmu. Žiadne také predpisy zatiaľ neboli prijaté. |
| --- | --- |

(80)

Ak sa neuplatní rozhodnutie o primeranosti ani primerané záruky, prenos sa môže uskutočniť iba na základe výnimiek stanovených v článku 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (76). V rámci všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa nezavádzajú žiadne podstatné zmeny týkajúce sa výnimiek v porovnaní so zodpovedajúcimi pravidlami v nariadení (EÚ) 2016/679. Podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa rovnako ako podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 určité výnimky dajú uplatniť, iba ak je prenos občasný (77). Komisár pre informácie okrem toho vo svojom usmernení k medzinárodným prenosom údajov objasňuje, že: „Mali by ste ich využívať iba ako skutočné „výnimky“ zo všeobecného pravidla, že sa nemá robiť obmedzený prenos, pokiaľ nie je zabezpečený rozhodnutím o primeranosti alebo pokiaľ nie sú poskytnuté primerané záruky (78).“ Pokiaľ ide o prenosy, ktoré sú nevyhnutné z dôležitých dôvodov verejného záujmu [článok 49 ods. 1 písm. d)], minister môže prostredníctvom predpisov špecifikovať okolnosti, za ktorých nie je prenos osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii potrebný z dôležitých dôvodov verejného záujmu. Minister okrem toho môže prostredníctvom predpisov obmedziť prenos určitej kategórie osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii, ak sa prenos nedá uskutočniť na základe právnych predpisov o primeranosti a minister považuje obmedzenie za nevyhnutné z dôležitých dôvodov verejného záujmu. Žiadne také predpisy zatiaľ neboli prijaté.

76

77

78

| (81) | Tento rámec pre medzinárodné prenosy údajov sa začal uplatňovať na konci prechodného obdobia (79). V bode 4 prílohy 21 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 [zavedenému právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách (zmeny atď.) (vystúpenie z EÚ)] je však stanovené, že od konca prechodného obdobia sa s určitými prenosmi osobných údajov zaobchádza tak, ako keby boli založené na právnych predpisoch o primeranosti. Medzi takéto prenosy patria prenosy do štátu Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), na územie Gibraltáru, inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry Únie, ktoré boli zriadené prostredníctvom alebo na základe Zmluvy o EÚ, a do tretích krajín, na ktoré sa na konci prechodného obdobia vzťahuje rozhodnutie EÚ o primeranosti. Prenosy do týchto krajín preto môžu pokračovať rovnako ako pred vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ. Po skončení prechodného obdobia musí minister preskúmať zistenia primeranosti do 4 rokov, t. j. do konca decembra 2024. Podľa vysvetlenia, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, hoci minister musí vykonať takéto preskúmanie do konca decembra 2024, prechodné ustanovenia neobsahujú ustanovenie o ukončení platnosti, to znamená, že ak sa preskúmanie neukončí do konca decembra 2024, príslušné prechodné ustanovenia automaticky neprestanú platiť. |
| --- | --- |

(81)

Tento rámec pre medzinárodné prenosy údajov sa začal uplatňovať na konci prechodného obdobia (79). V bode 4 prílohy 21 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 [zavedenému právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách (zmeny atď.) (vystúpenie z EÚ)] je však stanovené, že od konca prechodného obdobia sa s určitými prenosmi osobných údajov zaobchádza tak, ako keby boli založené na právnych predpisoch o primeranosti. Medzi takéto prenosy patria prenosy do štátu Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), na územie Gibraltáru, inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry Únie, ktoré boli zriadené prostredníctvom alebo na základe Zmluvy o EÚ, a do tretích krajín, na ktoré sa na konci prechodného obdobia vzťahuje rozhodnutie EÚ o primeranosti. Prenosy do týchto krajín preto môžu pokračovať rovnako ako pred vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ. Po skončení prechodného obdobia musí minister preskúmať zistenia primeranosti do 4 rokov, t. j. do konca decembra 2024. Podľa vysvetlenia, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, hoci minister musí vykonať takéto preskúmanie do konca decembra 2024, prechodné ustanovenia neobsahujú ustanovenie o ukončení platnosti, to znamená, že ak sa preskúmanie neukončí do konca decembra 2024, príslušné prechodné ustanovenia automaticky neprestanú platiť.

79

| (82) | Napokon, pokiaľ ide o budúci vývoj režimu medzinárodných prenosov Spojeného kráľovstva – prostredníctvom prijatia nových právnych predpisov o primeranosti, uzavretia medzinárodných dohôd alebo vývoja iných mechanizmov prenosu – Komisia bude situáciu pozorne monitorovať, posúdi, či sa rôzne mechanizmy prenosu používajú spôsobom, ktorý zabezpečuje kontinuitu ochrany, a ak je to nevyhnutné, prijme vhodné opatrenia na riešenie možných nepriaznivých dôsledkov na takú kontinuitu (pozri odôvodnenia 278 až 287). Keďže EÚ a Spojené kráľovstvo majú pre medzinárodné prenosy podobné pravidlá, očakáva sa, že problematickým rozdielom by sa mohlo vyhnúť prostredníctvom spolupráce, výmeny informácií a výmeny skúseností vrátane výmen medzi Komisárom pre informácie a Európskym výborom pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

(82)

Napokon, pokiaľ ide o budúci vývoj režimu medzinárodných prenosov Spojeného kráľovstva – prostredníctvom prijatia nových právnych predpisov o primeranosti, uzavretia medzinárodných dohôd alebo vývoja iných mechanizmov prenosu – Komisia bude situáciu pozorne monitorovať, posúdi, či sa rôzne mechanizmy prenosu používajú spôsobom, ktorý zabezpečuje kontinuitu ochrany, a ak je to nevyhnutné, prijme vhodné opatrenia na riešenie možných nepriaznivých dôsledkov na takú kontinuitu (pozri odôvodnenia 278 až 287). Keďže EÚ a Spojené kráľovstvo majú pre medzinárodné prenosy podobné pravidlá, očakáva sa, že problematickým rozdielom by sa mohlo vyhnúť prostredníctvom spolupráce, výmeny informácií a výmeny skúseností vrátane výmen medzi Komisárom pre informácie a Európskym výborom pre ochranu údajov.

2.5.8.   Zodpovednosť

Zodpovednosť

| (83) | Podľa zásady zodpovednosti sa od subjektov, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu. |
| --- | --- |

(83)

Podľa zásady zodpovednosti sa od subjektov, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu.

| (84) | Zásada zodpovednosti stanovená v nariadení (EÚ) 2016/679 bola ponechaná v článku 5 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatnej zmeny a to isté platí pre článok 24 o zodpovednosti prevádzkovateľa, článok 25 o špecificky navrhnutej a štandardnej ochrane údajov a článok 30 o záznamoch o spracovateľských činnostiach. Ponechané boli aj články 35 a 36 o posúdení vplyvu na ochranu údajov a o predchádzajúcej konzultácii s dozorným orgánom. Články 37 až 39 nariadenia (EÚ) 2016/679 o určení zodpovedných osôb a ich úlohách boli ponechané vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien. Aj ustanovenia článkov 40 a 42 nariadenia (EÚ) 2016/679 o kódexoch správania a o certifikácii boli ponechané vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (80). |
| --- | --- |

(84)

Zásada zodpovednosti stanovená v nariadení (EÚ) 2016/679 bola ponechaná v článku 5 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatnej zmeny a to isté platí pre článok 24 o zodpovednosti prevádzkovateľa, článok 25 o špecificky navrhnutej a štandardnej ochrane údajov a článok 30 o záznamoch o spracovateľských činnostiach. Ponechané boli aj články 35 a 36 o posúdení vplyvu na ochranu údajov a o predchádzajúcej konzultácii s dozorným orgánom. Články 37 až 39 nariadenia (EÚ) 2016/679 o určení zodpovedných osôb a ich úlohách boli ponechané vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov bez podstatných zmien. Aj ustanovenia článkov 40 a 42 nariadenia (EÚ) 2016/679 o kódexoch správania a o certifikácii boli ponechané vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (80).

80

2.6.   Dohľad a presadzovanie

Dohľad a presadzovanie

2.6.1.   Nezávislý dohľad

Nezávislý dohľad

| (85) | S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená v praxi, by mal byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Tento orgán by mal pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí konať úplne nezávisle a nestranne. |
| --- | --- |

(85)

S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená v praxi, by mal byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Tento orgán by mal pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí konať úplne nezávisle a nestranne.

| (86) | V Spojenom kráľovstve vykonáva dohľad a presadzovanie dodržiavania všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie. Komisár pre informácie je „Corporation Sole“, čiže samostatný právny subjekt zložený z jednej osoby. Komisára pre informácie pri jeho práci podporuje jeho úrad. K 31. marcu 2020 mal Úrad Komisára pre informácie 768 stálych zamestnancov (81). Hlavným ministerstvom vo vzťahu ku Komisárovi pre informácie je ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (Department for Digital, Culture, Media and Sport) (82). |
| --- | --- |

(86)

V Spojenom kráľovstve vykonáva dohľad a presadzovanie dodržiavania všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie. Komisár pre informácie je „Corporation Sole“, čiže samostatný právny subjekt zložený z jednej osoby. Komisára pre informácie pri jeho práci podporuje jeho úrad. K 31. marcu 2020 mal Úrad Komisára pre informácie 768 stálych zamestnancov (81). Hlavným ministerstvom vo vzťahu ku Komisárovi pre informácie je ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (Department for Digital, Culture, Media and Sport) (82).

81

82

| (87) | Nezávislosť Komisára je výslovne stanovená v článku 52 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, pričom nedošlo k žiadnym zásadným zmenám článku 52 ods. 1 až 3 všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Komisár musí pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov konať úplne nezávisle, nesmie byť pod vonkajším vplyvom, či už priamym alebo nepriamym, vo vzťahu k týmto úlohám a právomociam, a nesmie od nikoho žiadať ani prijímať pokyny. Komisár sa tiež musí zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného so svojimi povinnosťami a počas výkonu funkcie nevykonáva žiadnu platenú ani neplatenú pracovnú činnosť nezlučiteľnú s jeho funkciou. |
| --- | --- |

(87)

Nezávislosť Komisára je výslovne stanovená v článku 52 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, pričom nedošlo k žiadnym zásadným zmenám článku 52 ods. 1 až 3 všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Komisár musí pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov konať úplne nezávisle, nesmie byť pod vonkajším vplyvom, či už priamym alebo nepriamym, vo vzťahu k týmto úlohám a právomociam, a nesmie od nikoho žiadať ani prijímať pokyny. Komisár sa tiež musí zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného so svojimi povinnosťami a počas výkonu funkcie nevykonáva žiadnu platenú ani neplatenú pracovnú činnosť nezlučiteľnú s jeho funkciou.

| (88) | Podmienky vymenovania a odvolania Komisára pre informácie sú stanovené v prílohe 12 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Komisára pre informácie vymenúva jej veličenstvo na odporúčanie vlády na základe spravodlivého a otvoreného výberového konania. Uchádzač musí mať primeranú kvalifikáciu, zručnosti a schopnosti. V súlade s kódexom riadenia verejných menovaní (83) zostaví poradná hodnotiaca komisia zoznam menovateľných kandidátov. Predtým, ako minister ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport dokončí svoje rozhodnutie, príslušný užší výbor parlamentu musí vykonať kontrolu pred vymenovaním. Stanovisko výboru sa zverejňuje (84). |
| --- | --- |

(88)

Podmienky vymenovania a odvolania Komisára pre informácie sú stanovené v prílohe 12 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Komisára pre informácie vymenúva jej veličenstvo na odporúčanie vlády na základe spravodlivého a otvoreného výberového konania. Uchádzač musí mať primeranú kvalifikáciu, zručnosti a schopnosti. V súlade s kódexom riadenia verejných menovaní (83) zostaví poradná hodnotiaca komisia zoznam menovateľných kandidátov. Predtým, ako minister ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport dokončí svoje rozhodnutie, príslušný užší výbor parlamentu musí vykonať kontrolu pred vymenovaním. Stanovisko výboru sa zverejňuje (84).

83

84

| (89) | Komisár pre informácie vykonáva svoju funkciu najviac sedem rokov. Žiadna osoba nemôže byť vymenovaná za Komisára pre informácie viac ako raz. Z funkcie ho môže odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle oboch snemovní parlamentu (tzv. Address) (85). Žiadosť o odvolanie Komisára pre informácie možno predložiť niektorej zo snemovní parlamentu, len ak minister predloží správu, v ktorej uvedie, že je presvedčený, že Komisár pre informácie sa dopustil závažného pochybenia a/alebo že Komisár už nespĺňa podmienky požadované na výkon svojich funkcií (86). |
| --- | --- |

(89)

Komisár pre informácie vykonáva svoju funkciu najviac sedem rokov. Žiadna osoba nemôže byť vymenovaná za Komisára pre informácie viac ako raz. Z funkcie ho môže odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle oboch snemovní parlamentu (tzv. Address) (85). Žiadosť o odvolanie Komisára pre informácie možno predložiť niektorej zo snemovní parlamentu, len ak minister predloží správu, v ktorej uvedie, že je presvedčený, že Komisár pre informácie sa dopustil závažného pochybenia a/alebo že Komisár už nespĺňa podmienky požadované na výkon svojich funkcií (86).

85

86

| (90) | Financovanie Komisára pre informácie pochádza z troch zdrojov: i) poplatky za ochranu údajov, ktoré platia prevádzkovatelia a ktoré sú stanovené právnymi predpismi ministra (87) [právne predpisy o ochrane údajov (poplatky a informácie) z roku 2018], pričom tvoria 85 – 90 % ročného rozpočtu Úradu Komisára pre informácie (88); ii) subvencie, ktoré môže vláda poskytnúť Komisárovi pre informácie. Tieto subvencie sa využívajú najmä na financovanie prevádzkových nákladov Komisára pre informácie, pokiaľ ide o úlohy nesúvisiace s ochranou údajov (89); a iii) poplatky účtované za služby (90). V súčasnosti sa neúčtujú žiadne takéto poplatky. |
| --- | --- |

(90)

Financovanie Komisára pre informácie pochádza z troch zdrojov: i) poplatky za ochranu údajov, ktoré platia prevádzkovatelia a ktoré sú stanovené právnymi predpismi ministra (87) [právne predpisy o ochrane údajov (poplatky a informácie) z roku 2018], pričom tvoria 85 – 90 % ročného rozpočtu Úradu Komisára pre informácie (88); ii) subvencie, ktoré môže vláda poskytnúť Komisárovi pre informácie. Tieto subvencie sa využívajú najmä na financovanie prevádzkových nákladov Komisára pre informácie, pokiaľ ide o úlohy nesúvisiace s ochranou údajov (89); a iii) poplatky účtované za služby (90). V súčasnosti sa neúčtujú žiadne takéto poplatky.

87

88

89

90

| (91) | Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, sú stanovené v článku 57 uvedeného nariadenia a dôsledne odrážajú zodpovedajúce pravidlá nariadenia (EÚ) 2016/679. Medzi jeho úlohy patrí monitorovanie a presadzovanie všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, podpora informovanosti verejnosti, vybavovanie sťažností podávaných dotknutými osobami, vedenie vyšetrovaní atď. Okrem toho sú v § 115 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovené ďalšie všeobecné funkcie Komisára, ku ktorým patrí povinnosť poskytovať poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám a orgánom v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení týkajúcich sa ochrany práv a slobôd jednotlivcov, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, ako aj právomoc vydávať, z vlastnej iniciatívy Komisára alebo na požiadanie, stanoviská určené parlamentu, vláde alebo iným inštitúciám a orgánom, ako aj verejnosti k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Dohľad nad justíciou však vykonávajú špecializované orgány (pozri odôvodnenia 99 až 103). |
| --- | --- |

(91)

Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, sú stanovené v článku 57 uvedeného nariadenia a dôsledne odrážajú zodpovedajúce pravidlá nariadenia (EÚ) 2016/679. Medzi jeho úlohy patrí monitorovanie a presadzovanie všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, podpora informovanosti verejnosti, vybavovanie sťažností podávaných dotknutými osobami, vedenie vyšetrovaní atď. Okrem toho sú v § 115 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovené ďalšie všeobecné funkcie Komisára, ku ktorým patrí povinnosť poskytovať poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám a orgánom v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení týkajúcich sa ochrany práv a slobôd jednotlivcov, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, ako aj právomoc vydávať, z vlastnej iniciatívy Komisára alebo na požiadanie, stanoviská určené parlamentu, vláde alebo iným inštitúciám a orgánom, ako aj verejnosti k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Dohľad nad justíciou však vykonávajú špecializované orgány (pozri odôvodnenia 99 až 103).

2.6.2.   Presadzovania vrátane sankcií

Presadzovania vrátane sankcií

| (92) | Právomoci Komisára pre informácie sú stanovené v článku 58 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, a to bez zavedenia akýchkoľvek podstatných zmien oproti zodpovedajúcemu článku nariadenia (EÚ) 2016/679. V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sú stanovené doplňujúce pravidlá týkajúce sa spôsobu vykonávania týchto právomocí. Komisár má predovšetkým tieto právomoci: a) nariadiť prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi (a za určitých okolností akejkoľvek inej osobe), aby poskytli potrebné informácie prostredníctvom oznámenia („informačné oznámenie“) (91); b) vykonávať vyšetrovania a audity prostredníctvom oznámenia o posúdení, v ktorom sa môže vyžadovať, aby prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ povolil Komisárovi pre informácie vstúpiť do určených priestorov, skontrolovať alebo preskúmať dokumenty alebo vybavenie, vypočuť osoby, ktoré spracúvajú osobné údaje v mene prevádzkovateľa („oznámenie o posúdení“) (92); c) získať iným spôsobom prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov a prístup do ich priestorov v súlade s § 154 zákona o ochrane údajov z roku 2018 („právomoci na vstup a inšpekciu“); d) vykonávať nápravné právomoci, a to aj prostredníctvom varovaní a napomenutí, alebo vydávať príkazy prostredníctvom presadzovacieho oznámenia, v ktorom sa od prevádzkovateľov, resp. sprostredkovateľov vyžaduje, aby prijali alebo sa zdržali prijatia konkrétnych krokov, a to vrátane príkazu prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, aby vykonal čokoľvek uvedené v článku 58 ods. 2 písm. c) až g) a písm. j) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov („presadzovacie oznámenie“) (93); e) udeľovať správne pokuty vo forme oznámenia o uložení sankcie (ďalej len „oznámenie o uložení sankcie“) (94). Správne pokuty môžu byť udelené aj vtedy, keď orgán verejnej moci nedodrží ustanovenia nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (95). |
| --- | --- |

(92)

Právomoci Komisára pre informácie sú stanovené v článku 58 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, a to bez zavedenia akýchkoľvek podstatných zmien oproti zodpovedajúcemu článku nariadenia (EÚ) 2016/679. V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sú stanovené doplňujúce pravidlá týkajúce sa spôsobu vykonávania týchto právomocí. Komisár má predovšetkým tieto právomoci: a) nariadiť prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi (a za určitých okolností akejkoľvek inej osobe), aby poskytli potrebné informácie prostredníctvom oznámenia („informačné oznámenie“) (91); b) vykonávať vyšetrovania a audity prostredníctvom oznámenia o posúdení, v ktorom sa môže vyžadovať, aby prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ povolil Komisárovi pre informácie vstúpiť do určených priestorov, skontrolovať alebo preskúmať dokumenty alebo vybavenie, vypočuť osoby, ktoré spracúvajú osobné údaje v mene prevádzkovateľa („oznámenie o posúdení“) (92); c) získať iným spôsobom prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov a prístup do ich priestorov v súlade s § 154 zákona o ochrane údajov z roku 2018 („právomoci na vstup a inšpekciu“); d) vykonávať nápravné právomoci, a to aj prostredníctvom varovaní a napomenutí, alebo vydávať príkazy prostredníctvom presadzovacieho oznámenia, v ktorom sa od prevádzkovateľov, resp. sprostredkovateľov vyžaduje, aby prijali alebo sa zdržali prijatia konkrétnych krokov, a to vrátane príkazu prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, aby vykonal čokoľvek uvedené v článku 58 ods. 2 písm. c) až g) a písm. j) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov („presadzovacie oznámenie“) (93); e) udeľovať správne pokuty vo forme oznámenia o uložení sankcie (ďalej len „oznámenie o uložení sankcie“) (94). Správne pokuty môžu byť udelené aj vtedy, keď orgán verejnej moci nedodrží ustanovenia nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov (95).

91

92

93

94

95

| (93) | Okolnosti, za ktorých Komisár pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie, sa stanovujú v jeho regulačnej politike (96). V presadzovacom oznámení, ktoré je reakciou na nesplnenie povinnosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, sa môžu stanoviť iba požiadavky, ktoré Komisár považuje za vhodné na účely nápravy nesplnenia povinnosti. Presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie sa môžu vydávať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi v súvislosti s porušením ustanovení kapitoly II všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (zásady spracúvania), článkov 12 až 22 (práva dotknutej osoby), článkov 25 až 39 (povinnosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov) a článkov 44 až 49 (medzinárodné prenosy) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Presadzovacie oznámenie sa môže vydať, aj keď prevádzkovateľ nesplnil požiadavku zaplatiť poplatok stanovený v právnych predpisoch podľa § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho sa presadzovacie oznámenie môže vydať monitorujúcemu subjektu podľa článku 41 alebo poskytovateľovi certifikácie, ak si nesplnia svoje povinnosti podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Oznámenie o uložení sankcie je možné vydať aj osobe, ktorá nedodržala informačné oznámenie, oznámenie o posúdení alebo presadzovacie oznámenie. |
| --- | --- |

(93)

Okolnosti, za ktorých Komisár pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie, sa stanovujú v jeho regulačnej politike (96). V presadzovacom oznámení, ktoré je reakciou na nesplnenie povinnosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, sa môžu stanoviť iba požiadavky, ktoré Komisár považuje za vhodné na účely nápravy nesplnenia povinnosti. Presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie sa môžu vydávať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi v súvislosti s porušením ustanovení kapitoly II všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (zásady spracúvania), článkov 12 až 22 (práva dotknutej osoby), článkov 25 až 39 (povinnosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov) a článkov 44 až 49 (medzinárodné prenosy) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Presadzovacie oznámenie sa môže vydať, aj keď prevádzkovateľ nesplnil požiadavku zaplatiť poplatok stanovený v právnych predpisoch podľa § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho sa presadzovacie oznámenie môže vydať monitorujúcemu subjektu podľa článku 41 alebo poskytovateľovi certifikácie, ak si nesplnia svoje povinnosti podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Oznámenie o uložení sankcie je možné vydať aj osobe, ktorá nedodržala informačné oznámenie, oznámenie o posúdení alebo presadzovacie oznámenie.

96

| (94) | V oznámení o uložení sankcie sa vyžaduje, aby príslušná osoba zaplatila Komisárovi pre informácie sumu uvedenú v oznámení. Pri určovaní toho, či sa má určitej osobe vydať oznámenie o uložení sankcie, a pri určovaní výšky sankcie musí Komisár pre informácie zohľadniť skutočnosti uvedené v článku 83 ods. 1 a 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú totožné so zodpovedajúcimi pravidlami nariadenia (EÚ) 2016/679 (97). Podľa článku 83 ods. 4 a 5 je maximálna výška správnej pokuty v prípade nesplnenia povinností uvedených v týchto ustanoveniach 8 700 000 GBP, respektíve 17 500 000 GBP. V prípade podniku môže Komisár pre informácie uložiť pokutu ako percentuálny podiel svetového ročného obratu, ak je tá suma vyššia. Tieto sumy sú rovnako ako v ekvivalentných ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2016/679 stanovené na úrovni 2 % a 4 % v článku 83 ods. 4, respektíve ods. 5. V prípade nedodržania informačného oznámenia, oznámenia o posúdení alebo presadzovacieho oznámenia je maximálna výška sankcie, ktorú je možné uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie, 17 500 000 GBP alebo v prípade podniku 4 % svetového ročného obratu. |
| --- | --- |

(94)

V oznámení o uložení sankcie sa vyžaduje, aby príslušná osoba zaplatila Komisárovi pre informácie sumu uvedenú v oznámení. Pri určovaní toho, či sa má určitej osobe vydať oznámenie o uložení sankcie, a pri určovaní výšky sankcie musí Komisár pre informácie zohľadniť skutočnosti uvedené v článku 83 ods. 1 a 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú totožné so zodpovedajúcimi pravidlami nariadenia (EÚ) 2016/679 (97). Podľa článku 83 ods. 4 a 5 je maximálna výška správnej pokuty v prípade nesplnenia povinností uvedených v týchto ustanoveniach 8 700 000 GBP, respektíve 17 500 000 GBP. V prípade podniku môže Komisár pre informácie uložiť pokutu ako percentuálny podiel svetového ročného obratu, ak je tá suma vyššia. Tieto sumy sú rovnako ako v ekvivalentných ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2016/679 stanovené na úrovni 2 % a 4 % v článku 83 ods. 4, respektíve ods. 5. V prípade nedodržania informačného oznámenia, oznámenia o posúdení alebo presadzovacieho oznámenia je maximálna výška sankcie, ktorú je možné uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie, 17 500 000 GBP alebo v prípade podniku 4 % svetového ročného obratu.

97

| (95) | Všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákonom o ochrane údajov z roku 2018 sa posilnili aj ďalšie právomoci Komisára pre informácie. Komisár teraz môže napríklad vykonávať povinné audity týkajúce sa všetkých prevádzkovateľov a sprostredkovateľov s použitím oznámení o posúdení, zatiaľ čo podľa predchádzajúceho právneho predpisu, zákona o ochrane údajov z roku 1998, mal Komisár túto právomoc iba vo vzťahu k ústrednej štátnej správe a zdravotníckym organizáciám, pričom ostatné subjekty museli s auditom súhlasiť. |
| --- | --- |

(95)

Všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákonom o ochrane údajov z roku 2018 sa posilnili aj ďalšie právomoci Komisára pre informácie. Komisár teraz môže napríklad vykonávať povinné audity týkajúce sa všetkých prevádzkovateľov a sprostredkovateľov s použitím oznámení o posúdení, zatiaľ čo podľa predchádzajúceho právneho predpisu, zákona o ochrane údajov z roku 1998, mal Komisár túto právomoc iba vo vzťahu k ústrednej štátnej správe a zdravotníckym organizáciám, pričom ostatné subjekty museli s auditom súhlasiť.

| (96) | Od zavedenia nariadenia (EÚ) 2016/679 Komisár pre informácie vybavuje približne 40 000 sťažností dotknutých osôb ročne (98) a okrem toho vykonáva približne 2 000 vyšetrovaní ex officio (99). Väčšina sťažností sa týka práv na prístup k údajom a poskytovania údajov. Komisár na základe vyšetrovania prijíma opatrenia v oblasti presadzovania v širokej škále odvetví. Konkrétnejšie, podľa najnovšej výročnej správy Komisára pre informácie (2019 – 2020) (100) vydal Komisár počas vykazovaného obdobia 54 informačných oznámení, osem oznámení o posúdení, sedem presadzovacích oznámení, štyri varovania, osem žalôb a 15 pokút (101). |
| --- | --- |

(96)

Od zavedenia nariadenia (EÚ) 2016/679 Komisár pre informácie vybavuje približne 40 000 sťažností dotknutých osôb ročne (98) a okrem toho vykonáva približne 2 000 vyšetrovaní ex officio (99). Väčšina sťažností sa týka práv na prístup k údajom a poskytovania údajov. Komisár na základe vyšetrovania prijíma opatrenia v oblasti presadzovania v širokej škále odvetví. Konkrétnejšie, podľa najnovšej výročnej správy Komisára pre informácie (2019 – 2020) (100) vydal Komisár počas vykazovaného obdobia 54 informačných oznámení, osem oznámení o posúdení, sedem presadzovacích oznámení, štyri varovania, osem žalôb a 15 pokút (101).

98

ex officio

99

100

101

| (97) | To zahŕňa niekoľko značných peňažných sankcií uložených podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 a zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie konkrétne v októbri 2020 uložil britskej leteckej spoločnosti pokutu vo výške 20 miliónov GBP za porušenie ochrany údajov, ktoré malo vplyv na viac ako 400 000 zákazníkov. Koncom októbra 2020 bola medzinárodnej hotelovej sieti uložená pokuta vo výške 18,4 milióna GBP za to, že nedokázala zaistiť bezpečnosť osobných údajov miliónov zákazníkov, a v novembri 2020 bola britskému poskytovateľovi služieb, ktorý online predáva vstupenky na podujatia, uložená pokuta vo výške 1,25 milióna GBP za nedostatočnú ochranu platobných údajov zákazníkov (102). |
| --- | --- |

(97)

To zahŕňa niekoľko značných peňažných sankcií uložených podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 a zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie konkrétne v októbri 2020 uložil britskej leteckej spoločnosti pokutu vo výške 20 miliónov GBP za porušenie ochrany údajov, ktoré malo vplyv na viac ako 400 000 zákazníkov. Koncom októbra 2020 bola medzinárodnej hotelovej sieti uložená pokuta vo výške 18,4 milióna GBP za to, že nedokázala zaistiť bezpečnosť osobných údajov miliónov zákazníkov, a v novembri 2020 bola britskému poskytovateľovi služieb, ktorý online predáva vstupenky na podujatia, uložená pokuta vo výške 1,25 milióna GBP za nedostatočnú ochranu platobných údajov zákazníkov (102).

102

| (98) | Okrem toho, že Komisár pre informácie má právomoci v oblasti presadzovania opísané v odôvodnení 92, určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). To sa týka napríklad vedomého alebo neuváženého získania alebo poskytnutia osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa, poskytnutia prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (103), opätovnej identifikácie anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu osobných údajov (104), úmyselného bránenia Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (105), vydávania nepravdivých vyhlásení o odpovedi na informačné oznámenie alebo zničenia informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (106). |
| --- | --- |

(98)

Okrem toho, že Komisár pre informácie má právomoci v oblasti presadzovania opísané v odôvodnení 92, určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). To sa týka napríklad vedomého alebo neuváženého získania alebo poskytnutia osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa, poskytnutia prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (103), opätovnej identifikácie anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu osobných údajov (104), úmyselného bránenia Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (105), vydávania nepravdivých vyhlásení o odpovedi na informačné oznámenie alebo zničenia informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (106).

103

104

105

106

2.6.3.   Dohľad nad justíciou

Dohľad nad justíciou

| (99) | Dohľad nad spracúvaním osobných údajov súdmi a justíciou je dvojaký. Ak súdny úradník alebo súd nekoná v rámci súdnej právomoci, dohľad vykonáva Komisár pre informácie. Ak prevádzkovateľ koná v rámci súdnej právomoci, Komisár pre informácie nemôže plniť svoje funkcie dohľadu (107) a dohľad vykonávajú osobitné orgány. Uvedené odráža prístup prijatý v nariadení (EÚ) 2016/679 (článok 55 ods. 3). |
| --- | --- |

(99)

Dohľad nad spracúvaním osobných údajov súdmi a justíciou je dvojaký. Ak súdny úradník alebo súd nekoná v rámci súdnej právomoci, dohľad vykonáva Komisár pre informácie. Ak prevádzkovateľ koná v rámci súdnej právomoci, Komisár pre informácie nemôže plniť svoje funkcie dohľadu (107) a dohľad vykonávajú osobitné orgány. Uvedené odráža prístup prijatý v nariadení (EÚ) 2016/679 (článok 55 ods. 3).

107

| (100) | Konkrétne v druhom scenári, pokiaľ ide o súdy Anglicka a Walesu a ich tribunály prvého stupňa a vyššie tribunály (First-tier and Upper Tribunals of England and Wales), takýto dohľad vykonáva súdna rada pre ochranu údajov (Judicial Data Protection Panel) (108). Okrem toho šéf justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéf tribunálov (Senior President of Tribunals) vydali oznámenie o ochrane osobných údajov (109), v ktorom sa uvádza, ako súdy v Anglicku a Walese spracúvajú osobné údaje na účely plnenia súdnej funkcie. Podobné oznámenie vydali súdy Severného Írska (110) a Škótska (111). |
| --- | --- |

(100)

Konkrétne v druhom scenári, pokiaľ ide o súdy Anglicka a Walesu a ich tribunály prvého stupňa a vyššie tribunály (First-tier and Upper Tribunals of England and Wales), takýto dohľad vykonáva súdna rada pre ochranu údajov (Judicial Data Protection Panel) (108). Okrem toho šéf justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéf tribunálov (Senior President of Tribunals) vydali oznámenie o ochrane osobných údajov (109), v ktorom sa uvádza, ako súdy v Anglicku a Walese spracúvajú osobné údaje na účely plnenia súdnej funkcie. Podobné oznámenie vydali súdy Severného Írska (110) a Škótska (111).

108

109

110

111

| (101) | Okrem toho v Severnom Írsku vymenoval šéf justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) sudcu Vrchného súdu (High Court) za sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) (112). Vydal tiež usmernenia pre severoírsku justíciu o tom, čo robiť v prípade straty alebo potenciálnej straty údajov a o postupe riešenia akýchkoľvek otázok, ktoré z toho vyplývajú (113). |
| --- | --- |

(101)

Okrem toho v Severnom Írsku vymenoval šéf justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) sudcu Vrchného súdu (High Court) za sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) (112). Vydal tiež usmernenia pre severoírsku justíciu o tom, čo robiť v prípade straty alebo potenciálnej straty údajov a o postupe riešenia akýchkoľvek otázok, ktoré z toho vyplývajú (113).

112

113

| (102) | V Škótsku šéf justície Lord President vymenoval sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge), ktorý vyšetruje všetky sťažnosti z dôvodu ochrany údajov. Stanovuje sa tak v pravidlách súdnych sťažností, ktoré odrážajú pravidlá stanovené pre Anglicko a Wales (114). |
| --- | --- |

(102)

V Škótsku šéf justície Lord President vymenoval sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge), ktorý vyšetruje všetky sťažnosti z dôvodu ochrany údajov. Stanovuje sa tak v pravidlách súdnych sťažností, ktoré odrážajú pravidlá stanovené pre Anglicko a Wales (114).

114

| (103) | Napokon na najvyššom súde (Supreme Court) je vymenovaný jeden zo sudcov tohto súdu, aby vykonával dohľad nad ochranou údajov. |
| --- | --- |

(103)

Napokon na najvyššom súde (Supreme Court) je vymenovaný jeden zo sudcov tohto súdu, aby vykonával dohľad nad ochranou údajov.

2.6.4.   Náprava

Náprava

| (104) | V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä vymáhania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane náhrady škôd. |
| --- | --- |

(104)

V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä vymáhania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane náhrady škôd.

| (105) | Po prvé, dotknutá osoba má právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu zákona o ochrane údajov z roku 2018 (115). Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú pravidlá uvedené v článku 77 nariadenia (EÚ) 2016/679 týkajúce sa tohto práva bez podstatných zmien. To isté platí pre článok 57 ods. 1 písm. f) a ods. 2, v ktorých sa stanovujú úlohy Komisie v súvislosti s vybavovaním sťažností. Ako sa uvádza v odôvodneniach 92 a 98, Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 prevádzkovateľom a sprostredkovateľom a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, resp. aby sa zdržali prijatia potrebných krokov, ako aj uložiť pokuty. |
| --- | --- |

(105)

Po prvé, dotknutá osoba má právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu zákona o ochrane údajov z roku 2018 (115). Vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú pravidlá uvedené v článku 77 nariadenia (EÚ) 2016/679 týkajúce sa tohto práva bez podstatných zmien. To isté platí pre článok 57 ods. 1 písm. f) a ods. 2, v ktorých sa stanovujú úlohy Komisie v súvislosti s vybavovaním sťažností. Ako sa uvádza v odôvodneniach 92 a 98, Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 prevádzkovateľom a sprostredkovateľom a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, resp. aby sa zdržali prijatia potrebných krokov, ako aj uložiť pokuty.

115

| (106) | Po druhé vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje právo na prostriedok nápravy voči rozhodnutiu Komisára pre informácie. Podľa článku 78 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov má jednotlivec právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči právne záväznému rozhodnutiu Komisára pre informácie, ktoré sa ho týka. Sudca v rámci súdneho preskúmania prešetrí rozhodnutie, ktoré je napadnuté v žalobe, a posúdi, či Komisár pre informácie konal v súlade so zákonom. Navyše, ak Komisár pre informácie nevybaví sťažnosť predloženú dotknutou osobou primerane, podľa článku 78 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (116)má sťažovateľ prístup k súdnemu prostriedku nápravy. Môže sa obrátiť na tribunál prvého stupňa, aby Komisárovi pre informácie nariadil prijať primerané kroky v reakcii na sťažnosť alebo informovať sťažovateľa o pokroku dosiahnutom v súvislosti so sťažnosťou (117). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie ktorékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa (118). Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie. |
| --- | --- |

(106)

Po druhé vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje právo na prostriedok nápravy voči rozhodnutiu Komisára pre informácie. Podľa článku 78 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov má jednotlivec právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči právne záväznému rozhodnutiu Komisára pre informácie, ktoré sa ho týka. Sudca v rámci súdneho preskúmania prešetrí rozhodnutie, ktoré je napadnuté v žalobe, a posúdi, či Komisár pre informácie konal v súlade so zákonom. Navyše, ak Komisár pre informácie nevybaví sťažnosť predloženú dotknutou osobou primerane, podľa článku 78 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (116)má sťažovateľ prístup k súdnemu prostriedku nápravy. Môže sa obrátiť na tribunál prvého stupňa, aby Komisárovi pre informácie nariadil prijať primerané kroky v reakcii na sťažnosť alebo informovať sťažovateľa o pokroku dosiahnutom v súvislosti so sťažnosťou (117). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie ktorékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa (118). Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie.

116

117

118

| (107) | Po tretie jednotlivci môžu získať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo na súdoch podľa článku 79 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ak súd na návrh dotknutej osoby dospeje k záveru, že došlo k porušeniu práv dotknutej osoby v zmysle právnych predpisov o ochrane údajov, môže nariadiť prevádzkovateľovi v súvislosti so spracúvaním alebo sprostredkovateľovi konajúcemu v mene tohto prevádzkovateľa, aby podnikol kroky uvedené v súdnom príkaze alebo aby sa zdržal prijatia krokov uvedených v súdnom príkaze. |
| --- | --- |

(107)

Po tretie jednotlivci môžu získať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo na súdoch podľa článku 79 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ak súd na návrh dotknutej osoby dospeje k záveru, že došlo k porušeniu práv dotknutej osoby v zmysle právnych predpisov o ochrane údajov, môže nariadiť prevádzkovateľovi v súvislosti so spracúvaním alebo sprostredkovateľovi konajúcemu v mene tohto prevádzkovateľa, aby podnikol kroky uvedené v súdnom príkaze alebo aby sa zdržal prijatia krokov uvedených v súdnom príkaze.

| (108) | Okrem toho podľa článku 82 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 168 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má každá osoba, ktorá utrpela materiálnu alebo nemateriálnu škodu v dôsledku porušenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, právo na náhradu utrpenej škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa. Pravidlá týkajúce sa náhrady škody a zodpovednosti uvedené v článku 82 ods. 1 až 5 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sú totožné so zodpovedajúcimi pravidlami uvedenými v nariadení (EÚ) 2016/679. Podľa § 168 zákona o ochrane údajov z roku 2018 zahŕňa nemajetková škoda aj ťažkosti. Podľa článku 80 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov má dotknutá osoba takisto právo poveriť zastupiteľský orgán alebo organizáciu, aby v jej mene (podľa článku 77 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) podali sťažnosť Komisárovi pre informácie a aby v jej mene uplatnili práva uvedené v článkoch 78 (právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči rozhodnutiu Komisára pre informácie), 79 (právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi) a 82 (právo na náhradu škody a zodpovednosť) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(108)

Okrem toho podľa článku 82 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 168 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má každá osoba, ktorá utrpela materiálnu alebo nemateriálnu škodu v dôsledku porušenia všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, právo na náhradu utrpenej škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa. Pravidlá týkajúce sa náhrady škody a zodpovednosti uvedené v článku 82 ods. 1 až 5 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sú totožné so zodpovedajúcimi pravidlami uvedenými v nariadení (EÚ) 2016/679. Podľa § 168 zákona o ochrane údajov z roku 2018 zahŕňa nemajetková škoda aj ťažkosti. Podľa článku 80 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov má dotknutá osoba takisto právo poveriť zastupiteľský orgán alebo organizáciu, aby v jej mene (podľa článku 77 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov) podali sťažnosť Komisárovi pre informácie a aby v jej mene uplatnili práva uvedené v článkoch 78 (právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči rozhodnutiu Komisára pre informácie), 79 (právo na účinný súdny prostriedok nápravy voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi) a 82 (právo na náhradu škody a zodpovednosť) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

| (109) | Po štvrté, pokiaľ sa akákoľvek osoba domnieva, že orgány verejnej moci porušili jej práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže popri uvedených prostriedkoch nápravy dosiahnuť nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 (119). Jednotlivec, ktorý tvrdí, že orgán verejnej moci konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právom vyplývajúcim z dohovoru, a teda protiprávny podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998, môže podať návrh na začatie konania proti tomuto orgánu na príslušnom súde alebo tribunáli, resp. sa dovolávať príslušných práv v akomkoľvek súdnom konaní, ak je (alebo by mohol byť) obeťou protiprávneho činu. |
| --- | --- |

(109)

Po štvrté, pokiaľ sa akákoľvek osoba domnieva, že orgány verejnej moci porušili jej práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže popri uvedených prostriedkoch nápravy dosiahnuť nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 (119). Jednotlivec, ktorý tvrdí, že orgán verejnej moci konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právom vyplývajúcim z dohovoru, a teda protiprávny podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998, môže podať návrh na začatie konania proti tomuto orgánu na príslušnom súde alebo tribunáli, resp. sa dovolávať príslušných práv v akomkoľvek súdnom konaní, ak je (alebo by mohol byť) obeťou protiprávneho činu.

119

| (110) | Ak súd zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (120). Súd môže takisto vyhlásiť ustanovenie primárneho práva za nezlučiteľné s právom zaručeným dohovorom. |
| --- | --- |

(110)

Ak súd zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (120). Súd môže takisto vyhlásiť ustanovenie primárneho práva za nezlučiteľné s právom zaručeným dohovorom.

120

| (111) | Jednotlivec môže napokon za porušenie práv zaručených Európskym dohovorom o ľudských právach po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva. |
| --- | --- |

(111)

Jednotlivec môže napokon za porušenie práv zaručených Európskym dohovorom o ľudských právach po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva.

3.   PRÍSTUP K OSOBNÝM ÚDAJOM PRENÁŠANÝM Z EURÓPSKEJ ÚNIE ORGÁNMI VEREJNEJ MOCI V SPOJENOM KRÁĽOVSTVE A ICH POUŽÍVANIE TÝMITO ORGÁNMI

PRÍSTUP K OSOBNÝM ÚDAJOM PRENÁŠANÝM Z EURÓPSKEJ ÚNIE ORGÁNMI VEREJNEJ MOCI V SPOJENOM KRÁĽOVSTVE A ICH POUŽÍVANIE TÝMITO ORGÁNMI

| (112) | Komisia posúdila aj právny rámec Spojeného kráľovstva pre získavanie a následné používanie osobných údajov, ktoré prenášajú podnikateľským subjektom v Spojenom kráľovstve orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva vo verejnom záujme, a to najmä na účely presadzovania trestného práva a na účely národnej bezpečnosti (ďalej len „prístup vlády“). Komisia pri posudzovaní toho, či by podmienky, na základe ktorých sa vláde poskytuje prístup k údajom prenášaným do Spojeného kráľovstva podľa tohto rozhodnutia, spĺňali kritérium „zásadnej rovnocennosti“ v súlade s článkom 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie so zreteľom na Chartu základných práv, zohľadnila najmä tieto kritériá. |
| --- | --- |

(112)

Komisia posúdila aj právny rámec Spojeného kráľovstva pre získavanie a následné používanie osobných údajov, ktoré prenášajú podnikateľským subjektom v Spojenom kráľovstve orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva vo verejnom záujme, a to najmä na účely presadzovania trestného práva a na účely národnej bezpečnosti (ďalej len „prístup vlády“). Komisia pri posudzovaní toho, či by podmienky, na základe ktorých sa vláde poskytuje prístup k údajom prenášaným do Spojeného kráľovstva podľa tohto rozhodnutia, spĺňali kritérium „zásadnej rovnocennosti“ v súlade s článkom 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie so zreteľom na Chartu základných práv, zohľadnila najmä tieto kritériá.

| (113) | Po prvé akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov musí byť stanovené zákonom a v samotnom právnom základe, ktorý povoľuje zasahovanie do takéhoto práva, sa musí vymedzovať, do akého rozsahu možno uplatňovanie príslušného práva obmedziť (121). |
| --- | --- |

(113)

Po prvé akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov musí byť stanovené zákonom a v samotnom právnom základe, ktorý povoľuje zasahovanie do takéhoto práva, sa musí vymedzovať, do akého rozsahu možno uplatňovanie príslušného práva obmedziť (121).

121

| (114) | Po druhé v záujme splnenia požiadavky proporcionality, podľa ktorej sa v demokratickej spoločnosti musia výnimky z ochrany osobných údajov a obmedzenia ochrany osobných údajov uplatňovať len do prísne nevyhnutnej miery, aby boli splnené konkrétne ciele všeobecného záujmu, ktoré sú rovnocenné s cieľmi uznávanými Úniou, sa v právnych predpisoch dotknutej tretej krajiny povoľujúcich zasahovanie musia stanovovať jasné a presné pravidlá upravujúce rozsah a uplatňovanie takýchto opatrení a zavádzať minimálne záruky, aby osoby, ktorých údaje boli prenesené, mali dostatočné záruky umožňujúce účinne chrániť ich osobné údaje pred rizikom zneužitia (122). V týchto právnych predpisoch sa musia najmä vymedziť okolnosti a podmienky, za akých možno prijať opatrenie upravujúce spracúvanie takýchto údajov (123), ako aj stanoviť povinnosť podrobiť splnenie takých požiadaviek nezávislému dohľadu (124). |
| --- | --- |

(114)

Po druhé v záujme splnenia požiadavky proporcionality, podľa ktorej sa v demokratickej spoločnosti musia výnimky z ochrany osobných údajov a obmedzenia ochrany osobných údajov uplatňovať len do prísne nevyhnutnej miery, aby boli splnené konkrétne ciele všeobecného záujmu, ktoré sú rovnocenné s cieľmi uznávanými Úniou, sa v právnych predpisoch dotknutej tretej krajiny povoľujúcich zasahovanie musia stanovovať jasné a presné pravidlá upravujúce rozsah a uplatňovanie takýchto opatrení a zavádzať minimálne záruky, aby osoby, ktorých údaje boli prenesené, mali dostatočné záruky umožňujúce účinne chrániť ich osobné údaje pred rizikom zneužitia (122). V týchto právnych predpisoch sa musia najmä vymedziť okolnosti a podmienky, za akých možno prijať opatrenie upravujúce spracúvanie takýchto údajov (123), ako aj stanoviť povinnosť podrobiť splnenie takých požiadaviek nezávislému dohľadu (124).

122

123

124

| (115) | Po tretie takéto právne predpisy musia byť právne záväzné podľa vnútroštátneho práva a tieto právne požiadavky musia byť nielen záväzné pre orgány, ale aj vymožiteľné na súdoch proti orgánom dotknutej tretej krajiny (125). Dotknuté osoby musia mať najmä možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k osobným údajom, ktoré sa ich týkajú, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (126). |
| --- | --- |

(115)

Po tretie takéto právne predpisy musia byť právne záväzné podľa vnútroštátneho práva a tieto právne požiadavky musia byť nielen záväzné pre orgány, ale aj vymožiteľné na súdoch proti orgánom dotknutej tretej krajiny (125). Dotknuté osoby musia mať najmä možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k osobným údajom, ktoré sa ich týkajú, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (126).

125

126

3.1.   Všeobecný právny rámec

Všeobecný právny rámec

| (116) | Prístup vlády ako výkon právomoci orgánu verejnej moci v Spojenom kráľovstve sa musí uskutočňovať v plnom súlade so zákonom. Spojené kráľovstvo ratifikovalo Európsky dohovor o ľudských právach (pozri odôvodnenie 9) a orgány verejnej moci v Spojenom kráľovstve sú povinné konať v súlade s týmto dohovorom (127). V článku 8 dohovoru sa stanovuje, že akýkoľvek zásah do súkromného života musí byť v súlade so zákonom, v záujme jedného z cieľov uvedených v článku 8 ods. 2 a primeraný vzhľadom na tento cieľ. V článku 8 sa takisto požaduje, aby bol zásah „predvídateľný“, t. j. aby mal jasný, prístupný základ v zákone, a aby zákon obsahoval primerané záruky na zabránenie zneužitiu. |
| --- | --- |

(116)

Prístup vlády ako výkon právomoci orgánu verejnej moci v Spojenom kráľovstve sa musí uskutočňovať v plnom súlade so zákonom. Spojené kráľovstvo ratifikovalo Európsky dohovor o ľudských právach (pozri odôvodnenie 9) a orgány verejnej moci v Spojenom kráľovstve sú povinné konať v súlade s týmto dohovorom (127). V článku 8 dohovoru sa stanovuje, že akýkoľvek zásah do súkromného života musí byť v súlade so zákonom, v záujme jedného z cieľov uvedených v článku 8 ods. 2 a primeraný vzhľadom na tento cieľ. V článku 8 sa takisto požaduje, aby bol zásah „predvídateľný“, t. j. aby mal jasný, prístupný základ v zákone, a aby zákon obsahoval primerané záruky na zabránenie zneužitiu.

127

| (117) | Európsky súd pre ľudské práva vo svojej judikatúre okrem toho špecifikuje, že akýkoľvek zásah do práva na súkromie a ochranu údajov by mal podliehať účinnému, nezávislému a nestrannému systému dohľadu, ktorý musí zabezpečiť buď sudca, alebo iný nezávislý orgán (128) (napr. správny orgán alebo parlamentný orgán). |
| --- | --- |

(117)

Európsky súd pre ľudské práva vo svojej judikatúre okrem toho špecifikuje, že akýkoľvek zásah do práva na súkromie a ochranu údajov by mal podliehať účinnému, nezávislému a nestrannému systému dohľadu, ktorý musí zabezpečiť buď sudca, alebo iný nezávislý orgán (128) (napr. správny orgán alebo parlamentný orgán).

128

| (118) | Navyše sa jednotlivcom musia poskytnúť účinné prostriedky nápravy a Európsky súd pre ľudské práva objasnil, že prostriedky nápravy musí ponúkať nezávislý a nestranný orgán, ktorý prijal svoj vlastný rokovací poriadok, je zložený z členov, ktorí musia zastávať alebo zastávali vysoké sudcovské funkcie alebo sú skúsenými právnikmi, a nesmie existovať žiadne dôkazné bremeno, ktoré treba splniť, aby bolo možné podať na tomto orgáne sťažnosť. Pri preskúmavaní sťažností jednotlivcov by mal mať nezávislý a nestranný orgán prístup ku všetkým relevantným informáciám vrátane uzavretých materiálov. Napokon by mal mať právomoc napraviť nedodržanie právnych predpisov (129). |
| --- | --- |

(118)

Navyše sa jednotlivcom musia poskytnúť účinné prostriedky nápravy a Európsky súd pre ľudské práva objasnil, že prostriedky nápravy musí ponúkať nezávislý a nestranný orgán, ktorý prijal svoj vlastný rokovací poriadok, je zložený z členov, ktorí musia zastávať alebo zastávali vysoké sudcovské funkcie alebo sú skúsenými právnikmi, a nesmie existovať žiadne dôkazné bremeno, ktoré treba splniť, aby bolo možné podať na tomto orgáne sťažnosť. Pri preskúmavaní sťažností jednotlivcov by mal mať nezávislý a nestranný orgán prístup ku všetkým relevantným informáciám vrátane uzavretých materiálov. Napokon by mal mať právomoc napraviť nedodržanie právnych predpisov (129).

129

| (119) | Spojené kráľovstvo v roku 2018 takisto ratifikovalo Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) a podpísalo protokol, ktorým sa mení Dohovor o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (známy ako dohovor č. 108+) (130). V článku 9 dohovoru č. 108 sa uvádza, že výnimky zo zásad všeobecnej ochrany údajov (článok 5 Kvalita údajov), z pravidiel upravujúcich osobitné kategórie údajov (článok 6 Osobitné kategórie údajov) a z práv dotknutých osôb (článok 8 Ďalšie záruky pre dotknutú osobu) sú prípustné len vtedy, ak sa takáto výnimka stanovuje vo vnútroštátnom právnom poriadku danej strany a ak predstavuje opatrenie potrebné v demokratickej spoločnosti na ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, alebo ochranu dotknutej osoby, alebo práv a slobôd iných (131). |
| --- | --- |

(119)

Spojené kráľovstvo v roku 2018 takisto ratifikovalo Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) a podpísalo protokol, ktorým sa mení Dohovor o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (známy ako dohovor č. 108+) (130). V článku 9 dohovoru č. 108 sa uvádza, že výnimky zo zásad všeobecnej ochrany údajov (článok 5 Kvalita údajov), z pravidiel upravujúcich osobitné kategórie údajov (článok 6 Osobitné kategórie údajov) a z práv dotknutých osôb (článok 8 Ďalšie záruky pre dotknutú osobu) sú prípustné len vtedy, ak sa takáto výnimka stanovuje vo vnútroštátnom právnom poriadku danej strany a ak predstavuje opatrenie potrebné v demokratickej spoločnosti na ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, alebo ochranu dotknutej osoby, alebo práv a slobôd iných (131).

130

131

| (120) | Zo skutočnosti, že Spojené kráľovstvo je členom Rady Európy, dodržiava Európsky dohovor o ľudských právach a je podriadené právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva, preto preň vyplýva niekoľko povinností zakotvených v medzinárodnom práve, ktoré zasadzujú jeho systém prístupu vlády do rámca založeného na zásadách, zárukách a individuálnych právach podobných tým, ktoré zaručuje právo EÚ a ktoré sa uplatňujú na členské štáty. Ako sa zdôrazňuje v odôvodnení 19, pretrvávajúce dodržiavanie týchto nástrojov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(120)

Zo skutočnosti, že Spojené kráľovstvo je členom Rady Európy, dodržiava Európsky dohovor o ľudských právach a je podriadené právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva, preto preň vyplýva niekoľko povinností zakotvených v medzinárodnom práve, ktoré zasadzujú jeho systém prístupu vlády do rámca založeného na zásadách, zárukách a individuálnych právach podobných tým, ktoré zaručuje právo EÚ a ktoré sa uplatňujú na členské štáty. Ako sa zdôrazňuje v odôvodnení 19, pretrvávajúce dodržiavanie týchto nástrojov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie.

| (121) | Okrem toho sú osobitné záruky ochrany údajov a práva na ochranu údajov zaručené zákonom o ochrane údajov z roku 2018, keď údaje spracúvajú orgány verejnej moci vrátane orgánov presadzovania práva a národných bezpečnostných orgánov. |
| --- | --- |

(121)

Okrem toho sú osobitné záruky ochrany údajov a práva na ochranu údajov zaručené zákonom o ochrane údajov z roku 2018, keď údaje spracúvajú orgány verejnej moci vrátane orgánov presadzovania práva a národných bezpečnostných orgánov.

| (122) | Konkrétne režim spracúvania osobných údajov v kontexte presadzovania trestného práva sa stanovuje v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorý bol prijatý na transponovanie smernice (EÚ) 2016/680. Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu (132). |
| --- | --- |

(122)

Konkrétne režim spracúvania osobných údajov v kontexte presadzovania trestného práva sa stanovuje v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorý bol prijatý na transponovanie smernice (EÚ) 2016/680. Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu (132).

132

| (123) | Pojem „príslušný orgán“ je vymedzený v § 30 zákona o ochrane údajov z roku 2018 ako osoba uvedená v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, ako aj akákoľvek iná osoba v rozsahu, v akom má zákonné funkcie na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva (133). Ako je to vysvetlené ďalej v texte (pozri odôvodnenie 139), isté príslušné orgány (napríklad Národná kriminálna agentúra) môžu za istých okolností využiť právomoci poskytnuté na základe zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (Investigatory Power Act 2016). V tomto prípade sa záruky stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 uplatnia popri zárukách stanovených v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Spravodajské služby (Tajná spravodajská služba, Bezpečnostná služba a Vládne komunikačné ústredie) nie sú „príslušnými orgánmi“ (134) patriacimi do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, a preto sa v nej uvedené pravidlá nevzťahujú na žiadnu z ich činností. Konkrétna časť zákona o ochrane údajov z roku 2018 (časť 4) sa venuje spracúvaniu osobných údajov spravodajskými službami (pre podrobnejšie informácie pozri odôvodnenie 125). |
| --- | --- |

(123)

Pojem „príslušný orgán“ je vymedzený v § 30 zákona o ochrane údajov z roku 2018 ako osoba uvedená v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, ako aj akákoľvek iná osoba v rozsahu, v akom má zákonné funkcie na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva (133). Ako je to vysvetlené ďalej v texte (pozri odôvodnenie 139), isté príslušné orgány (napríklad Národná kriminálna agentúra) môžu za istých okolností využiť právomoci poskytnuté na základe zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (Investigatory Power Act 2016). V tomto prípade sa záruky stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 uplatnia popri zárukách stanovených v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Spravodajské služby (Tajná spravodajská služba, Bezpečnostná služba a Vládne komunikačné ústredie) nie sú „príslušnými orgánmi“ (134) patriacimi do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, a preto sa v nej uvedené pravidlá nevzťahujú na žiadnu z ich činností. Konkrétna časť zákona o ochrane údajov z roku 2018 (časť 4) sa venuje spracúvaniu osobných údajov spravodajskými službami (pre podrobnejšie informácie pozri odôvodnenie 125).

133

134

| (124) | Podobne ako v smernici (EÚ) 2016/680 sa v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú zásady zákonnosti a spravodlivosti (135), obmedzenia účelu (136), minimalizácie údajov (137), správnosti (138), minimalizácie uchovávania (139) a bezpečnosti (140). V právnom predpise sa ukladajú osobitné povinnosti týkajúce sa transparentnosti (141) a jednotlivcom sa poskytuje právo na prístup (142), opravu a vymazanie (143) a právo nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu (144). Od príslušných orgánov sa takisto požaduje, aby vykonávali špecificky navrhnutú a štandardnú ochranu údajov, uchovávali záznamy o spracovateľských činnostiach a v prípade určitých spracovateľských operácií vykonávali posúdenia vplyvu na ochranu údajov a vopred konzultovali s Komisárom pre informácie (145). Podľa § 56 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú povinní preukázať súlad. Okrem toho sa od nich požaduje, aby zaviedli primerané opatrenia na zaistenie bezpečnosti spracúvania (146) a v prípade porušenia ochrany údajov podliehajú osobitným povinnostiam vrátane oznámenia takéhoto porušenia Komisárovi pre informácie a dotknutým osobám (147). Rovnako ako v prípade smernice (EÚ) 2016/680 aj tu sa stanovuje požiadavka, aby prevádzkovateľ (pokiaľ ním nie je súd alebo iný súdny orgán konajúci v rámci súdnej právomoci) vymenoval zodpovednú osobu (148), ktorá pomáha prevádzkovateľovi plniť si svoje povinnosti, ako aj monitorovať tento súlad (149). V právnom predpise sa okrem toho stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám na účely presadzovania práva s cieľom zabezpečiť kontinuitu ochrany (150). Komisia spolu s týmto rozhodnutím prijala rozhodnutie o primeranosti na základe článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680, keďže zistila, že režim ochrany údajov platný pre spracúvanie údajov orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva zabezpečuje úroveň ochrany, ktorá v zásade zodpovedá úrovni zaručenej smernicou (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(124)

Podobne ako v smernici (EÚ) 2016/680 sa v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú zásady zákonnosti a spravodlivosti (135), obmedzenia účelu (136), minimalizácie údajov (137), správnosti (138), minimalizácie uchovávania (139) a bezpečnosti (140). V právnom predpise sa ukladajú osobitné povinnosti týkajúce sa transparentnosti (141) a jednotlivcom sa poskytuje právo na prístup (142), opravu a vymazanie (143) a právo nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu (144). Od príslušných orgánov sa takisto požaduje, aby vykonávali špecificky navrhnutú a štandardnú ochranu údajov, uchovávali záznamy o spracovateľských činnostiach a v prípade určitých spracovateľských operácií vykonávali posúdenia vplyvu na ochranu údajov a vopred konzultovali s Komisárom pre informácie (145). Podľa § 56 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú povinní preukázať súlad. Okrem toho sa od nich požaduje, aby zaviedli primerané opatrenia na zaistenie bezpečnosti spracúvania (146) a v prípade porušenia ochrany údajov podliehajú osobitným povinnostiam vrátane oznámenia takéhoto porušenia Komisárovi pre informácie a dotknutým osobám (147). Rovnako ako v prípade smernice (EÚ) 2016/680 aj tu sa stanovuje požiadavka, aby prevádzkovateľ (pokiaľ ním nie je súd alebo iný súdny orgán konajúci v rámci súdnej právomoci) vymenoval zodpovednú osobu (148), ktorá pomáha prevádzkovateľovi plniť si svoje povinnosti, ako aj monitorovať tento súlad (149). V právnom predpise sa okrem toho stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám na účely presadzovania práva s cieľom zabezpečiť kontinuitu ochrany (150). Komisia spolu s týmto rozhodnutím prijala rozhodnutie o primeranosti na základe článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680, keďže zistila, že režim ochrany údajov platný pre spracúvanie údajov orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva zabezpečuje úroveň ochrany, ktorá v zásade zodpovedá úrovni zaručenej smernicou (EÚ) 2016/680.

135

136

137

138

139

140

141

142

143

144

145

146

147

148

149

150

| (125) | Časť 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na každé spracúvanie spravodajskými službami alebo v ich mene. Stanovujú sa v nej hlavné zásady ochrany údajov (zákonnosť, spravodlivosť a transparentnosť (151), obmedzenie účelu (152), minimalizácia údajov (153), správnosť (154), minimalizácia uchovávania (155) a bezpečnosť (156)) a zavádzajú sa v nej podmienky spracúvania osobitných kategórií údajov (157), stanovujú sa práva dotknutých osôb (158), zavádza sa požiadavka špecificky navrhnutej ochrany údajov (159) a upravujú sa v nej medzinárodné prenosy osobných údajov (160). Komisár pre informácie nedávno vydal podrobné usmernenie o spracúvaní údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roka 2018 (161). |
| --- | --- |

(125)

Časť 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na každé spracúvanie spravodajskými službami alebo v ich mene. Stanovujú sa v nej hlavné zásady ochrany údajov (zákonnosť, spravodlivosť a transparentnosť (151), obmedzenie účelu (152), minimalizácia údajov (153), správnosť (154), minimalizácia uchovávania (155) a bezpečnosť (156)) a zavádzajú sa v nej podmienky spracúvania osobitných kategórií údajov (157), stanovujú sa práva dotknutých osôb (158), zavádza sa požiadavka špecificky navrhnutej ochrany údajov (159) a upravujú sa v nej medzinárodné prenosy osobných údajov (160). Komisár pre informácie nedávno vydal podrobné usmernenie o spracúvaní údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roka 2018 (161).

151

152

153

154

155

156

157

158

159

160

161

| (126) | Zároveň sa v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z osobitných ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (162), ak je táto výnimka potrebná na zabezpečenie národnej bezpečnosti. Tejto výnimky sa možno dovolávať na základe analýzy jednotlivých prípadov (163). Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva a potvrdila judikatúra súdov, prevádzkovatelia musia zvážiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť alebo obranu, ak mali povinnosť dodržiavať konkrétne ustanovenia o ochrane údajov a ak mohli primerane dodržať toto obvyklé pravidlo bez toho, aby to malo vplyv na národnú bezpečnosť alebo obranu“ (164). To, či sa výnimka použila primerane, podlieha dohľadu Komisára pre informácie (165). |
| --- | --- |

(126)

Zároveň sa v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z osobitných ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (162), ak je táto výnimka potrebná na zabezpečenie národnej bezpečnosti. Tejto výnimky sa možno dovolávať na základe analýzy jednotlivých prípadov (163). Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva a potvrdila judikatúra súdov, prevádzkovatelia musia zvážiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť alebo obranu, ak mali povinnosť dodržiavať konkrétne ustanovenia o ochrane údajov a ak mohli primerane dodržať toto obvyklé pravidlo bez toho, aby to malo vplyv na národnú bezpečnosť alebo obranu“ (164). To, či sa výnimka použila primerane, podlieha dohľadu Komisára pre informácie (165).

162

163

164

165

| (127) | Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť uplatňovanie vyššie uvedených ustanovení v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, prevádzkovateľ môže podľa § 111 zákona o ochrane údajov z roku 2018 požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom, v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (166). |
| --- | --- |

(127)

Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť uplatňovanie vyššie uvedených ustanovení v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, prevádzkovateľ môže podľa § 111 zákona o ochrane údajov z roku 2018 požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom, v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (166).

166

| (128) | Vláda Spojeného kráľovstva vydala v rámci zákona o ochrane údajov z roku 2018 usmernenie na pomoc prevádzkovateľom pri zvažovaní, či požiadať o osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (167). Všetky osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti sa musia uverejniť na webovom sídle Komisára pre informácie (168). |
| --- | --- |

(128)

Vláda Spojeného kráľovstva vydala v rámci zákona o ochrane údajov z roku 2018 usmernenie na pomoc prevádzkovateľom pri zvažovaní, či požiadať o osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (167). Všetky osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti sa musia uverejniť na webovom sídle Komisára pre informácie (168).

167

168

| (129) | Osvedčenie by malo mať pevne stanovené obdobie nie dlhšie ako päť rokov, aby ho mohol výkonný orgán pravidelne preskúmavať (169). V osvedčení sa uvedú osobné údaje alebo kategórie osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje výnimka, ako aj ustanovenia zákona o ochrane údajov z roku 2018, na ktoré sa výnimka vzťahuje (170). |
| --- | --- |

(129)

Osvedčenie by malo mať pevne stanovené obdobie nie dlhšie ako päť rokov, aby ho mohol výkonný orgán pravidelne preskúmavať (169). V osvedčení sa uvedú osobné údaje alebo kategórie osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje výnimka, ako aj ustanovenia zákona o ochrane údajov z roku 2018, na ktoré sa výnimka vzťahuje (170).

169

170

| (130) | Je dôležité poznamenať, že osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti nedávajú dodatočný dôvod na to, aby boli obmedzené práva na ochranu údajov z dôvodov národnej bezpečnosti. Inými slovami, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ sa môže odvolávať na osvedčenie len vtedy, keď dospel k záveru, že je potrebné odvolávať sa na výnimku v záujme národnej bezpečnosti, ktorá, ako už bolo vysvetlené, sa musí uplatňovať v jednotlivých prípadoch (171). Aj keď sa na predmetnú vec vzťahuje osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, Komisár pre informácie môže preskúmať, či v konkrétnom prípade bolo uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti odôvodnené (172). |
| --- | --- |

(130)

Je dôležité poznamenať, že osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti nedávajú dodatočný dôvod na to, aby boli obmedzené práva na ochranu údajov z dôvodov národnej bezpečnosti. Inými slovami, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ sa môže odvolávať na osvedčenie len vtedy, keď dospel k záveru, že je potrebné odvolávať sa na výnimku v záujme národnej bezpečnosti, ktorá, ako už bolo vysvetlené, sa musí uplatňovať v jednotlivých prípadoch (171). Aj keď sa na predmetnú vec vzťahuje osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, Komisár pre informácie môže preskúmať, či v konkrétnom prípade bolo uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti odôvodnené (172).

171

172

| (131) | Každá osoba, ktorej sa vydanie osvedčenia priamo týka, sa môže proti osvedčeniu (173) odvolať na vyšší tribunál (Upper Tribunal) (174) alebo, ak sa v osvedčení identifikujú údaje prostredníctvom všeobecného opisu, napadnúť uplatňovanie osvedčenia na konkrétne údaje (175). Tribunál preskúma rozhodnutie o vydaní osvedčenia a rozhodne, či existovali opodstatnené dôvody na vydanie tohto osvedčenia (176). Môže zohľadniť širokú škálu otázok vrátane nevyhnutnosti, primeranosti a zákonnosti pri zvažovaní vplyvu na práva dotknutých osôb a vyvažovaní potreby zabezpečiť národnú bezpečnosť. V dôsledku toho môže tribunál rozhodnúť, že osvedčenie sa nevzťahuje na konkrétne osobné údaje, ktoré sú predmetom odvolania (177). |
| --- | --- |

(131)

Každá osoba, ktorej sa vydanie osvedčenia priamo týka, sa môže proti osvedčeniu (173) odvolať na vyšší tribunál (Upper Tribunal) (174) alebo, ak sa v osvedčení identifikujú údaje prostredníctvom všeobecného opisu, napadnúť uplatňovanie osvedčenia na konkrétne údaje (175). Tribunál preskúma rozhodnutie o vydaní osvedčenia a rozhodne, či existovali opodstatnené dôvody na vydanie tohto osvedčenia (176). Môže zohľadniť širokú škálu otázok vrátane nevyhnutnosti, primeranosti a zákonnosti pri zvažovaní vplyvu na práva dotknutých osôb a vyvažovaní potreby zabezpečiť národnú bezpečnosť. V dôsledku toho môže tribunál rozhodnúť, že osvedčenie sa nevzťahuje na konkrétne osobné údaje, ktoré sú predmetom odvolania (177).

173

174

175

176

177

| (132) | Iný súbor možných obmedzení sa týka obmedzení, ktoré sa podľa prílohy 11 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňujú na určité ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (178) s cieľom chrániť iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu alebo chránené záujmy, ako napríklad parlamentné výsady, dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom, vedenie súdnych konaní alebo bojovú účinnosť ozbrojených síl (179). Uplatňovanie týchto ustanovení je buď oslobodené pre určité kategórie informácií („výnimky na základe kategórie“), alebo je oslobodené v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo ohroziť chránený záujem („výnimky na základe ujmy“) (180). Výnimky na základe ujmy sa môžu uplatniť len vtedy, ak by uplatňovanie uvedených ustanovení o ochrane údajov mohlo byť na ujmu príslušnému osobitnému záujmu. Použitie výnimky musí byť preto vždy odôvodnené odkazom na príslušnú ujmu, ktorá by mohla nastať v konkrétnom prípade. Výnimky na základe kategórie možno uplatniť len v súvislosti so špecifickou, úzko vymedzenou kategóriou informácií, pre ktorú sa výnimka udeľuje. Z hľadiska účelu a účinku sú podobné niekoľkým výnimkám zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (podľa prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018), ktoré zase odrážajú výnimky stanovené v článku 23 všeobecného nariadenia o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(132)

Iný súbor možných obmedzení sa týka obmedzení, ktoré sa podľa prílohy 11 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňujú na určité ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (178) s cieľom chrániť iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu alebo chránené záujmy, ako napríklad parlamentné výsady, dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom, vedenie súdnych konaní alebo bojovú účinnosť ozbrojených síl (179). Uplatňovanie týchto ustanovení je buď oslobodené pre určité kategórie informácií („výnimky na základe kategórie“), alebo je oslobodené v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo ohroziť chránený záujem („výnimky na základe ujmy“) (180). Výnimky na základe ujmy sa môžu uplatniť len vtedy, ak by uplatňovanie uvedených ustanovení o ochrane údajov mohlo byť na ujmu príslušnému osobitnému záujmu. Použitie výnimky musí byť preto vždy odôvodnené odkazom na príslušnú ujmu, ktorá by mohla nastať v konkrétnom prípade. Výnimky na základe kategórie možno uplatniť len v súvislosti so špecifickou, úzko vymedzenou kategóriou informácií, pre ktorú sa výnimka udeľuje. Z hľadiska účelu a účinku sú podobné niekoľkým výnimkám zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (podľa prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018), ktoré zase odrážajú výnimky stanovené v článku 23 všeobecného nariadenia o ochrane údajov.

178

179

180

| (133) | Z uvedeného vyplýva, že obmedzenia a podmienky sú zavedené podľa platných právnych predpisov Spojeného kráľovstva, a to aj v zmysle ich výkladu súdmi a Komisie pre informácie, aby sa zabezpečilo, že tieto obmedzenia a výnimky zostanú v medziach toho, čo je nevyhnutné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(133)

Z uvedeného vyplýva, že obmedzenia a podmienky sú zavedené podľa platných právnych predpisov Spojeného kráľovstva, a to aj v zmysle ich výkladu súdmi a Komisie pre informácie, aby sa zabezpečilo, že tieto obmedzenia a výnimky zostanú v medziach toho, čo je nevyhnutné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

3.2.   Prístup k osobným údajom a ich používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely presadzovania trestného práva

Prístup k osobným údajom a ich používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely presadzovania trestného práva

| (134) | Právne predpisy Spojeného kráľovstva ukladajú niekoľko obmedzení prístupu k osobným údajom a ich používania na účely presadzovania trestného práva a v tejto oblasti poskytujú mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodneniach 113 až 115 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch. |
| --- | --- |

(134)

Právne predpisy Spojeného kráľovstva ukladajú niekoľko obmedzení prístupu k osobným údajom a ich používania na účely presadzovania trestného práva a v tejto oblasti poskytujú mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodneniach 113 až 115 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch.

3.2.1.   Právne základy a uplatniteľné obmedzenia/záruky

Právne základy a uplatniteľné obmedzenia/záruky

| (135) | Podľa zásady zákonnosti zaručenej podľa § 35 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je spracúvanie osobných údajov na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva zákonné len vtedy, ak je založené na zákone a dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na tento účel (181) alebo ak je spracúvanie nevyhnutné na splnenie úlohy, ktorú na tento účel vykonáva príslušný orgán. |
| --- | --- |

(135)

Podľa zásady zákonnosti zaručenej podľa § 35 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je spracúvanie osobných údajov na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva zákonné len vtedy, ak je založené na zákone a dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na tento účel (181) alebo ak je spracúvanie nevyhnutné na splnenie úlohy, ktorú na tento účel vykonáva príslušný orgán.

181

3.2.1.1.   Príkazy na domovú prehliadku a príkazy na predloženie dôkazov

Príkazy na domovú prehliadku a príkazy na predloženie dôkazov

| (136) | V právnom rámci Spojeného kráľovstva je získavanie osobných údajov od podnikateľských subjektov vrátane tých, ktoré by spracúvali údaje prenášané z EÚ podľa tohto rozhodnutia o primeranosti, prípustné na účely presadzovania trestného práva, a to na základe príkazov na domovú prehliadku (182) a príkazov na predloženie dôkazov (183). |
| --- | --- |

(136)

V právnom rámci Spojeného kráľovstva je získavanie osobných údajov od podnikateľských subjektov vrátane tých, ktoré by spracúvali údaje prenášané z EÚ podľa tohto rozhodnutia o primeranosti, prípustné na účely presadzovania trestného práva, a to na základe príkazov na domovú prehliadku (182) a príkazov na predloženie dôkazov (183).

182

183

| (137) | Príkazy na domovú prehliadku vydáva súd obvykle na žiadosť vyšetrovateľa. Umožňujú vyšetrovateľovi vstup do priestorov s cieľom prehľadať ich v snahe nájsť materiály alebo osoby, ktoré sú relevantné pre jeho vyšetrovanie, a zadržať všetko, na čo sa vzťahuje povolenie prehliadky vrátane akýchkoľvek relevantných dokumentov alebo materiálov obsahujúcich osobné údaje (184). Podľa príkazu na predloženie dôkazov, ktorý takisto musí vydať súd, musí osoba, ktorá je v ňom uvedená, predložiť materiál, ktorý vlastní alebo má pod kontrolou, alebo poskytnúť k nemu prístup. Žiadateľ musí súdu zdôvodniť, prečo je príkaz nevyhnutný, ako aj dôvod, prečo je to vo verejnom záujme. Existuje viacero zákonom stanovených právomocí, na základe ktorých je možné vydávať príkazy na domovú prehliadku a príkazy na predloženie dôkazov. Každé ustanovenie zahŕňa svoj vlastný súbor zákonných podmienok, ktoré musia byť splnené na to, aby bol príkaz na domovú prehliadku (185) alebo príkaz na predloženie dôkazov (186) vydaný. |
| --- | --- |

(137)

Príkazy na domovú prehliadku vydáva súd obvykle na žiadosť vyšetrovateľa. Umožňujú vyšetrovateľovi vstup do priestorov s cieľom prehľadať ich v snahe nájsť materiály alebo osoby, ktoré sú relevantné pre jeho vyšetrovanie, a zadržať všetko, na čo sa vzťahuje povolenie prehliadky vrátane akýchkoľvek relevantných dokumentov alebo materiálov obsahujúcich osobné údaje (184). Podľa príkazu na predloženie dôkazov, ktorý takisto musí vydať súd, musí osoba, ktorá je v ňom uvedená, predložiť materiál, ktorý vlastní alebo má pod kontrolou, alebo poskytnúť k nemu prístup. Žiadateľ musí súdu zdôvodniť, prečo je príkaz nevyhnutný, ako aj dôvod, prečo je to vo verejnom záujme. Existuje viacero zákonom stanovených právomocí, na základe ktorých je možné vydávať príkazy na domovú prehliadku a príkazy na predloženie dôkazov. Každé ustanovenie zahŕňa svoj vlastný súbor zákonných podmienok, ktoré musia byť splnené na to, aby bol príkaz na domovú prehliadku (185) alebo príkaz na predloženie dôkazov (186) vydaný.

184

185

186

| (138) | Príkazy na predloženie dôkazov a príkazy na domovú prehliadku možno napadnúť prostredníctvom súdneho preskúmania (187). Pokiaľ ide o záruky, všetky orgány príslušné na presadzovanie trestného práva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, môžu získať prístup k osobným údajom – čo je forma spracúvania – len v súlade so zásadami a s požiadavkami stanovenými v zákone o ochrane údajov z roku 2018 (pozri odôvodnenia 122 a 124). Žiadosť podaná ktorýmkoľvek orgánom presadzovania práva by preto mala byť v súlade so zásadou, podľa ktorej musia byť účely spracúvania konkrétne určené, výslovne uvedené a legitímne (188) a osobné údaje spracúvané príslušným orgánom musia byť na tento účel relevantné a nie nadmerné (189). |
| --- | --- |

(138)

Príkazy na predloženie dôkazov a príkazy na domovú prehliadku možno napadnúť prostredníctvom súdneho preskúmania (187). Pokiaľ ide o záruky, všetky orgány príslušné na presadzovanie trestného práva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, môžu získať prístup k osobným údajom – čo je forma spracúvania – len v súlade so zásadami a s požiadavkami stanovenými v zákone o ochrane údajov z roku 2018 (pozri odôvodnenia 122 a 124). Žiadosť podaná ktorýmkoľvek orgánom presadzovania práva by preto mala byť v súlade so zásadou, podľa ktorej musia byť účely spracúvania konkrétne určené, výslovne uvedené a legitímne (188) a osobné údaje spracúvané príslušným orgánom musia byť na tento účel relevantné a nie nadmerné (189).

187

188

189

3.2.1.2.   Vyšetrovacie právomoci na účely presadzovania práva

Vyšetrovacie právomoci na účely presadzovania práva

| (139) | Na účely predchádzania len závažným trestným činom alebo ich odhaľovania (190) môžu niektoré orgány presadzovania práva, napríklad Národná kriminálna agentúra alebo policajný prezident (191), využiť cielené vyšetrovacie právomoci podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. V tomto prípade sa záruky stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 uplatnia popri zárukách stanovených v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Konkrétne vyšetrovacie právomoci, na ktoré sa uvedené orgány presadzovania práva môžu spoľahnúť, sú: cielené zachytávanie (časť 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), získavanie údajov o komunikácii (časť 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), uchovávanie údajov o komunikácii (časť 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016) a cielené zasahovanie do zariadení (časť 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). Zachytávanie zahŕňa získavanie obsahu komunikácie (192), zatiaľ čo získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii nie je zamerané na získanie obsahu komunikácie, ale na informácie o tom, „kto“, „kedy“, „kde“ a „ako“ sa na komunikácii zúčastnil. Tieto informácie zahŕňajú napríklad čas a trvanie komunikácie, telefónne číslo alebo e-mailovú adresu odosielateľa a príjemcu komunikácie a niekedy polohu zariadení, z ktorých sa komunikácia uskutočnila, predplatiteľa telefónnej služby alebo účet s rozpísanými položkami (193). Zasahovanie do zariadení predstavuje súbor postupov používaných na získanie rôznych údajov zo zariadení, medzi ktoré patria počítače, tablety a smartfóny, ako aj káble, elektrické rozvody a pamäťové zariadenia (194). |
| --- | --- |

(139)

Na účely predchádzania len závažným trestným činom alebo ich odhaľovania (190) môžu niektoré orgány presadzovania práva, napríklad Národná kriminálna agentúra alebo policajný prezident (191), využiť cielené vyšetrovacie právomoci podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. V tomto prípade sa záruky stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 uplatnia popri zárukách stanovených v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Konkrétne vyšetrovacie právomoci, na ktoré sa uvedené orgány presadzovania práva môžu spoľahnúť, sú: cielené zachytávanie (časť 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), získavanie údajov o komunikácii (časť 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), uchovávanie údajov o komunikácii (časť 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016) a cielené zasahovanie do zariadení (časť 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). Zachytávanie zahŕňa získavanie obsahu komunikácie (192), zatiaľ čo získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii nie je zamerané na získanie obsahu komunikácie, ale na informácie o tom, „kto“, „kedy“, „kde“ a „ako“ sa na komunikácii zúčastnil. Tieto informácie zahŕňajú napríklad čas a trvanie komunikácie, telefónne číslo alebo e-mailovú adresu odosielateľa a príjemcu komunikácie a niekedy polohu zariadení, z ktorých sa komunikácia uskutočnila, predplatiteľa telefónnej služby alebo účet s rozpísanými položkami (193). Zasahovanie do zariadení predstavuje súbor postupov používaných na získanie rôznych údajov zo zariadení, medzi ktoré patria počítače, tablety a smartfóny, ako aj káble, elektrické rozvody a pamäťové zariadenia (194).

190

191

192

193

194

| (140) | Právomoci v oblasti cieleného zachytávania sa môžu použiť aj vtedy, keď je to „nevyhnutné na účely vykonania ustanovení nástroja vzájomnej pomoci EÚ alebo medzinárodnej dohody o vzájomnej pomoci“ (tzv. príkaz na vzájomnú pomoc (195)). Príkazy na vzájomnú pomoc sú k dispozícii len v súvislosti so zachytávaním, nie so získavaním údajov o komunikácii ani so zasahovaním do zariadení. Tieto cielené právomoci sú upravené aj zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (196), ktorým sa spolu so zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 (Regulation of Investigatory Powers Act) pre Anglicko, Wales a Severné Írsko a zákonom (Škótska) o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 pre Škótsko poskytuje právny základ a stanovujú uplatniteľné obmedzenia a záruky pre využívanie takýchto právomocí. Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje režim využívania hromadných vyšetrovacích právomocí, hoci tieto právomoci nie sú k dispozícii orgánom presadzovania práva (využívať ich môžu len spravodajské služby) (197). |
| --- | --- |

(140)

Právomoci v oblasti cieleného zachytávania sa môžu použiť aj vtedy, keď je to „nevyhnutné na účely vykonania ustanovení nástroja vzájomnej pomoci EÚ alebo medzinárodnej dohody o vzájomnej pomoci“ (tzv. príkaz na vzájomnú pomoc (195)). Príkazy na vzájomnú pomoc sú k dispozícii len v súvislosti so zachytávaním, nie so získavaním údajov o komunikácii ani so zasahovaním do zariadení. Tieto cielené právomoci sú upravené aj zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (196), ktorým sa spolu so zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 (Regulation of Investigatory Powers Act) pre Anglicko, Wales a Severné Írsko a zákonom (Škótska) o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 pre Škótsko poskytuje právny základ a stanovujú uplatniteľné obmedzenia a záruky pre využívanie takýchto právomocí. Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje režim využívania hromadných vyšetrovacích právomocí, hoci tieto právomoci nie sú k dispozícii orgánom presadzovania práva (využívať ich môžu len spravodajské služby) (197).

195

196

197

| (141) | Orgány, aby mohli vykonávať tieto právomoci, musia získať príkaz (198) vydaný príslušným orgánom (199) a schválený nezávislým Komisárom pre justíciu (200) (tzv. postup dvojitého zabezpečenia). Získanie takéhoto príkazu podlieha overeniu kritéria nevyhnutnosti a proporcionality (201). Keďže tieto cielené vyšetrovacie právomoci, ktoré stanovuje zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú rovnaké ako tie, ktoré majú k dispozícii národné bezpečnostné služby, podmienky, obmedzenia a záruky uplatniteľné na takéto právomoci sú podrobnejšie rozobraté v oddiele o prístupe k osobným údajom a ich používaní zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely národnej bezpečnosti (pozri odôvodnenia 177 a ďalšie). |
| --- | --- |

(141)

Orgány, aby mohli vykonávať tieto právomoci, musia získať príkaz (198) vydaný príslušným orgánom (199) a schválený nezávislým Komisárom pre justíciu (200) (tzv. postup dvojitého zabezpečenia). Získanie takéhoto príkazu podlieha overeniu kritéria nevyhnutnosti a proporcionality (201). Keďže tieto cielené vyšetrovacie právomoci, ktoré stanovuje zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú rovnaké ako tie, ktoré majú k dispozícii národné bezpečnostné služby, podmienky, obmedzenia a záruky uplatniteľné na takéto právomoci sú podrobnejšie rozobraté v oddiele o prístupe k osobným údajom a ich používaní zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely národnej bezpečnosti (pozri odôvodnenia 177 a ďalšie).

198

199

200

201

3.2.2.   Ďalšie používanie získaných informácií

Ďalšie používanie získaných informácií

| (142) | Poskytovanie údajov orgánom presadzovania práva inému orgánu na iné účely ako tie, na ktoré boli pôvodne získané (tzv. následné poskytnutie) podlieha určitým podmienkam. |
| --- | --- |

(142)

Poskytovanie údajov orgánom presadzovania práva inému orgánu na iné účely ako tie, na ktoré boli pôvodne získané (tzv. následné poskytnutie) podlieha určitým podmienkam.

| (143) | Podobne ako v článku 4 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje, aby sa osobné údaje získané príslušným orgánom na účely presadzovania práva mohli ďalej spracúvať (či už pôvodným prevádzkovateľom alebo iným prevádzkovateľom) na akýkoľvek iný účel presadzovania práva za predpokladu, že prevádzkovateľ je zo zákona oprávnený spracúvať údaje na tento iný účel a predmetné spracovanie je daný účel nevyhnutné a primerané (202). V takom prípade sa na spracúvanie vykonávané prijímajúcim orgánom uplatnia všetky záruky stanovené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uvedené v odôvodneniach 122 a 124. |
| --- | --- |

(143)

Podobne ako v článku 4 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje, aby sa osobné údaje získané príslušným orgánom na účely presadzovania práva mohli ďalej spracúvať (či už pôvodným prevádzkovateľom alebo iným prevádzkovateľom) na akýkoľvek iný účel presadzovania práva za predpokladu, že prevádzkovateľ je zo zákona oprávnený spracúvať údaje na tento iný účel a predmetné spracovanie je daný účel nevyhnutné a primerané (202). V takom prípade sa na spracúvanie vykonávané prijímajúcim orgánom uplatnia všetky záruky stanovené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uvedené v odôvodneniach 122 a 124.

202

| (144) | V právnom poriadku Spojeného kráľovstva výslovne umožňujú takéto následné poskytovanie údajov rôzne právne predpisy. Predovšetkým v i) zákone o digitálnom hospodárstve z roku 2017 (Digital Economy Act) sa umožňuje vzájomné poskytovanie údajov medzi orgánmi verejnej moci na viaceré účely, napríklad v prípade akéhokoľvek podvodu voči verejnému sektoru, ktorý by zahŕňal ujmu alebo hrozbu ujmy pre orgány verejnej moci (203), resp. v prípade dlhu voči orgánu verejnej moci alebo korune (204); v ii) zákone o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013 sa umožňuje poskytovanie informácií Národnej kriminálnej agentúre (205) na účely boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, jej vyšetrovania a stíhania; v iii) zákone o závažnej trestnej činnosti z roku 2007 sa umožňuje orgánom verejnej moci sprístupňovať informácie organizáciám na boj proti podvodom na účely predchádzania podvodom (206). |
| --- | --- |

(144)

V právnom poriadku Spojeného kráľovstva výslovne umožňujú takéto následné poskytovanie údajov rôzne právne predpisy. Predovšetkým v i) zákone o digitálnom hospodárstve z roku 2017 (Digital Economy Act) sa umožňuje vzájomné poskytovanie údajov medzi orgánmi verejnej moci na viaceré účely, napríklad v prípade akéhokoľvek podvodu voči verejnému sektoru, ktorý by zahŕňal ujmu alebo hrozbu ujmy pre orgány verejnej moci (203), resp. v prípade dlhu voči orgánu verejnej moci alebo korune (204); v ii) zákone o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013 sa umožňuje poskytovanie informácií Národnej kriminálnej agentúre (205) na účely boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, jej vyšetrovania a stíhania; v iii) zákone o závažnej trestnej činnosti z roku 2007 sa umožňuje orgánom verejnej moci sprístupňovať informácie organizáciám na boj proti podvodom na účely predchádzania podvodom (206).

203

204

205

206

| (145) | V týchto právnych predpisoch sa výslovne stanovuje, že poskytnutie informácií by sa malo uskutočniť v súlade so zásadami stanovenými v zákone o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho policajná akadémia College of Policing vydala autorizovanú profesijnú prax poskytovania informácií (207) s cieľom pomôcť polícii pri plnení jej povinností v oblasti ochrany údajov podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, zákona o ochrane osobných údajov a zákona o ľudských právach Spojeného kráľovstva z roku 1998. Súlad poskytnutia údajov s uplatniteľným právnym rámcom na ochranu údajov samozrejme podlieha súdnemu preskúmaniu (208). |
| --- | --- |

(145)

V týchto právnych predpisoch sa výslovne stanovuje, že poskytnutie informácií by sa malo uskutočniť v súlade so zásadami stanovenými v zákone o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho policajná akadémia College of Policing vydala autorizovanú profesijnú prax poskytovania informácií (207) s cieľom pomôcť polícii pri plnení jej povinností v oblasti ochrany údajov podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, zákona o ochrane osobných údajov a zákona o ľudských právach Spojeného kráľovstva z roku 1998. Súlad poskytnutia údajov s uplatniteľným právnym rámcom na ochranu údajov samozrejme podlieha súdnemu preskúmaniu (208).

207

208

| (146) | Okrem toho, podobne ako v článku 9 smernice (EÚ) 2016/680, sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje, že osobné údaje získané na akýkoľvek účel presadzovania práva sa môžu spracúvať na účel, ktorý nie je presadzovaním práva, ak je spracúvanie povolené zákonom (209). |
| --- | --- |

(146)

Okrem toho, podobne ako v článku 9 smernice (EÚ) 2016/680, sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje, že osobné údaje získané na akýkoľvek účel presadzovania práva sa môžu spracúvať na účel, ktorý nie je presadzovaním práva, ak je spracúvanie povolené zákonom (209).

209

| (147) | Tento typ poskytovania zahŕňa dva scenáre: 1. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje orgánu na presadzovanie iného práva, ako je trestné právo, ktorý nie je spravodajskou službou (napr. finančný alebo daňový orgán, orgán na ochranu hospodárskej súťaže, úrad starostlivosti o mládež); 2. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje spravodajskej službe. V prvom scenári bude spracúvanie osobných údajov patriť do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako aj do časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisia posúdila záruky stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 v odôvodneniach 12 až 111 a dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 z Európskej únie do Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(147)

Tento typ poskytovania zahŕňa dva scenáre: 1. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje orgánu na presadzovanie iného práva, ako je trestné právo, ktorý nie je spravodajskou službou (napr. finančný alebo daňový orgán, orgán na ochranu hospodárskej súťaže, úrad starostlivosti o mládež); 2. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje spravodajskej službe. V prvom scenári bude spracúvanie osobných údajov patriť do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako aj do časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisia posúdila záruky stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 v odôvodneniach 12 až 111 a dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 z Európskej únie do Spojeného kráľovstva.

| (148) | V druhom scenári, teda pokiaľ ide o poskytovanie údajov získaných orgánom presadzovania trestného práva spravodajskej službe na účely národnej bezpečnosti, je právnym základom, ktorý umožňuje takéto poskytnutie, § 19 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 (210). Podľa tohto zákona môže každá osoba poskytnúť informácie ktorejkoľvek zo spravodajských služieb na účely plnenia ktorejkoľvek z funkcií tejto služby vrátane „národnej bezpečnosti“. |
| --- | --- |

(148)

V druhom scenári, teda pokiaľ ide o poskytovanie údajov získaných orgánom presadzovania trestného práva spravodajskej službe na účely národnej bezpečnosti, je právnym základom, ktorý umožňuje takéto poskytnutie, § 19 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 (210). Podľa tohto zákona môže každá osoba poskytnúť informácie ktorejkoľvek zo spravodajských služieb na účely plnenia ktorejkoľvek z funkcií tejto služby vrátane „národnej bezpečnosti“.

210

| (149) | Pokiaľ ide o podmienky, za ktorých sa údaje môžu poskytnúť na účely národnej bezpečnosti, zákon o spravodajských službách (211) a zákon o bezpečnostných službách (212) obmedzujú schopnosť spravodajských služieb získavať údaje na to, čo je nevyhnutné na plnenie ich zákonných funkcií. Orgány presadzovania práva, ktoré chcú poskytnúť údaje spravodajským službám, musia okrem funkcií týchto služieb, ktoré sú stanovené v zákone o spravodajských službách a v zákone o bezpečnostných službách, zvážiť niekoľko faktorov/obmedzení (213). V § 20 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 sa jasne uvádza, že akékoľvek poskytnutie údajov podľa § 19 musí byť stále v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov; čo znamená, že sa uplatňujú všetky obmedzenia a požiadavky uvedené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Keďže sú príslušné orgány orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998, musia okrem toho zabezpečiť, aby konali v súlade s právami dohovoru vrátane článku 8 EDĽP. Týmito obmedzeniami sa zabezpečuje, že každé poskytnutie údajov medzi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami je v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a EDĽP. |
| --- | --- |

(149)

Pokiaľ ide o podmienky, za ktorých sa údaje môžu poskytnúť na účely národnej bezpečnosti, zákon o spravodajských službách (211) a zákon o bezpečnostných službách (212) obmedzujú schopnosť spravodajských služieb získavať údaje na to, čo je nevyhnutné na plnenie ich zákonných funkcií. Orgány presadzovania práva, ktoré chcú poskytnúť údaje spravodajským službám, musia okrem funkcií týchto služieb, ktoré sú stanovené v zákone o spravodajských službách a v zákone o bezpečnostných službách, zvážiť niekoľko faktorov/obmedzení (213). V § 20 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 sa jasne uvádza, že akékoľvek poskytnutie údajov podľa § 19 musí byť stále v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov; čo znamená, že sa uplatňujú všetky obmedzenia a požiadavky uvedené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Keďže sú príslušné orgány orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998, musia okrem toho zabezpečiť, aby konali v súlade s právami dohovoru vrátane článku 8 EDĽP. Týmito obmedzeniami sa zabezpečuje, že každé poskytnutie údajov medzi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami je v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a EDĽP.

211

212

213

| (150) | Ak príslušný orgán zamýšľa poskytnúť osobné údaje spracúvané podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 orgánom presadzovania práva tretej krajiny, uplatňujú sa osobitné požiadavky (214). Takéto prenosy sa môžu uskutočniť konkrétne vtedy, keď sú založené na právnych predpisoch o primeranosti prijatých ministrom, alebo ak takéto právne predpisy neexistujú, je potrebné zabezpečiť primerané záruky. V § 75 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že primerané záruky sú zavedené vtedy, ak ich tvorí právny nástroj, ktorý zamýšľaného príjemcu zaväzuje, alebo ak prevádzkovateľ po vyhodnotení všetkých okolností týkajúcich sa prenosov tohto druhu osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii dospeje k záveru, že na ochranu údajov existujú primerané záruky. |
| --- | --- |

(150)

Ak príslušný orgán zamýšľa poskytnúť osobné údaje spracúvané podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 orgánom presadzovania práva tretej krajiny, uplatňujú sa osobitné požiadavky (214). Takéto prenosy sa môžu uskutočniť konkrétne vtedy, keď sú založené na právnych predpisoch o primeranosti prijatých ministrom, alebo ak takéto právne predpisy neexistujú, je potrebné zabezpečiť primerané záruky. V § 75 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že primerané záruky sú zavedené vtedy, ak ich tvorí právny nástroj, ktorý zamýšľaného príjemcu zaväzuje, alebo ak prevádzkovateľ po vyhodnotení všetkých okolností týkajúcich sa prenosov tohto druhu osobných údajov do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii dospeje k záveru, že na ochranu údajov existujú primerané záruky.

214

| (151) | Ak sa prenos nezakladá na právnom predpise o primeranosti alebo primeraných zárukách, môže sa uskutočniť len za určitých osobitných okolností, ktoré sa označujú ako „osobitné okolnosti“ (215). Ide o prípad, keď je prenos nevyhnutný: a) na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby či inej osoby; b) na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby; c) na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti tretej krajiny; d) v jednotlivých prípadoch na akékoľvek účely presadzovania práva, alebo e) v jednotlivých prípadoch na právne účely (napríklad v súvislosti so súdnym konaním alebo s cieľom získať právne poradenstvo). Možno poznamenať, že písmená d) a e) sa neuplatňujú, ak práva a slobody dotknutej osoby prevažujú nad verejným záujmom na prenose. Tento súbor okolností zodpovedá špecifickým situáciám a podmienkam kvalifikovaným ako „výnimky“ podľa článku 38 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(151)

Ak sa prenos nezakladá na právnom predpise o primeranosti alebo primeraných zárukách, môže sa uskutočniť len za určitých osobitných okolností, ktoré sa označujú ako „osobitné okolnosti“ (215). Ide o prípad, keď je prenos nevyhnutný: a) na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby či inej osoby; b) na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby; c) na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti tretej krajiny; d) v jednotlivých prípadoch na akékoľvek účely presadzovania práva, alebo e) v jednotlivých prípadoch na právne účely (napríklad v súvislosti so súdnym konaním alebo s cieľom získať právne poradenstvo). Možno poznamenať, že písmená d) a e) sa neuplatňujú, ak práva a slobody dotknutej osoby prevažujú nad verejným záujmom na prenose. Tento súbor okolností zodpovedá špecifickým situáciám a podmienkam kvalifikovaným ako „výnimky“ podľa článku 38 smernice (EÚ) 2016/680.

215

| (152) | Okrem toho, ak sa materiál získaný orgánmi presadzovania práva na základe príkazu, ktorým sa povoľuje použitie zachytávania alebo zasahovanie do zariadení, odovzdá tretej krajine, zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ukladajú dodatočné záruky. Takéto poskytnutie údajov, vymedzené ako „poskytovanie údajov do zahraničia“, je povolené konkrétne len vtedy, ak vydávajúci orgán usúdi, že sa zaviedli osobitné primerané opatrenia, ktorými sa obmedzuje počet osôb, ktorým sa údaje poskytujú, rozsah, v akom sa ktorýkoľvek materiál poskytuje alebo sprístupňuje, ako aj rozsah, v akom sa ktorýkoľvek materiál kopíruje, a počet zhotovených kópií. Okrem toho vydávajúci orgán môže usúdiť, že sú nevyhnutné primerané opatrenia na to, aby sa zabezpečilo, že sa každá zhotovená kópia ktorejkoľvek časti tohto materiálu zničí v okamihu, keď už nebudú existovať relevantné dôvody na jej uchovávanie (ak nebola zničená skôr) (216). |
| --- | --- |

(152)

Okrem toho, ak sa materiál získaný orgánmi presadzovania práva na základe príkazu, ktorým sa povoľuje použitie zachytávania alebo zasahovanie do zariadení, odovzdá tretej krajine, zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ukladajú dodatočné záruky. Takéto poskytnutie údajov, vymedzené ako „poskytovanie údajov do zahraničia“, je povolené konkrétne len vtedy, ak vydávajúci orgán usúdi, že sa zaviedli osobitné primerané opatrenia, ktorými sa obmedzuje počet osôb, ktorým sa údaje poskytujú, rozsah, v akom sa ktorýkoľvek materiál poskytuje alebo sprístupňuje, ako aj rozsah, v akom sa ktorýkoľvek materiál kopíruje, a počet zhotovených kópií. Okrem toho vydávajúci orgán môže usúdiť, že sú nevyhnutné primerané opatrenia na to, aby sa zabezpečilo, že sa každá zhotovená kópia ktorejkoľvek časti tohto materiálu zničí v okamihu, keď už nebudú existovať relevantné dôvody na jej uchovávanie (ak nebola zničená skôr) (216).

216

| (153) | A napokon v budúcnosti by sa mohli uskutočňovať osobitné formy následných prenosov zo Spojeného kráľovstva do Spojených štátov na základe „Dohody medzi vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a vládou Spojených štátov amerických o prístupe k elektronickým údajom na účely boja proti závažnej trestnej činnosti“ (ďalej len „dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA“) (217) uzavretej v októbri 2019 (218). Hoci dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA ešte nenadobudla platnosť v čase prijatia tohto rozhodnutia, jej predpokladané nadobudnutie platnosti môže mať vplyv na následné prenosy údajov, ktoré sa najprv preniesli do Spojeného kráľovstva na základe tohto rozhodnutia, do USA. Konkrétnejšie by sa na údaje prenášané z EÚ poskytovateľom služieb v Spojenom kráľovstve podľa tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA po nadobudnutí jej platnosti mohli vzťahovať príkazy na predloženie elektronických dôkazov vydávané príslušnými orgánmi presadzovania práva USA a uplatniteľné v Spojenom kráľovstve. Z týchto dôvodov je posúdenie podmienok a záruk, na základe ktorých sa takýto príkaz môže vydávať a vykonávať, pre toto rozhodnutie relevantné. |
| --- | --- |

(153)

A napokon v budúcnosti by sa mohli uskutočňovať osobitné formy následných prenosov zo Spojeného kráľovstva do Spojených štátov na základe „Dohody medzi vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a vládou Spojených štátov amerických o prístupe k elektronickým údajom na účely boja proti závažnej trestnej činnosti“ (ďalej len „dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA“) (217) uzavretej v októbri 2019 (218). Hoci dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA ešte nenadobudla platnosť v čase prijatia tohto rozhodnutia, jej predpokladané nadobudnutie platnosti môže mať vplyv na následné prenosy údajov, ktoré sa najprv preniesli do Spojeného kráľovstva na základe tohto rozhodnutia, do USA. Konkrétnejšie by sa na údaje prenášané z EÚ poskytovateľom služieb v Spojenom kráľovstve podľa tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA po nadobudnutí jej platnosti mohli vzťahovať príkazy na predloženie elektronických dôkazov vydávané príslušnými orgánmi presadzovania práva USA a uplatniteľné v Spojenom kráľovstve. Z týchto dôvodov je posúdenie podmienok a záruk, na základe ktorých sa takýto príkaz môže vydávať a vykonávať, pre toto rozhodnutie relevantné.

217

218

| (154) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že po prvé, pokiaľ ide o vecnú pôsobnosť dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, vzťahuje sa len na trestné činy, za ktoré možno uložiť trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby stanovenou najmenej na tri roky (vymedzené ako „závažný trestný čin“) (219) vrátane „teroristickej činnosti“. Po druhé údaje spracúvané v inej jurisdikcii možno získať podľa tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA len na základe „príkazu [...], ktorý podlieha preskúmaniu alebo dohľadu podľa vnútroštátneho právneho poriadku vydávajúcej strany súdom, sudcom alebo iným nezávislým orgánom pred začiatkom konania alebo v konaní týkajúcom sa výkonu príkazu“ (220). Po tretie každý príkaz musí „vychádzať z požiadaviek primeraného odôvodnenia na základe konkrétnych a dôveryhodných skutočností, osobitosti, zákonnosti a závažnosti, pokiaľ ide o vyšetrovaný prípad“ (221), a „zameriavať na konkrétne účty, ako aj identifikovať konkrétnu osobu, účet, adresu, osobné zariadenie alebo akýkoľvek iný konkrétny identifikátor“ (222). Po štvrté na údaje získané na základe tejto dohody sa vzťahuje rovnocenná ochrana ako osobitné záruky stanovené takzvanou zastrešujúcou dohodou medzi EÚ a USA (223) – komplexnou dohodou o ochrane údajov uzavretou v decembri 2016 medzi EÚ a USA, v ktorej sa stanovujú záruky a práva uplatniteľné na prenosy údajov v oblasti spolupráce týkajúcej sa presadzovania práva – ktoré sú všetky začlenené mutatis mutandis do tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA prostredníctvom odkazov, aby sa zohľadnila najmä osobitná povaha prenosov (t. j. ide skôr prenosy od súkromných subjektov orgánom presadzovania práva než o prenosy medzi orgánmi presadzovania práva) (224). V dohode medzi Spojeným kráľovstvom a USA sa konkrétne stanovuje, že ochrana, ktorá je rovnocenná ako ochrana stanovená v rámci zastrešujúcej dohody medzi EÚ a USA, sa bude vzťahovať „na všetky osobné údaje predkladané pri vykonávaní príkazov, na ktoré sa vzťahuje dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA, s cieľom zabezpečiť rovnocennú ochranu“ (225). |
| --- | --- |

(154)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že po prvé, pokiaľ ide o vecnú pôsobnosť dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, vzťahuje sa len na trestné činy, za ktoré možno uložiť trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby stanovenou najmenej na tri roky (vymedzené ako „závažný trestný čin“) (219) vrátane „teroristickej činnosti“. Po druhé údaje spracúvané v inej jurisdikcii možno získať podľa tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA len na základe „príkazu [...], ktorý podlieha preskúmaniu alebo dohľadu podľa vnútroštátneho právneho poriadku vydávajúcej strany súdom, sudcom alebo iným nezávislým orgánom pred začiatkom konania alebo v konaní týkajúcom sa výkonu príkazu“ (220). Po tretie každý príkaz musí „vychádzať z požiadaviek primeraného odôvodnenia na základe konkrétnych a dôveryhodných skutočností, osobitosti, zákonnosti a závažnosti, pokiaľ ide o vyšetrovaný prípad“ (221), a „zameriavať na konkrétne účty, ako aj identifikovať konkrétnu osobu, účet, adresu, osobné zariadenie alebo akýkoľvek iný konkrétny identifikátor“ (222). Po štvrté na údaje získané na základe tejto dohody sa vzťahuje rovnocenná ochrana ako osobitné záruky stanovené takzvanou zastrešujúcou dohodou medzi EÚ a USA (223) – komplexnou dohodou o ochrane údajov uzavretou v decembri 2016 medzi EÚ a USA, v ktorej sa stanovujú záruky a práva uplatniteľné na prenosy údajov v oblasti spolupráce týkajúcej sa presadzovania práva – ktoré sú všetky začlenené mutatis mutandis do tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA prostredníctvom odkazov, aby sa zohľadnila najmä osobitná povaha prenosov (t. j. ide skôr prenosy od súkromných subjektov orgánom presadzovania práva než o prenosy medzi orgánmi presadzovania práva) (224). V dohode medzi Spojeným kráľovstvom a USA sa konkrétne stanovuje, že ochrana, ktorá je rovnocenná ako ochrana stanovená v rámci zastrešujúcej dohody medzi EÚ a USA, sa bude vzťahovať „na všetky osobné údaje predkladané pri vykonávaní príkazov, na ktoré sa vzťahuje dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA, s cieľom zabezpečiť rovnocennú ochranu“ (225).

219

220

221

222

223

mutatis mutandis

224

225

| (155) | Na údaje prenášané orgánom USA na základe dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA by sa preto mala vzťahovať ochrana podľa nástroja práva EÚ, pričom by sa vykonali potrebné úpravy, ktoré by odzrkadlili povahu príslušných prenosov. Orgány Spojeného kráľovstva ďalej potvrdili, že ochrana zastrešujúcej dohody sa bude vzťahovať na všetky osobné údaje predkladané alebo uchovávané na základe dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA bez ohľadu na povahu alebo druh orgánu, ktorý podal žiadosť (napr. federálne orgány aj štátne orgány presadzovania práva v USA), takže rovnocenná ochrana sa musí zabezpečiť vo všetkých prípadoch. Orgány Spojeného kráľovstva však ďalej upresnili, že podrobnosti o konkrétnom vykonávaní záruk ochrany údajov sú stále predmetom diskusií medzi Spojeným kráľovstvom a USA. V súvislosti s rokovaniami s útvarmi Európskej komisie o tomto rozhodnutí orgány Spojeného kráľovstva potvrdili, že nechajú dohodu medzi Spojeným kráľovstvom a USA vstúpiť do platnosti až vtedy, keď sa presvedčia, že jej vykonávanie je v súlade s právnymi povinnosťami stanovenými v tejto dohode vrátane jednoznačnosti, pokiaľ ide o súlad s normami ochrany údajov pre všetky údaje požadované na základe tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA. Keďže prípadné nadobudnutie platnosti dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA môže mať vplyv na úroveň ochrany posudzovanú v tomto rozhodnutí, akékoľvek informácie alebo budúce upresnenie spôsobu, akým budú USA plniť svoje záväzky vyplývajúce z dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, by malo Spojené kráľovstvo oznámiť Európskej komisii hneď, ako bude k dispozícii, a v každom prípade pred nadobudnutím platnosti dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, aby sa zabezpečilo riadne monitorovanie tohto rozhodnutia v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679. Osobitná pozornosť sa bude venovať uplatňovaniu ochrany zastrešujúcej dohody na konkrétny druh prevodov, na ktoré sa vzťahuje dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA, a jej úprave. |
| --- | --- |

(155)

Na údaje prenášané orgánom USA na základe dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA by sa preto mala vzťahovať ochrana podľa nástroja práva EÚ, pričom by sa vykonali potrebné úpravy, ktoré by odzrkadlili povahu príslušných prenosov. Orgány Spojeného kráľovstva ďalej potvrdili, že ochrana zastrešujúcej dohody sa bude vzťahovať na všetky osobné údaje predkladané alebo uchovávané na základe dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA bez ohľadu na povahu alebo druh orgánu, ktorý podal žiadosť (napr. federálne orgány aj štátne orgány presadzovania práva v USA), takže rovnocenná ochrana sa musí zabezpečiť vo všetkých prípadoch. Orgány Spojeného kráľovstva však ďalej upresnili, že podrobnosti o konkrétnom vykonávaní záruk ochrany údajov sú stále predmetom diskusií medzi Spojeným kráľovstvom a USA. V súvislosti s rokovaniami s útvarmi Európskej komisie o tomto rozhodnutí orgány Spojeného kráľovstva potvrdili, že nechajú dohodu medzi Spojeným kráľovstvom a USA vstúpiť do platnosti až vtedy, keď sa presvedčia, že jej vykonávanie je v súlade s právnymi povinnosťami stanovenými v tejto dohode vrátane jednoznačnosti, pokiaľ ide o súlad s normami ochrany údajov pre všetky údaje požadované na základe tejto dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA. Keďže prípadné nadobudnutie platnosti dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA môže mať vplyv na úroveň ochrany posudzovanú v tomto rozhodnutí, akékoľvek informácie alebo budúce upresnenie spôsobu, akým budú USA plniť svoje záväzky vyplývajúce z dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, by malo Spojené kráľovstvo oznámiť Európskej komisii hneď, ako bude k dispozícii, a v každom prípade pred nadobudnutím platnosti dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, aby sa zabezpečilo riadne monitorovanie tohto rozhodnutia v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679. Osobitná pozornosť sa bude venovať uplatňovaniu ochrany zastrešujúcej dohody na konkrétny druh prevodov, na ktoré sa vzťahuje dohoda medzi Spojeným kráľovstvom a USA, a jej úprave.

| (156) | Všeobecnejšie povedané, akákoľvek relevantná zmena, pokiaľ ide o nadobudnutie platnosti a uplatňovanie dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, sa náležite zohľadní v spojitosti s nepretržitým monitorovaním tohto rozhodnutia, a to aj pokiaľ ide o príslušné dôsledky, ktoré sa vyvodia v prípade akéhokoľvek náznaku, že už nie je zabezpečená v zásade rovnocenná úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(156)

Všeobecnejšie povedané, akákoľvek relevantná zmena, pokiaľ ide o nadobudnutie platnosti a uplatňovanie dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA, sa náležite zohľadní v spojitosti s nepretržitým monitorovaním tohto rozhodnutia, a to aj pokiaľ ide o príslušné dôsledky, ktoré sa vyvodia v prípade akéhokoľvek náznaku, že už nie je zabezpečená v zásade rovnocenná úroveň ochrany.

3.2.3.   Dohľad

Dohľad

| (157) | V závislosti od právomocí, ktoré príslušné orgány využívajú pri spracúvaní osobných údajov na účely presadzovania práva (či už podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, alebo zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), zabezpečujú dohľad nad využívaním týchto právomocí rôzne orgány. Komisár pre informácie konkrétne dozerá na spracúvanie osobných údajov, keď spracúvanie patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (226). Nezávislý a súdny dohľad nad používaním vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 zabezpečuje Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci (227) (táto časť je predmetom odôvodnení 250 až 255). Okrem toho ďalší dohľad zabezpečuje parlament a ďalšie orgány. |
| --- | --- |

(157)

V závislosti od právomocí, ktoré príslušné orgány využívajú pri spracúvaní osobných údajov na účely presadzovania práva (či už podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, alebo zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), zabezpečujú dohľad nad využívaním týchto právomocí rôzne orgány. Komisár pre informácie konkrétne dozerá na spracúvanie osobných údajov, keď spracúvanie patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (226). Nezávislý a súdny dohľad nad používaním vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 zabezpečuje Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci (227) (táto časť je predmetom odôvodnení 250 až 255). Okrem toho ďalší dohľad zabezpečuje parlament a ďalšie orgány.

226

227

3.2.3.1.   Dohľad na základe ustanovení časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018

Dohľad na základe ustanovení časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018

| (158) | Všeobecné funkcie Komisára pre informácie – ktorého nezávislosť a organizácia sú vysvetlené v odôvodnení 87 – v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Hlavnou úlohou Komisára pre informácie je monitorovať a presadzovať časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj zvyšovať povedomie verejnosti a poskytovať poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám a orgánom. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Za týchto okolností by funkcie dohľadu vykonávali iné orgány, ako sa uvádza v odôvodneniach 99 až 103. |
| --- | --- |

(158)

Všeobecné funkcie Komisára pre informácie – ktorého nezávislosť a organizácia sú vysvetlené v odôvodnení 87 – v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Hlavnou úlohou Komisára pre informácie je monitorovať a presadzovať časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj zvyšovať povedomie verejnosti a poskytovať poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám a orgánom. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Za týchto okolností by funkcie dohľadu vykonávali iné orgány, ako sa uvádza v odôvodneniach 99 až 103.

| (159) | Komisár pre informácie má všeobecné vyšetrovacie, nápravné, povoľovacie a poradné právomoci v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje časť 3. Komisár pre informácie má predovšetkým právomoc oznamovať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi údajné porušenie časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, vydávať varovania alebo napomenutia prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý porušil ustanovenia časti 3 zákona, ako aj z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie vydávať stanoviská pre parlament, vládu alebo iné inštitúcie a orgány, ako aj pre verejnosť k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov (228). |
| --- | --- |

(159)

Komisár pre informácie má všeobecné vyšetrovacie, nápravné, povoľovacie a poradné právomoci v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje časť 3. Komisár pre informácie má predovšetkým právomoc oznamovať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi údajné porušenie časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, vydávať varovania alebo napomenutia prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý porušil ustanovenia časti 3 zákona, ako aj z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie vydávať stanoviská pre parlament, vládu alebo iné inštitúcie a orgány, ako aj pre verejnosť k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov (228).

228

| (160) | Okrem toho má Komisár pre informácie právomoc vydávať informačné oznámenia (229), oznámenia o posúdení (230) a presadzovacie oznámenia (231), ako aj právo na prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov, na vstup do ich priestorov (232) a právo ukladať správne pokuty formou oznámenia o uložení sankcie. (233) Okolnosti, za ktorých Komisár pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie (234) sa stanovujú v regulačnej politike Komisára pre informácie [pozri aj odôvodnenie 93 a odôvodnenia týkajúce sa rozhodnutia o primeranosti 101 – 102 smernice (EÚ) 2016/680]. |
| --- | --- |

(160)

Okrem toho má Komisár pre informácie právomoc vydávať informačné oznámenia (229), oznámenia o posúdení (230) a presadzovacie oznámenia (231), ako aj právo na prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov, na vstup do ich priestorov (232) a právo ukladať správne pokuty formou oznámenia o uložení sankcie. (233) Okolnosti, za ktorých Komisár pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie (234) sa stanovujú v regulačnej politike Komisára pre informácie [pozri aj odôvodnenie 93 a odôvodnenia týkajúce sa rozhodnutia o primeranosti 101 – 102 smernice (EÚ) 2016/680].

229

230

231

232

233

234

| (161) | Podľa posledných výročných správ (2018 – 2019 (235), 2019 – 2020 (236)) Komisár pre informácie uskutočnil niekoľko vyšetrovaní a prijal opatrenia na presadzovanie práva v súvislosti so spracúvaním údajov orgánmi presadzovania práva. Komisár napríklad viedol vyšetrovanie a v októbri 2019 uverejnil stanovisko týkajúce sa používania technológie rozpoznávania tváre na verejných miestach na účely presadzovania práva. Vyšetrovanie sa zameriavalo najmä na využívanie schopností rozpoznávania tváre v reálnom čase zo strany polície Južného Walesu a Metropolitnej policajnej služby (ďalej len „MPS“). Komisár pre informácie ďalej prešetroval matricu MPS na odhaľovanie gangov (237) a zistil celý rad závažných porušení právnych predpisov o ochrane údajov, ktoré by mohli narušiť dôveru verejnosti v matricu a v spôsob, akým sa údaje používali. V novembri 2018 Komisár pre informácie vydal presadzovacie oznámenie a následne MPS podnikla kroky potrebné na zvýšenie bezpečnosti a zodpovednosti a na zabezpečenie primeraného využívania údajov. Ďalším príkladom presadzovacích opatrení v tejto oblasti je pokuta vo výške 325 000 GBP, ktorú Komisár pre informácie udelil v máji 2018 prokuratúre (Crown Prosecution Service) za stratu nezašifrovaných nosičov DVD obsahujúcich záznamy policajných výsluchov. Komisár pre informácie ďalej prešetroval širšie témy, napríklad v prvej polovici roka 2020 využívanie extrakcie mobilných telefónov na policajné účely a spracúvanie údajov o obetiach zo strany polície. Okrem toho Komisár pre informácie v súčasnosti vyšetruje prípad, ktorý sa týka prístupu orgánov presadzovania práva k údajom, ktorými disponuje subjekt v súkromnom sektore Clearview AI Inc (238). |
| --- | --- |

(161)

Podľa posledných výročných správ (2018 – 2019 (235), 2019 – 2020 (236)) Komisár pre informácie uskutočnil niekoľko vyšetrovaní a prijal opatrenia na presadzovanie práva v súvislosti so spracúvaním údajov orgánmi presadzovania práva. Komisár napríklad viedol vyšetrovanie a v októbri 2019 uverejnil stanovisko týkajúce sa používania technológie rozpoznávania tváre na verejných miestach na účely presadzovania práva. Vyšetrovanie sa zameriavalo najmä na využívanie schopností rozpoznávania tváre v reálnom čase zo strany polície Južného Walesu a Metropolitnej policajnej služby (ďalej len „MPS“). Komisár pre informácie ďalej prešetroval matricu MPS na odhaľovanie gangov (237) a zistil celý rad závažných porušení právnych predpisov o ochrane údajov, ktoré by mohli narušiť dôveru verejnosti v matricu a v spôsob, akým sa údaje používali. V novembri 2018 Komisár pre informácie vydal presadzovacie oznámenie a následne MPS podnikla kroky potrebné na zvýšenie bezpečnosti a zodpovednosti a na zabezpečenie primeraného využívania údajov. Ďalším príkladom presadzovacích opatrení v tejto oblasti je pokuta vo výške 325 000 GBP, ktorú Komisár pre informácie udelil v máji 2018 prokuratúre (Crown Prosecution Service) za stratu nezašifrovaných nosičov DVD obsahujúcich záznamy policajných výsluchov. Komisár pre informácie ďalej prešetroval širšie témy, napríklad v prvej polovici roka 2020 využívanie extrakcie mobilných telefónov na policajné účely a spracúvanie údajov o obetiach zo strany polície. Okrem toho Komisár pre informácie v súčasnosti vyšetruje prípad, ktorý sa týka prístupu orgánov presadzovania práva k údajom, ktorými disponuje subjekt v súkromnom sektore Clearview AI Inc (238).

235

236

237

238

| (162) | Okrem právomocí Komisára pre informácie v oblasti presadzovania práva uvedených v odôvodneniach 160 a 161 možno uviesť, že určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). Ide napríklad o získanie, poskytnutie alebo uchovávanie osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa a poskytnutie prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (239); opätovnú identifikáciu anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu týchto osobných údajov (240); úmyselné bránenie Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (241), nepravdivé vyhlásenia v reakcii na informačné oznámenie alebo zničenie informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (242). |
| --- | --- |

(162)

Okrem právomocí Komisára pre informácie v oblasti presadzovania práva uvedených v odôvodneniach 160 a 161 možno uviesť, že určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). Ide napríklad o získanie, poskytnutie alebo uchovávanie osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa a poskytnutie prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (239); opätovnú identifikáciu anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu týchto osobných údajov (240); úmyselné bránenie Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (241), nepravdivé vyhlásenia v reakcii na informačné oznámenie alebo zničenie informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (242).

239

240

241

242

3.2.3.2.   Ďalšie orgány dohľadu v oblasti presadzovania trestného práva

Ďalšie orgány dohľadu v oblasti presadzovania trestného práva

| (163) | Okrem Komisára pre informácie existuje v oblasti presadzovania trestného práva niekoľko orgánov dohľadu so špecifickými mandátmi súvisiacimi s otázkami ochrany údajov. Patrí medzi ne napríklad Komisár pre uchovávanie a používanie biometrického materiálu (ďalej len „Komisár pre biometriu“) (243) a Komisár pre sledovanie kamerovým systémom (244). |
| --- | --- |

(163)

Okrem Komisára pre informácie existuje v oblasti presadzovania trestného práva niekoľko orgánov dohľadu so špecifickými mandátmi súvisiacimi s otázkami ochrany údajov. Patrí medzi ne napríklad Komisár pre uchovávanie a používanie biometrického materiálu (ďalej len „Komisár pre biometriu“) (243) a Komisár pre sledovanie kamerovým systémom (244).

243

244

3.2.3.3.   Parlamentný dohľad v oblasti presadzovania trestného práva

| (164) | Užší výbor pre vnútorné záležitosti zabezpečuje parlamentný dohľad v oblasti presadzovania práva. Tento výbor sa skladá z 11 poslancov parlamentu vybraných z troch najväčších politických strán. Úlohou výboru je kontrolovať výdavky, správu a postupy ministerstva vnútra a súvisiacich verejných orgánov vrátane polície a Národnej kriminálnej agentúry, ktorej činnosť môže výbor konkrétne kontrolovať (245). |
| --- | --- |

(164)

Užší výbor pre vnútorné záležitosti zabezpečuje parlamentný dohľad v oblasti presadzovania práva. Tento výbor sa skladá z 11 poslancov parlamentu vybraných z troch najväčších politických strán. Úlohou výboru je kontrolovať výdavky, správu a postupy ministerstva vnútra a súvisiacich verejných orgánov vrátane polície a Národnej kriminálnej agentúry, ktorej činnosť môže výbor konkrétne kontrolovať (245).

245

| (165) | Výbor si môže v rámci svojej právomoci zvoliť vlastný predmet vyšetrovania vrátane konkrétnych prípadov, pokiaľ vec práve nie je predmetom súdneho konania. Výbor takisto môže požiadať širokú škálu relevantných skupín a jednotlivcov o písomné a ústne dôkazy. Vypracúva správy o svojich zisteniach a vydáva odporúčania vláde (246). Od vlády sa očakáva, že zareaguje na každé odporúčanie v správe, a musí tak urobiť do 60 dní (247). |
| --- | --- |

(165)

Výbor si môže v rámci svojej právomoci zvoliť vlastný predmet vyšetrovania vrátane konkrétnych prípadov, pokiaľ vec práve nie je predmetom súdneho konania. Výbor takisto môže požiadať širokú škálu relevantných skupín a jednotlivcov o písomné a ústne dôkazy. Vypracúva správy o svojich zisteniach a vydáva odporúčania vláde (246). Od vlády sa očakáva, že zareaguje na každé odporúčanie v správe, a musí tak urobiť do 60 dní (247).

246

247

| (166) | V oblasti sledovania výbor takisto vypracoval správu týkajúcu sa zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 (248), z ktorej vyplynulo, že zákon o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 neplní svoj účel. Táto správa sa zohľadňovala pri nahradení veľkých častí zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Úplný zoznam vyšetrovaní sa nachádza na webovom sídle výboru (249). |
| --- | --- |

(166)

V oblasti sledovania výbor takisto vypracoval správu týkajúcu sa zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 (248), z ktorej vyplynulo, že zákon o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 neplní svoj účel. Táto správa sa zohľadňovala pri nahradení veľkých častí zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Úplný zoznam vyšetrovaní sa nachádza na webovom sídle výboru (249).

248

249

| (167) | V Škótsku vykonáva úlohy užšieho výboru pre vnútorné záležitosti justičný podvýbor pre policajnú činnosť (Justice Subcommittee on Policing) a v Severnom Írsku výbor pre justíciu (Committee for Justice) (250). |
| --- | --- |

(167)

V Škótsku vykonáva úlohy užšieho výboru pre vnútorné záležitosti justičný podvýbor pre policajnú činnosť (Justice Subcommittee on Policing) a v Severnom Írsku výbor pre justíciu (Committee for Justice) (250).

250

3.2.4.   Náprava

Náprava

| (168) | Pokiaľ ide o spracúvanie údajov orgánmi presadzovania práva, mechanizmy nápravy sa stanovujú v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ako aj v zákone o ľudských právach z roku 1998. |
| --- | --- |

(168)

Pokiaľ ide o spracúvanie údajov orgánmi presadzovania práva, mechanizmy nápravy sa stanovujú v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ako aj v zákone o ľudských právach z roku 1998.

| (169) | Súbor mechanizmov poskytuje dotknutým osobám účinné správne a súdne prostriedky nápravy, ktoré im umožňujú najmä zaistiť svoje práva vrátane práva na prístup k svojim osobným údajom alebo práva dosiahnuť opravu alebo vymazanie týchto údajov. |
| --- | --- |

(169)

Súbor mechanizmov poskytuje dotknutým osobám účinné správne a súdne prostriedky nápravy, ktoré im umožňujú najmä zaistiť svoje práva vrátane práva na prístup k svojim osobným údajom alebo práva dosiahnuť opravu alebo vymazanie týchto údajov.

| (170) | Po prvé podľa § 165 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa dotknutá osoba domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (251). Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 zo strany prevádzkovateľa a sprostredkovateľa a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, a ukladať pokuty. |
| --- | --- |

(170)

Po prvé podľa § 165 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa dotknutá osoba domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (251). Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 zo strany prevádzkovateľa a sprostredkovateľa a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, a ukladať pokuty.

251

| (171) | Po druhé v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje právo na prostriedok nápravy voči Komisárovi pre informácie, ak sťažnosť podanú dotknutou osobou nerieši primerane. Konkrétne sa uvádza, že ak Komisár pre informácie „nepokročil“ (252) vo veci sťažnosti podanej dotknutou osobou, sťažovateľ má prístup k súdnemu prostriedku nápravy, pretože sa môže obrátiť na tribunál prvého stupňa (253) s cieľom nariadiť Komisárovi pre informácie, aby v reakcii na sťažnosť prijal vhodné opatrenia, alebo aby informoval sťažovateľa o pokroku v súvislosti so sťažnosťou (254). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie akékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa. Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie (255). |
| --- | --- |

(171)

Po druhé v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje právo na prostriedok nápravy voči Komisárovi pre informácie, ak sťažnosť podanú dotknutou osobou nerieši primerane. Konkrétne sa uvádza, že ak Komisár pre informácie „nepokročil“ (252) vo veci sťažnosti podanej dotknutou osobou, sťažovateľ má prístup k súdnemu prostriedku nápravy, pretože sa môže obrátiť na tribunál prvého stupňa (253) s cieľom nariadiť Komisárovi pre informácie, aby v reakcii na sťažnosť prijal vhodné opatrenia, alebo aby informoval sťažovateľa o pokroku v súvislosti so sťažnosťou (254). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie akékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa. Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie (255).

252

253

254

255

| (172) | Po tretie osoby môžu vymáhať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo pred súdom. Konkrétne podľa § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže dotknutá osoba podať žalobu na súd pre porušenie jej práv vyplývajúcich z právnych predpisov o ochrane údajov a súd môže formou príkazu prevádzkovateľa požiadať, aby prijal (alebo neprijal) akékoľvek kroky súvisiace so spracúvaním s cieľom dosiahnuť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho podľa § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 akákoľvek osoba, ktorá utrpela škodu v dôsledku porušenia niektorej požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov (vrátane časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018) iných ako všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, má nárok na náhradu tejto škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa s výnimkou prípadu, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ dokáže, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nie je žiadnym spôsobom zodpovedný za udalosť, ktorá spôsobila škodu. Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu. |
| --- | --- |

(172)

Po tretie osoby môžu vymáhať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo pred súdom. Konkrétne podľa § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže dotknutá osoba podať žalobu na súd pre porušenie jej práv vyplývajúcich z právnych predpisov o ochrane údajov a súd môže formou príkazu prevádzkovateľa požiadať, aby prijal (alebo neprijal) akékoľvek kroky súvisiace so spracúvaním s cieľom dosiahnuť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho podľa § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 akákoľvek osoba, ktorá utrpela škodu v dôsledku porušenia niektorej požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov (vrátane časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018) iných ako všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, má nárok na náhradu tejto škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa s výnimkou prípadu, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ dokáže, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nie je žiadnym spôsobom zodpovedný za udalosť, ktorá spôsobila škodu. Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu.

| (173) | Napokon akákoľvek osoba, ktorá sa domnieva, že došlo k poškodeniu jej práv vrátane práva na súkromie a ochranu údajov zo strany orgánov verejnej moci, môže dosiahnuť nápravu pred súdmi Spojeného kráľovstva na základe zákona o ľudských právach z roku 1998 (256) a po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy môže osoba, mimovládna organizácia a skupina osôb vymôcť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva za porušenia práv zaručených v Európskom dohovore o ľudských právach (257) (pozri odôvodnenie 111). |
| --- | --- |

(173)

Napokon akákoľvek osoba, ktorá sa domnieva, že došlo k poškodeniu jej práv vrátane práva na súkromie a ochranu údajov zo strany orgánov verejnej moci, môže dosiahnuť nápravu pred súdmi Spojeného kráľovstva na základe zákona o ľudských právach z roku 1998 (256) a po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy môže osoba, mimovládna organizácia a skupina osôb vymôcť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva za porušenia práv zaručených v Európskom dohovore o ľudských právach (257) (pozri odôvodnenie 111).

256

257

3.2.4.1.   Mechanizmy nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

Mechanizmy nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

| (174) | Osoby môžu dosiahnuť nápravu za porušenie zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pred tribunálom pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (Investigatory Powers Tribunal). Možnosti získania nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sú opísané v odôvodneniach 263 až 269. |
| --- | --- |

(174)

Osoby môžu dosiahnuť nápravu za porušenie zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pred tribunálom pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (Investigatory Powers Tribunal). Možnosti získania nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sú opísané v odôvodneniach 263 až 269.

3.3.   Prístup k osobným údajom a ich používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely národnej bezpečnosti

Prístup k osobným údajom a ich používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva na účely národnej bezpečnosti

| (175) | V rámci právneho poriadku Spojeného kráľovstva sú spravodajskými službami s právomocou získavať elektronické údaje, ktoré majú v držbe prevádzkovatelia alebo sprostredkovatelia, z dôvodu národnej bezpečnosti a v situáciách súvisiacich so scenárom primeranosti Bezpečnostná služba (MI5) (258), Tajná spravodajská služba (SIS) (259) a Vládne komunikačné ústredie (260) (GCHQ) (261). |
| --- | --- |

(175)

V rámci právneho poriadku Spojeného kráľovstva sú spravodajskými službami s právomocou získavať elektronické údaje, ktoré majú v držbe prevádzkovatelia alebo sprostredkovatelia, z dôvodu národnej bezpečnosti a v situáciách súvisiacich so scenárom primeranosti Bezpečnostná služba (MI5) (258), Tajná spravodajská služba (SIS) (259) a Vládne komunikačné ústredie (260) (GCHQ) (261).

258

259

260

261

3.3.1.   Právne základy, obmedzenia a záruky

Právne základy, obmedzenia a záruky

| (176) | V Spojenom kráľovstve sú právomoci spravodajských služieb stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a v zákone o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, ktoré spolu so zákonom o ochrane údajov z roku 2018 vymedzujú materiálny a osobný rozsah uplatňovania týchto právomocí, ako aj obmedzenia a záruky na ich používanie. Tieto právomoci, ako aj obmedzenia a záruky, ktoré sa na ne vzťahujú, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich častiach. |
| --- | --- |

(176)

V Spojenom kráľovstve sú právomoci spravodajských služieb stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a v zákone o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, ktoré spolu so zákonom o ochrane údajov z roku 2018 vymedzujú materiálny a osobný rozsah uplatňovania týchto právomocí, ako aj obmedzenia a záruky na ich používanie. Tieto právomoci, ako aj obmedzenia a záruky, ktoré sa na ne vzťahujú, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich častiach.

3.3.1.1.   Vyšetrovacie právomoci uplatňované v kontexte národnej bezpečnosti

Vyšetrovacie právomoci uplatňované v kontexte národnej bezpečnosti

| (177) | Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ustanovuje právny rámec pre využívanie vyšetrovacích právomocí, t. j. právomoc zachytávať údaje z komunikácie, získavať k nim prístup a vykonávať zasahovanie do zariadení. V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zavádza všeobecný zákaz používania techník, ktoré umožňujú prístup k obsahu komunikácie, prístup k údajom o komunikácii alebo zasahovanie do zariadení bez zákonnej právomoci, a stanovuje sa, že ich používanie je trestným činom (262). Premieta sa to v skutočnosti, že využívanie týchto vyšetrovacích právomocí je zákonné len vtedy, keď sa uskutočňuje na základe príkazu alebo povolenia (263). |
| --- | --- |

(177)

Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ustanovuje právny rámec pre využívanie vyšetrovacích právomocí, t. j. právomoc zachytávať údaje z komunikácie, získavať k nim prístup a vykonávať zasahovanie do zariadení. V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zavádza všeobecný zákaz používania techník, ktoré umožňujú prístup k obsahu komunikácie, prístup k údajom o komunikácii alebo zasahovanie do zariadení bez zákonnej právomoci, a stanovuje sa, že ich používanie je trestným činom (262). Premieta sa to v skutočnosti, že využívanie týchto vyšetrovacích právomocí je zákonné len vtedy, keď sa uskutočňuje na základe príkazu alebo povolenia (263).

262

263

| (178) | V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sú stanovené podrobné pravidlá, ktoré riadia rozsah a uplatňovanie každej vyšetrovacej právomoci, ako aj ich osobitné obmedzenia a záruky. Uplatňujú sa odlišné pravidlá v závislosti od druhu vyšetrovacej právomoci (zachytávanie komunikácie, získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii a zasahovanie do zariadení) (264), ako aj od toho, či sa právomoc uplatňuje na konkrétny cieľ, alebo hromadne. Podrobnosti o rozsahu, zárukách a obmedzeniach každého opatrenia, ktoré je stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú opísané ďalej v osobitných oddieloch. |
| --- | --- |

(178)

V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sú stanovené podrobné pravidlá, ktoré riadia rozsah a uplatňovanie každej vyšetrovacej právomoci, ako aj ich osobitné obmedzenia a záruky. Uplatňujú sa odlišné pravidlá v závislosti od druhu vyšetrovacej právomoci (zachytávanie komunikácie, získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii a zasahovanie do zariadení) (264), ako aj od toho, či sa právomoc uplatňuje na konkrétny cieľ, alebo hromadne. Podrobnosti o rozsahu, zárukách a obmedzeniach každého opatrenia, ktoré je stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú opísané ďalej v osobitných oddieloch.

264

| (179) | Zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 navyše dopĺňajú viaceré zákonné kódexy postupov vydané ministrom, schválené obidvomi snemovňami parlamentu (265) a platné v celej krajine, pričom tieto kódexy poskytujú usmernenia k využívaniu týchto právomocí (266). Zatiaľ čo sa dotknuté osoby môžu spoľahnúť priamo na ustanovenia uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, v bode 5 prílohy 7 k zákonu o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 stanovuje, že kódexy postupov sú prípustné ako dôkaz v občianskych a trestných konaniach a súd, tribunál alebo dozorný orgán môže zohľadniť prípadné nedodržiavanie kódexov pri stanovovaní relevantnej otázky v súdnom konaní (267). Veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva v rámci svojho posúdenia „kvality práva“ predchádzajúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva v oblasti sledovania, zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, výslovne uznala relevantnosť kódexov postupov Spojeného kráľovstva a uznala, že ich ustanovenia by mohli byť zohľadnené pri posudzovaní predvídateľnosti právnych predpisov umožňujúcich sledovanie (268). |
| --- | --- |

(179)

Zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 navyše dopĺňajú viaceré zákonné kódexy postupov vydané ministrom, schválené obidvomi snemovňami parlamentu (265) a platné v celej krajine, pričom tieto kódexy poskytujú usmernenia k využívaniu týchto právomocí (266). Zatiaľ čo sa dotknuté osoby môžu spoľahnúť priamo na ustanovenia uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, v bode 5 prílohy 7 k zákonu o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 stanovuje, že kódexy postupov sú prípustné ako dôkaz v občianskych a trestných konaniach a súd, tribunál alebo dozorný orgán môže zohľadniť prípadné nedodržiavanie kódexov pri stanovovaní relevantnej otázky v súdnom konaní (267). Veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva v rámci svojho posúdenia „kvality práva“ predchádzajúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva v oblasti sledovania, zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, výslovne uznala relevantnosť kódexov postupov Spojeného kráľovstva a uznala, že ich ustanovenia by mohli byť zohľadnené pri posudzovaní predvídateľnosti právnych predpisov umožňujúcich sledovanie (268).

265

266

267

268

| (180) | Takisto je potrebné poznamenať, že cielené právomoci (cielené zachytávanie (269), získavanie údajov o komunikácii (270), uchovávanie údajov o komunikácii (271) a cielené zasahovanie do zariadení (272)) sú k dispozícii národným bezpečnostným službám a určitým orgánom presadzovania práva (273), zatiaľ čo len spravodajské služby môžu využívať hromadné právomoci (t. j. hromadné zachytávanie (274), hromadné získavanie údajov o komunikácii (275), hromadné zasahovanie do zariadení (276) a súbory hromadných osobných údajov (277)). |
| --- | --- |

(180)

Takisto je potrebné poznamenať, že cielené právomoci (cielené zachytávanie (269), získavanie údajov o komunikácii (270), uchovávanie údajov o komunikácii (271) a cielené zasahovanie do zariadení (272)) sú k dispozícii národným bezpečnostným službám a určitým orgánom presadzovania práva (273), zatiaľ čo len spravodajské služby môžu využívať hromadné právomoci (t. j. hromadné zachytávanie (274), hromadné získavanie údajov o komunikácii (275), hromadné zasahovanie do zariadení (276) a súbory hromadných osobných údajov (277)).

269

270

271

272

273

274

275

276

277

| (181) | Pri rozhodovaní o tom, ktorá vyšetrovacia právomoc sa má využiť, musí spravodajská služba dodržiavať „všeobecné povinnosti týkajúce sa súkromia“ uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ktoré zahŕňajú overenie kritéria nevyhnutnosti a proporcionality. Presnejšie povedané, podľa tohto ustanovenia musí orgán verejnej moci zamýšľajúci využiť vyšetrovaciu právomoc zvážiť i) či by sa to, čo sa má dosiahnuť príkazom, povolením alebo oznámením, mohlo primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami; ii) či úroveň ochrany, ktorá sa má uplatňovať v súvislosti s akýmkoľvek získavaním údajov na základe príkazu, povolenia alebo oznámenia, je vyššia z dôvodu osobitnej citlivosti týchto údajov; iii) verejný záujem na integrite a bezpečnosti telekomunikačných systémov a poštových služieb a iv) akékoľvek iné aspekty verejného záujmu na ochrane súkromia (278). |
| --- | --- |

(181)

Pri rozhodovaní o tom, ktorá vyšetrovacia právomoc sa má využiť, musí spravodajská služba dodržiavať „všeobecné povinnosti týkajúce sa súkromia“ uvedené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ktoré zahŕňajú overenie kritéria nevyhnutnosti a proporcionality. Presnejšie povedané, podľa tohto ustanovenia musí orgán verejnej moci zamýšľajúci využiť vyšetrovaciu právomoc zvážiť i) či by sa to, čo sa má dosiahnuť príkazom, povolením alebo oznámením, mohlo primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami; ii) či úroveň ochrany, ktorá sa má uplatňovať v súvislosti s akýmkoľvek získavaním údajov na základe príkazu, povolenia alebo oznámenia, je vyššia z dôvodu osobitnej citlivosti týchto údajov; iii) verejný záujem na integrite a bezpečnosti telekomunikačných systémov a poštových služieb a iv) akékoľvek iné aspekty verejného záujmu na ochrane súkromia (278).

278

| (182) | Spôsob, akým by sa mali uplatňovať tieto kritériá, a spôsob posudzovania ich dodržiavania v rámci povolenia na využitie týchto právomocí vydaného ministrom a nezávislými Komisármi pre justíciu sa podrobnejšie uvádzajú v príslušných kódexoch postupov. Využitie ktorejkoľvek z týchto vyšetrovacích právomocí musí byť vždy „primerané tomu, čo sa má dosiahnuť, [čo] so sebou prináša vyváženie závažnosti narušenia súkromia (a iné posúdenia stanovené v § 2 ods. 2) úmerne k nevyhnutnosti tejto činnosti z vyšetrovacieho alebo operačného hľadiska, prípadne hľadiska spôsobilosti“. Znamená to, že „by malo poskytovať realistické vyhliadky na dosiahnutie očakávaného prínosu a nemalo by byť neprimerané ani svojvoľné“ a „[ž]iadne zasahovanie do súkromia by sa nemalo považovať za primerané, ak by sa žiadané informácie mohli primerane získať inými menej rušivými prostriedkami“ (279). Dodržiavanie zásady proporcionality sa konkrétne musí posúdiť vzhľadom na tieto kritériá: „i) rozsah navrhovaného zasahovania do súkromia oproti tomu, čo sa má dosiahnuť; ii) ako a prečo spôsobia metódy, ktoré sa majú použiť, čo najmenšie zasiahnutie vo vzťahu k danej osobe a k iným; iii) či táto činnosť predstavuje náležité uplatnenie zákona a primeraný spôsob dosiahnutia toho, čo sa má dosiahnuť, po zvážení všetkých primeraných alternatív; iv) ktoré iné vhodné metódy sa buď neuplatnili, alebo sa použili a zhodnotili sa ako nedostatočné na splnenie operačných cieľov bez použitia navrhovanej vyšetrovacej právomoci“ (280). |
| --- | --- |

(182)

Spôsob, akým by sa mali uplatňovať tieto kritériá, a spôsob posudzovania ich dodržiavania v rámci povolenia na využitie týchto právomocí vydaného ministrom a nezávislými Komisármi pre justíciu sa podrobnejšie uvádzajú v príslušných kódexoch postupov. Využitie ktorejkoľvek z týchto vyšetrovacích právomocí musí byť vždy „primerané tomu, čo sa má dosiahnuť, [čo] so sebou prináša vyváženie závažnosti narušenia súkromia (a iné posúdenia stanovené v § 2 ods. 2) úmerne k nevyhnutnosti tejto činnosti z vyšetrovacieho alebo operačného hľadiska, prípadne hľadiska spôsobilosti“. Znamená to, že „by malo poskytovať realistické vyhliadky na dosiahnutie očakávaného prínosu a nemalo by byť neprimerané ani svojvoľné“ a „[ž]iadne zasahovanie do súkromia by sa nemalo považovať za primerané, ak by sa žiadané informácie mohli primerane získať inými menej rušivými prostriedkami“ (279). Dodržiavanie zásady proporcionality sa konkrétne musí posúdiť vzhľadom na tieto kritériá: „i) rozsah navrhovaného zasahovania do súkromia oproti tomu, čo sa má dosiahnuť; ii) ako a prečo spôsobia metódy, ktoré sa majú použiť, čo najmenšie zasiahnutie vo vzťahu k danej osobe a k iným; iii) či táto činnosť predstavuje náležité uplatnenie zákona a primeraný spôsob dosiahnutia toho, čo sa má dosiahnuť, po zvážení všetkých primeraných alternatív; iv) ktoré iné vhodné metódy sa buď neuplatnili, alebo sa použili a zhodnotili sa ako nedostatočné na splnenie operačných cieľov bez použitia navrhovanej vyšetrovacej právomoci“ (280).

279

280

| (183) | Ako vysvetľujú orgány Spojeného kráľovstva, v praxi sa tým zabezpečuje, že spravodajská služba najskôr stanoví operatívny cieľ (čím sa vymedzí získavanie, napr. na účely medzinárodného boja proti terorizmu v konkrétnej zemepisnej oblasti) a následne na základe operačného cieľa bude musieť zvážiť, ktorá technická možnosť (napr. cielené alebo hromadné zachytávanie, zasahovanie do zariadení, získavanie údajov o komunikácii) je najprimeranejšia (t. j. najmenej narúšajúca súkromie – pozri § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach) tomu, čo sa má dosiahnuť, a preto sa môže povoliť v rámci jedného z dostupných zákonných rámcov. |
| --- | --- |

(183)

Ako vysvetľujú orgány Spojeného kráľovstva, v praxi sa tým zabezpečuje, že spravodajská služba najskôr stanoví operatívny cieľ (čím sa vymedzí získavanie, napr. na účely medzinárodného boja proti terorizmu v konkrétnej zemepisnej oblasti) a následne na základe operačného cieľa bude musieť zvážiť, ktorá technická možnosť (napr. cielené alebo hromadné zachytávanie, zasahovanie do zariadení, získavanie údajov o komunikácii) je najprimeranejšia (t. j. najmenej narúšajúca súkromie – pozri § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach) tomu, čo sa má dosiahnuť, a preto sa môže povoliť v rámci jedného z dostupných zákonných rámcov.

| (184) | Je potrebné poznamenať, že takéto opieranie sa o normy nevyhnutnosti a proporcionality takisto zobral na vedomie a uvítal osobitný spravodajca OSN pre právo na súkromie Joseph Cannataci, ktorý sa v súvislosti so systémom zriadeným zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyjadril, že „sa zdá, že postupy zavedené v spravodajských službách, ako aj v orgánoch presadzovania práva si systematicky vyžadujú posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia alebo operácie v oblasti sledovania pred tým, ako sa odporučí na schválenie, ako aj jeho preskúmanie z rovnakého dôvodu“ (281). Takisto poznamenal, že na tomto stretnutí so zástupcami orgánov presadzovania práva a národných bezpečnostných služieb „nadobudol jednoznačný dojem, že pri akomkoľvek rozhodnutí týkajúcom sa opatrení v oblasti sledovania sa musí v prvom rade zohľadňovať právo na súkromie. Všetci pochopili a uvedomovali si nevyhnutnosť a proporcionalitu ako hlavné zásady, ktoré sa majú zohľadňovať“. |
| --- | --- |

(184)

Je potrebné poznamenať, že takéto opieranie sa o normy nevyhnutnosti a proporcionality takisto zobral na vedomie a uvítal osobitný spravodajca OSN pre právo na súkromie Joseph Cannataci, ktorý sa v súvislosti so systémom zriadeným zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyjadril, že „sa zdá, že postupy zavedené v spravodajských službách, ako aj v orgánoch presadzovania práva si systematicky vyžadujú posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia alebo operácie v oblasti sledovania pred tým, ako sa odporučí na schválenie, ako aj jeho preskúmanie z rovnakého dôvodu“ (281). Takisto poznamenal, že na tomto stretnutí so zástupcami orgánov presadzovania práva a národných bezpečnostných služieb „nadobudol jednoznačný dojem, že pri akomkoľvek rozhodnutí týkajúcom sa opatrení v oblasti sledovania sa musí v prvom rade zohľadňovať právo na súkromie. Všetci pochopili a uvedomovali si nevyhnutnosť a proporcionalitu ako hlavné zásady, ktoré sa majú zohľadňovať“.

281

| (185) | Osobitné kritériá na vydanie rôznych príkazov, ako aj obmedzenia a záruky zavedené zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 týkajúce sa každej vyšetrovacej právomoci sa podrobne uvádzajú v odôvodneniach 186 až 243. |
| --- | --- |

(185)

Osobitné kritériá na vydanie rôznych príkazov, ako aj obmedzenia a záruky zavedené zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 týkajúce sa každej vyšetrovacej právomoci sa podrobne uvádzajú v odôvodneniach 186 až 243.

3.3.1.1.1.   Cielené zachytávanie a preskúmanie

| (186) | Pre cielené zachytávanie existujú tri druhy príkazov: príkaz na cielené zachytávanie (282), príkaz na cielené preskúmanie a príkaz na vzájomnú pomoc (283). Podmienky na získanie takých príkazov, ako aj príslušné záruky sú stanovené v časti 2 kapitole 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. |
| --- | --- |

(186)

Pre cielené zachytávanie existujú tri druhy príkazov: príkaz na cielené zachytávanie (282), príkaz na cielené preskúmanie a príkaz na vzájomnú pomoc (283). Podmienky na získanie takých príkazov, ako aj príslušné záruky sú stanovené v časti 2 kapitole 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

282

283

| (187) | Príkazom na cielené zachytávanie sa povoľuje zachytávanie komunikácie opísanej v príkaze počas ich prenosu a získavanie ďalších údajov relevantných pre túto komunikáciu (284) vrátane sekundárnych údajov (285). Príkaz na cielené preskúmanie povoľuje osobe uskutočniť výber na preskúmanie zachyteného obsahu získaného na základe príkazu na hromadné zachytávanie (286). |
| --- | --- |

(187)

Príkazom na cielené zachytávanie sa povoľuje zachytávanie komunikácie opísanej v príkaze počas ich prenosu a získavanie ďalších údajov relevantných pre túto komunikáciu (284) vrátane sekundárnych údajov (285). Príkaz na cielené preskúmanie povoľuje osobe uskutočniť výber na preskúmanie zachyteného obsahu získaného na základe príkazu na hromadné zachytávanie (286).

284

285

286

| (188) | Akýkoľvek príkaz podľa časti 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 môže byť vydaný ministrom (287) a schválený Komisárom pre justíciu (288). Vo všetkých prípadoch je trvanie akéhokoľvek druhu cieleného príkazu obmedzené na šesť mesiacov (289) a na jeho zmenu (290) a obnovenie (291) sa vzťahujú osobitné pravidlá. |
| --- | --- |

(188)

Akýkoľvek príkaz podľa časti 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 môže byť vydaný ministrom (287) a schválený Komisárom pre justíciu (288). Vo všetkých prípadoch je trvanie akéhokoľvek druhu cieleného príkazu obmedzené na šesť mesiacov (289) a na jeho zmenu (290) a obnovenie (291) sa vzťahujú osobitné pravidlá.

287

288

289

290

291

| (189) | Pred vydaním príkazu musí minister vykonať posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality (292). V prípade príkazu na cielené zachytávanie a príkazu na cielené preskúmanie by minister mal konkrétne overiť, či je opatrenie nevyhnutné z jedného z týchto dôvodov: v záujme národnej bezpečnosti; predchádzanie alebo odhaľovanie závažnej trestnej činnosti; v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva (293), pokiaľ tento záujem súvisí aj so záujmami národnej bezpečnosti (294). Na druhej strane možno príkaz na vzájomnú pomoc (pozri odôvodnenie 139) vydať len vtedy, keď sa minister domnieva, že existujú okolnosti zodpovedajúce okolnostiam, v ktorej by vydal príkaz na účel predchádzania alebo odhalenia závažnej trestnej činnosti (295). |
| --- | --- |

(189)

Pred vydaním príkazu musí minister vykonať posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality (292). V prípade príkazu na cielené zachytávanie a príkazu na cielené preskúmanie by minister mal konkrétne overiť, či je opatrenie nevyhnutné z jedného z týchto dôvodov: v záujme národnej bezpečnosti; predchádzanie alebo odhaľovanie závažnej trestnej činnosti; v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva (293), pokiaľ tento záujem súvisí aj so záujmami národnej bezpečnosti (294). Na druhej strane možno príkaz na vzájomnú pomoc (pozri odôvodnenie 139) vydať len vtedy, keď sa minister domnieva, že existujú okolnosti zodpovedajúce okolnostiam, v ktorej by vydal príkaz na účel predchádzania alebo odhalenia závažnej trestnej činnosti (295).

292

293

294

295

| (190) | Okrem toho by minister mal posúdiť, či je opatrenie primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (296). Posúdenie proporcionality žiadaných opatrení musí zohľadňovať všeobecné povinnosti súvisiace so súkromím uvedené v § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, najmä potrebu posúdiť, či to, čo sa má dosiahnuť príkazom, povolením alebo oznámením, by bolo možné primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami, a či úroveň ochrany, ktorá sa má uplatňovať v súvislosti s akýmkoľvek získavaním údajov na základe príkazu, je vyššia z dôvodu osobitnej citlivosti týchto údajov (pozri odôvodnenie 181). |
| --- | --- |

(190)

Okrem toho by minister mal posúdiť, či je opatrenie primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (296). Posúdenie proporcionality žiadaných opatrení musí zohľadňovať všeobecné povinnosti súvisiace so súkromím uvedené v § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, najmä potrebu posúdiť, či to, čo sa má dosiahnuť príkazom, povolením alebo oznámením, by bolo možné primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami, a či úroveň ochrany, ktorá sa má uplatňovať v súvislosti s akýmkoľvek získavaním údajov na základe príkazu, je vyššia z dôvodu osobitnej citlivosti týchto údajov (pozri odôvodnenie 181).

296

| (191) | S týmto cieľom musí minister zohľadniť všetky prvky žiadosti uvedené orgánom predkladajúcim žiadosť, najmä prvky týkajúce sa osôb, ktorých komunikácia sa má zachytávať, a dôležitosť opatrenia pre vyšetrovanie. Tieto prvky sa podrobne uvádzajú v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a musia byť opísané s určitou mierou konkrétnosti (297). Okrem toho sa v § 17 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa v každom príkaze vydanom na základe jeho kapitoly 2 menovite uvádzala alebo opisovala konkrétna osoba alebo skupina osôb, organizácia alebo priestory, v súvislosti s ktorými sa má zachytávať komunikácia („cieľ“). Pokiaľ ide o príkaz na cielené zachytávanie alebo príkaz na cielené preskúmanie, môžu sa týkať skupiny osôb, viac ako jednej osoby alebo organizácie alebo viac ako jedného priestoru (takisto tzv. tematický príkaz) (298). V týchto prípadoch by sa v príkaze mal opisovať spoločný účel alebo činnosť, ktorá sa spoločne týka skupiny osôb alebo operácie/vyšetrovania, a mal by sa v ňom menovite uvádzať alebo opisovať taký počet týchto osôb/organizácií alebo priestorov, aký je primerane možný (299). Napokon sa vo všetkých príkazoch vydaných na základe časti 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 musia uvádzať adresy, čísla, zariadenia, faktory alebo kombinácie faktorov, ktoré sa majú použiť na identifikáciu komunikácie (300). V tejto súvislosti sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie stanovuje, že v prípade príkazu na cielené zachytávanie a príkazu na cielené preskúmanie „sa v príkaze musia uvádzať (alebo opisovať) faktory alebo kombinácia faktorov, ktoré sa majú používať na identifikáciu komunikácie. Ak sa komunikácia má identifikovať (napríklad) na základe odkazu na telefónne číslo, číslo musí byť špecifikované uvedením celej podoby. Ak sa však na identifikáciu komunikácie majú použiť veľmi zložité alebo neustále sa meniace internetové selektory, tieto selektory by mali byť opísané v čo najväčšej miere“ (301). |
| --- | --- |

(191)

S týmto cieľom musí minister zohľadniť všetky prvky žiadosti uvedené orgánom predkladajúcim žiadosť, najmä prvky týkajúce sa osôb, ktorých komunikácia sa má zachytávať, a dôležitosť opatrenia pre vyšetrovanie. Tieto prvky sa podrobne uvádzajú v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a musia byť opísané s určitou mierou konkrétnosti (297). Okrem toho sa v § 17 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa v každom príkaze vydanom na základe jeho kapitoly 2 menovite uvádzala alebo opisovala konkrétna osoba alebo skupina osôb, organizácia alebo priestory, v súvislosti s ktorými sa má zachytávať komunikácia („cieľ“). Pokiaľ ide o príkaz na cielené zachytávanie alebo príkaz na cielené preskúmanie, môžu sa týkať skupiny osôb, viac ako jednej osoby alebo organizácie alebo viac ako jedného priestoru (takisto tzv. tematický príkaz) (298). V týchto prípadoch by sa v príkaze mal opisovať spoločný účel alebo činnosť, ktorá sa spoločne týka skupiny osôb alebo operácie/vyšetrovania, a mal by sa v ňom menovite uvádzať alebo opisovať taký počet týchto osôb/organizácií alebo priestorov, aký je primerane možný (299). Napokon sa vo všetkých príkazoch vydaných na základe časti 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 musia uvádzať adresy, čísla, zariadenia, faktory alebo kombinácie faktorov, ktoré sa majú použiť na identifikáciu komunikácie (300). V tejto súvislosti sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie stanovuje, že v prípade príkazu na cielené zachytávanie a príkazu na cielené preskúmanie „sa v príkaze musia uvádzať (alebo opisovať) faktory alebo kombinácia faktorov, ktoré sa majú používať na identifikáciu komunikácie. Ak sa komunikácia má identifikovať (napríklad) na základe odkazu na telefónne číslo, číslo musí byť špecifikované uvedením celej podoby. Ak sa však na identifikáciu komunikácie majú použiť veľmi zložité alebo neustále sa meniace internetové selektory, tieto selektory by mali byť opísané v čo najväčšej miere“ (301).

297

298

299

300

301

| (192) | Dôležitou zárukou v tejto súvislosti je to, že posúdenie vykonané ministrom na účely vydania príkazu musí schváliť nezávislý Komisár pre justíciu (302), ktorý najmä preverí, či je rozhodnutie vydať príkaz v súlade so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality (303) (viac informácií o postavení a úlohe Komisárov pre justíciu sa nachádza v odôvodneniach 251 až 256). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa takisto vysvetľuje, že pri tomto preverovaní musí Komisár pre justíciu uplatňovať rovnaké zásady, ako by uplatňoval súd pri žiadosti o súdne preskúmanie (304). Tým sa zabezpečí, že v každom prípade a pred získaním prístupu k údajom nezávislý orgán systematicky kontroluje zásadu nevyhnutnosti a proporcionality. |
| --- | --- |

(192)

Dôležitou zárukou v tejto súvislosti je to, že posúdenie vykonané ministrom na účely vydania príkazu musí schváliť nezávislý Komisár pre justíciu (302), ktorý najmä preverí, či je rozhodnutie vydať príkaz v súlade so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality (303) (viac informácií o postavení a úlohe Komisárov pre justíciu sa nachádza v odôvodneniach 251 až 256). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa takisto vysvetľuje, že pri tomto preverovaní musí Komisár pre justíciu uplatňovať rovnaké zásady, ako by uplatňoval súd pri žiadosti o súdne preskúmanie (304). Tým sa zabezpečí, že v každom prípade a pred získaním prístupu k údajom nezávislý orgán systematicky kontroluje zásadu nevyhnutnosti a proporcionality.

302

303

304

| (193) | V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje niekoľko konkrétnych a úzko vymedzených výnimiek na vykonanie cieleného zachytávania bez príkazu. Obmedzené prípady sú podrobne uvedené v zákone (305) a okrem jedného založeného na „súhlase“ odosielateľa/prijímateľa ich vykonávajú osoby (súkromné alebo verejné orgány) iné ako národné bezpečnostné služby. Tento druh zachytávania sa vykonáva na účely iné ako zhromažďovanie „spravodajských informácií“ (306) a pre niektoré z nich je veľmi nepravdepodobné, že získavanie sa môže uskutočniť v rámci scenára „prenosu“ (napríklad v prípade zachytávania v psychiatrických liečebniach alebo vo väzniciach). Vzhľadom na charakter orgánu, na ktorý sa tieto konkrétne prípady vzťahujú (iné ako národné bezpečnostné služby), sa budú uplatňovať všetky záruky uvedené v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vrátane dohľadu Komisára pre informácie a dostupných mechanizmov nápravy. Okrem záruk, ktoré sú stanovené v zákone o ochrane údajov z roku 2018, sa v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pre isté prípady stanovuje dohľad ex post úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci (307). |
| --- | --- |

(193)

V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje niekoľko konkrétnych a úzko vymedzených výnimiek na vykonanie cieleného zachytávania bez príkazu. Obmedzené prípady sú podrobne uvedené v zákone (305) a okrem jedného založeného na „súhlase“ odosielateľa/prijímateľa ich vykonávajú osoby (súkromné alebo verejné orgány) iné ako národné bezpečnostné služby. Tento druh zachytávania sa vykonáva na účely iné ako zhromažďovanie „spravodajských informácií“ (306) a pre niektoré z nich je veľmi nepravdepodobné, že získavanie sa môže uskutočniť v rámci scenára „prenosu“ (napríklad v prípade zachytávania v psychiatrických liečebniach alebo vo väzniciach). Vzhľadom na charakter orgánu, na ktorý sa tieto konkrétne prípady vzťahujú (iné ako národné bezpečnostné služby), sa budú uplatňovať všetky záruky uvedené v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vrátane dohľadu Komisára pre informácie a dostupných mechanizmov nápravy. Okrem záruk, ktoré sú stanovené v zákone o ochrane údajov z roku 2018, sa v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pre isté prípady stanovuje dohľad ex post úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci (307).

305

306

ex post

307

| (194) | Keď sa vykonáva zachytávanie, vzhľadom na osobitné postavenie osoby (osôb), ktorých komunikácia sa zachytáva (308), sa uplatňujú dodatočné obmedzenia a záruky. Napríklad zachytávanie položiek podliehajúcich povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť sa povoľuje len v prípade výnimočných a závažných okolností, pričom osoba vydávajúca príkaz musí zohľadňovať verejný záujem na dôvernosti položiek podliehajúcich povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť a skutočnosť, že pre zaobchádzanie s takýmto materiálom, jeho uchovávanie a poskytovanie platia osobitné požiadavky (309). |
| --- | --- |

(194)

Keď sa vykonáva zachytávanie, vzhľadom na osobitné postavenie osoby (osôb), ktorých komunikácia sa zachytáva (308), sa uplatňujú dodatočné obmedzenia a záruky. Napríklad zachytávanie položiek podliehajúcich povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť sa povoľuje len v prípade výnimočných a závažných okolností, pričom osoba vydávajúca príkaz musí zohľadňovať verejný záujem na dôvernosti položiek podliehajúcich povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť a skutočnosť, že pre zaobchádzanie s takýmto materiálom, jeho uchovávanie a poskytovanie platia osobitné požiadavky (309).

308

309

| (195) | Okrem toho sa v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 stanovujú osobitné záruky týkajúce sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania, ktoré by mal minister zohľadňovať pri vydávaní cieleného príkazu (310). Najmä v § 53 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vyžaduje, aby sa každá vytvorená kópia tohto materiálu bezpečne uchovávala a zničila v okamihu, keď už neexistujú relevantné dôvody na jej uchovávanie, pričom sa na základe ustanovení v § 53 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa počet osôb, ktorým sa materiál poskytuje, a rozsah jeho poskytnutia, sprístupnenia alebo kopírovania obmedzili na úplné minimum, ktoré je nevyhnutné na zákonné účely. |
| --- | --- |

(195)

Okrem toho sa v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 stanovujú osobitné záruky týkajúce sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania, ktoré by mal minister zohľadňovať pri vydávaní cieleného príkazu (310). Najmä v § 53 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vyžaduje, aby sa každá vytvorená kópia tohto materiálu bezpečne uchovávala a zničila v okamihu, keď už neexistujú relevantné dôvody na jej uchovávanie, pričom sa na základe ustanovení v § 53 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa počet osôb, ktorým sa materiál poskytuje, a rozsah jeho poskytnutia, sprístupnenia alebo kopírovania obmedzili na úplné minimum, ktoré je nevyhnutné na zákonné účely.

310

| (196) | Napokon, ak sa má materiál zachytený na základe príkazu na cielené zachytávanie alebo príkazu na vzájomnú pomoc odovzdať tretej krajine (ďalej len „poskytovanie údajov do zahraničia“), v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie primeraných opatrení, ktorými sa v danej tretej krajine zabezpečí existencia podobných záruk týkajúcich sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania (311). Navyše v § 109 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza, že spravodajské služby môžu prenášať údaje mimo územia Spojeného kráľovstva len vtedy, keď je prenos nevyhnutným a primeraným opatrením vykonávaným na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (312). Je dôležité, že tieto požiadavky sa vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení. |
| --- | --- |

(196)

Napokon, ak sa má materiál zachytený na základe príkazu na cielené zachytávanie alebo príkazu na vzájomnú pomoc odovzdať tretej krajine (ďalej len „poskytovanie údajov do zahraničia“), v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie primeraných opatrení, ktorými sa v danej tretej krajine zabezpečí existencia podobných záruk týkajúcich sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania (311). Navyše v § 109 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza, že spravodajské služby môžu prenášať údaje mimo územia Spojeného kráľovstva len vtedy, keď je prenos nevyhnutným a primeraným opatrením vykonávaným na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (312). Je dôležité, že tieto požiadavky sa vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení.

311

312

3.3.1.1.2.   Cielené získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii

| (197) | Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ministrovi povoľuje, aby od telekomunikačných operátorov vyžadoval uchovávanie údajov o komunikácii na účely cieleného prístupu zo strany širokej škály orgánov verejnej moci vrátane orgánov presadzovania práva a spravodajských služieb. V časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje uchovávanie údajov o komunikácii, zatiaľ čo v časti 3 sa stanovuje cielené získavanie údajov o komunikácii. V častiach 3 a 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa takisto uvádzajú osobitné obmedzenia uplatňovania týchto právomocí a stanovujú sa osobitné záruky. |
| --- | --- |

(197)

Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa ministrovi povoľuje, aby od telekomunikačných operátorov vyžadoval uchovávanie údajov o komunikácii na účely cieleného prístupu zo strany širokej škály orgánov verejnej moci vrátane orgánov presadzovania práva a spravodajských služieb. V časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje uchovávanie údajov o komunikácii, zatiaľ čo v časti 3 sa stanovuje cielené získavanie údajov o komunikácii. V častiach 3 a 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa takisto uvádzajú osobitné obmedzenia uplatňovania týchto právomocí a stanovujú sa osobitné záruky.

| (198) | Pojem „údaje o komunikácii“ zahŕňa otázky „kto“, „kedy“, „kde“ a „ako“ týkajúce sa komunikácie, ale nie obsah, t. j. to, čo sa povedalo alebo napísalo. Na rozdiel od zachytávania nie je získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii zamerané na získavanie obsahu komunikácie, ale na získavanie informácií, ako je predplatiteľ telefónnej služby alebo účet s rozpísanými položkami. Mohlo by to zahŕňať čas a trvanie komunikácie, číslo alebo e-mailovú adresu odosielateľa a príjemcu a niekedy polohu zariadení, z ktorých sa telekomunikácia uskutočňovala (313). |
| --- | --- |

(198)

Pojem „údaje o komunikácii“ zahŕňa otázky „kto“, „kedy“, „kde“ a „ako“ týkajúce sa komunikácie, ale nie obsah, t. j. to, čo sa povedalo alebo napísalo. Na rozdiel od zachytávania nie je získavanie a uchovávanie údajov o komunikácii zamerané na získavanie obsahu komunikácie, ale na získavanie informácií, ako je predplatiteľ telefónnej služby alebo účet s rozpísanými položkami. Mohlo by to zahŕňať čas a trvanie komunikácie, číslo alebo e-mailovú adresu odosielateľa a príjemcu a niekedy polohu zariadení, z ktorých sa telekomunikácia uskutočňovala (313).

313

| (199) | Je potrebné poznamenať, že uchovávanie a získavanie údajov o komunikácii sa zvyčajne nebude týkať osobných údajov dotknutých osôb z EÚ prenesených do Spojeného kráľovstva na základe tohto rozhodnutia. Povinnosť uchovávať alebo poskytnúť údaje o komunikácii podľa časti 3 a 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vzťahuje na údaje, ktoré sú získavané telekomunikačnými operátormi v Spojenom kráľovstve priamo od používateľov telekomunikačných služieb (314). Takýto druh spracúvania „orientovaný na zákazníka“ nezahŕňa prenos na základe tohto rozhodnutia, t. j. prenos od prevádzkovateľa/sprostredkovateľa v EÚ k prevádzkovateľovi/sprostredkovateľovi v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(199)

Je potrebné poznamenať, že uchovávanie a získavanie údajov o komunikácii sa zvyčajne nebude týkať osobných údajov dotknutých osôb z EÚ prenesených do Spojeného kráľovstva na základe tohto rozhodnutia. Povinnosť uchovávať alebo poskytnúť údaje o komunikácii podľa časti 3 a 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vzťahuje na údaje, ktoré sú získavané telekomunikačnými operátormi v Spojenom kráľovstve priamo od používateľov telekomunikačných služieb (314). Takýto druh spracúvania „orientovaný na zákazníka“ nezahŕňa prenos na základe tohto rozhodnutia, t. j. prenos od prevádzkovateľa/sprostredkovateľa v EÚ k prevádzkovateľovi/sprostredkovateľovi v Spojenom kráľovstve.

314

| (200) | V záujme úplnosti sú však v nasledujúcich odôvodneniach zanalyzované podmienky a záruky, ktoré upravujú tieto režimy získavania a uchovávania. |
| --- | --- |

(200)

V záujme úplnosti sú však v nasledujúcich odôvodneniach zanalyzované podmienky a záruky, ktoré upravujú tieto režimy získavania a uchovávania.

| (201) | V rámci predpokladu však treba podotknúť, že uchovávanie a cielené získavanie údajov o komunikácii sú dostupné tak národným bezpečnostným službám, ako aj istým orgánom presadzovania práva (315). Podmienky na požadovanie uchovávania a/alebo získavania údajov o komunikácii sa môžu líšiť v závislosti od dôvodu žiadosti o opatrenie, konkrétne podľa toho, či ide o účely národnej bezpečnosti, alebo presadzovania práva. |
| --- | --- |

(201)

V rámci predpokladu však treba podotknúť, že uchovávanie a cielené získavanie údajov o komunikácii sú dostupné tak národným bezpečnostným službám, ako aj istým orgánom presadzovania práva (315). Podmienky na požadovanie uchovávania a/alebo získavania údajov o komunikácii sa môžu líšiť v závislosti od dôvodu žiadosti o opatrenie, konkrétne podľa toho, či ide o účely národnej bezpečnosti, alebo presadzovania práva.

315

| (202) | Hoci sa týmto novým režimom zaviedla najmä všeobecná požiadavka povolenia ex ante od nezávislého orgánu, ktorá sa uplatní vo všetkých prípadoch, keď sa údaje o komunikácii zachovávajú a/alebo získavajú (buď na účely presadzovania práva, alebo národnej bezpečnosti), v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora (316) vo veci Tele2/Watson boli zavedené konkrétne záruky, keď sa opatrenie vyžaduje na účely presadzovania práva. Keď sa uchovávanie alebo získavanie údajov o komunikácii vyžaduje na účely presadzovania práva, povolenie ex ante musí vždy udeliť Komisár pre vyšetrovanie právomoci. Neplatí to však, keď sa opatrenie vyžaduje na účely národnej bezpečnosti, pretože, ako sa uvádza ďalej v texte, v niektorých prípadoch môže byť taký druh opatrení povolený iným „jednotlivcom, ktorý udeľuje povolenie“. Nový režim stanovil pre „závažné trestné činy“ prahovú hodnotu, do ktorej môže byť uchovávanie a získavanie údajov o komunikácii povolené (317). |
| --- | --- |

(202)

Hoci sa týmto novým režimom zaviedla najmä všeobecná požiadavka povolenia ex ante od nezávislého orgánu, ktorá sa uplatní vo všetkých prípadoch, keď sa údaje o komunikácii zachovávajú a/alebo získavajú (buď na účely presadzovania práva, alebo národnej bezpečnosti), v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora (316) vo veci Tele2/Watson boli zavedené konkrétne záruky, keď sa opatrenie vyžaduje na účely presadzovania práva. Keď sa uchovávanie alebo získavanie údajov o komunikácii vyžaduje na účely presadzovania práva, povolenie ex ante musí vždy udeliť Komisár pre vyšetrovanie právomoci. Neplatí to však, keď sa opatrenie vyžaduje na účely národnej bezpečnosti, pretože, ako sa uvádza ďalej v texte, v niektorých prípadoch môže byť taký druh opatrení povolený iným „jednotlivcom, ktorý udeľuje povolenie“. Nový režim stanovil pre „závažné trestné činy“ prahovú hodnotu, do ktorej môže byť uchovávanie a získavanie údajov o komunikácii povolené (317).

ex ante

316

ex ante

317

i)   Povolenie na získanie údajov o komunikácii

Povolenie na získanie údajov o komunikácii

| (203) | Podľa časti 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 majú príslušné orgány verejnej moci povolené získavať údaje o komunikácii od telekomunikačného operátora alebo akejkoľvek osoby schopnej získať a poskytnúť tieto údaje. Povolením sa nemusí umožňovať zachytávanie obsahu komunikácie (318) a povolenie prestáva byť účinné po uplynutí lehoty jedného mesiaca (319) s možnosťou obnovenia v závislosti od dodatočného povolenia (320). Získavanie údajov o komunikácii si vyžaduje povolenie od Komisára pre vyšetrovacie právomoci (321) (viac informácií o postavení a právomociach Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa nachádza v odôvodneniach 250 až 251). Je to tak vždy, keď si získanie údajov o komunikácii vyžiada príslušný orgán presadzovania práva. V § 61 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa však uvádza, že keď sa údaje získavajú na účely národnej bezpečnosti alebo hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, pokiaľ súvisia s národnou bezpečnosťou alebo keď o ne požiada člen spravodajskej služby na základe § 61 ods. 7 písm. b) (322), získavanie môže takisto (323) povoliť Komisár pre vyšetrovacie právomoci alebo určený vyšší úradník (324). Určený úradník musí byť nezávislý od daného vyšetrovania alebo operácie a musí mať praktické znalosti o zásadách a právnych predpisoch v oblasti ľudských práv, najmä o zásadách nevyhnutnosti a primeranosti (325). Rozhodnutie prijaté určeným úradníkom podlieha dohľadu ex post vykonávaného Kominárom pre vyšetrovacie právomoci (informácie o funkciách dohľadu ex post Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa nachádza v odôvodnení 254). |
| --- | --- |

(203)

Podľa časti 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 majú príslušné orgány verejnej moci povolené získavať údaje o komunikácii od telekomunikačného operátora alebo akejkoľvek osoby schopnej získať a poskytnúť tieto údaje. Povolením sa nemusí umožňovať zachytávanie obsahu komunikácie (318) a povolenie prestáva byť účinné po uplynutí lehoty jedného mesiaca (319) s možnosťou obnovenia v závislosti od dodatočného povolenia (320). Získavanie údajov o komunikácii si vyžaduje povolenie od Komisára pre vyšetrovacie právomoci (321) (viac informácií o postavení a právomociach Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa nachádza v odôvodneniach 250 až 251). Je to tak vždy, keď si získanie údajov o komunikácii vyžiada príslušný orgán presadzovania práva. V § 61 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa však uvádza, že keď sa údaje získavajú na účely národnej bezpečnosti alebo hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, pokiaľ súvisia s národnou bezpečnosťou alebo keď o ne požiada člen spravodajskej služby na základe § 61 ods. 7 písm. b) (322), získavanie môže takisto (323) povoliť Komisár pre vyšetrovacie právomoci alebo určený vyšší úradník (324). Určený úradník musí byť nezávislý od daného vyšetrovania alebo operácie a musí mať praktické znalosti o zásadách a právnych predpisoch v oblasti ľudských práv, najmä o zásadách nevyhnutnosti a primeranosti (325). Rozhodnutie prijaté určeným úradníkom podlieha dohľadu ex post vykonávaného Kominárom pre vyšetrovacie právomoci (informácie o funkciách dohľadu ex post Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa nachádza v odôvodnení 254).

318

319

320

321

322

323

324

325

| (204) | Povolenie získavať údaje o komunikácii sa zakladá na posúdení nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia. Konkrétnejšie, nevyhnutnosť opatrenia sa posudzuje vzhľadom na dôvody uvedené v právnych predpisoch (326). Vzhľadom na cielený charakter tohto opatrenia, musí byť takisto nevyhnutné pre konkrétne vyšetrovanie alebo operáciu (327). Ďalšie požiadavky týkajúce sa posudzovania nevyhnutnosti opatrení sú stanovené v Kódexe postupov pre údaje o komunikácii (328). Kódex stanovuje najmä to, že žiadosť, ktorú podáva žiadajúci orgán, by mala obsahovať tri základné prvky, ktoré odôvodňujú nevyhnutnosť takejto žiadosti: i) udalosť, ktorá je predmetom vyšetrovania, ako trestný čin alebo poloha zraniteľnej nezvestnej osoby; ii) osoba, o ktorej sa žiadajú údaje, ako podozrivý, svedok alebo nezvestná osoba a ako sa táto osoba spája s udalosťou; a iii) žiadané údaje o komunikácii, ako je telefónne číslo alebo IP adresa, a ako sa tieto údaje vzťahujú na osobu a udalosť (329). |
| --- | --- |

(204)

Povolenie získavať údaje o komunikácii sa zakladá na posúdení nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia. Konkrétnejšie, nevyhnutnosť opatrenia sa posudzuje vzhľadom na dôvody uvedené v právnych predpisoch (326). Vzhľadom na cielený charakter tohto opatrenia, musí byť takisto nevyhnutné pre konkrétne vyšetrovanie alebo operáciu (327). Ďalšie požiadavky týkajúce sa posudzovania nevyhnutnosti opatrení sú stanovené v Kódexe postupov pre údaje o komunikácii (328). Kódex stanovuje najmä to, že žiadosť, ktorú podáva žiadajúci orgán, by mala obsahovať tri základné prvky, ktoré odôvodňujú nevyhnutnosť takejto žiadosti: i) udalosť, ktorá je predmetom vyšetrovania, ako trestný čin alebo poloha zraniteľnej nezvestnej osoby; ii) osoba, o ktorej sa žiadajú údaje, ako podozrivý, svedok alebo nezvestná osoba a ako sa táto osoba spája s udalosťou; a iii) žiadané údaje o komunikácii, ako je telefónne číslo alebo IP adresa, a ako sa tieto údaje vzťahujú na osobu a udalosť (329).

326

327

328

329

| (205) | Získavanie údajov o komunikácii musí byť navyše primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (330). V Kódexe postupov pre údaje o komunikácii sa objasňuje, že jednotlivec, ktorý udeľuje povolenie, musí pri uskutočnení takéhoto posúdenia zvážiť „rozsah zásahu do práv a slobôd jednotlivca a konkrétny prínos pre vyšetrovanie alebo operáciu, ktorú vykonáva príslušný orgán verejnej moci v záujme verejnosti“, a že berúc na vedomie všetky aspekty daného prípadu „zásah do práv jednotlivca stále nemusí byť odôvodnený, pretože nepriaznivý vplyv na práva iného jednotlivca alebo skupiny jednotlivcov je príliš veľký“. Na konkrétne posúdenie proporcionality opatrenia, kódex navyše uvádza niekoľko prvkov, ktoré by mali byť zahrnuté v žiadosti žiadajúceho orgánu (331). Okrem toho treba osobitne posúdiť druh údajov o komunikácii (údaje o „subjekte“ alebo „udalosti“ (332)), ktoré sa majú získať, pričom treba uprednostniť použitie menej rušivých kategórii údajov (333). Kódex postupov pre údaje o komunikácii obsahuje aj pokyny pre povolenia, ktoré zahŕňajú údaje o komunikácii osôb s osobitným povolaním (ako lekári, právnici, novinári, parlamentní poslanci alebo duchovní) (334), na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky (335). |
| --- | --- |

(205)

Získavanie údajov o komunikácii musí byť navyše primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (330). V Kódexe postupov pre údaje o komunikácii sa objasňuje, že jednotlivec, ktorý udeľuje povolenie, musí pri uskutočnení takéhoto posúdenia zvážiť „rozsah zásahu do práv a slobôd jednotlivca a konkrétny prínos pre vyšetrovanie alebo operáciu, ktorú vykonáva príslušný orgán verejnej moci v záujme verejnosti“, a že berúc na vedomie všetky aspekty daného prípadu „zásah do práv jednotlivca stále nemusí byť odôvodnený, pretože nepriaznivý vplyv na práva iného jednotlivca alebo skupiny jednotlivcov je príliš veľký“. Na konkrétne posúdenie proporcionality opatrenia, kódex navyše uvádza niekoľko prvkov, ktoré by mali byť zahrnuté v žiadosti žiadajúceho orgánu (331). Okrem toho treba osobitne posúdiť druh údajov o komunikácii (údaje o „subjekte“ alebo „udalosti“ (332)), ktoré sa majú získať, pričom treba uprednostniť použitie menej rušivých kategórii údajov (333). Kódex postupov pre údaje o komunikácii obsahuje aj pokyny pre povolenia, ktoré zahŕňajú údaje o komunikácii osôb s osobitným povolaním (ako lekári, právnici, novinári, parlamentní poslanci alebo duchovní) (334), na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky (335).

330

331

332

333

334

335

ii)   Príkaz vyžadujúci uchovávanie údajov o komunikácii

Príkaz vyžadujúci uchovávanie údajov o komunikácii

| (206) | V časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovujú pravidlá o uchovávaní údajov o komunikácii, a to obzvlášť kritériá, na základe ktorých môže minister vydať príkaz na uchovávanie údajov (336). Záruky zavedené v zákone o vyšetrovacích právomociach sú rovnaké, keď sa údaje uchovávajú na účely presadzovania práva alebo v záujme národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(206)

V časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovujú pravidlá o uchovávaní údajov o komunikácii, a to obzvlášť kritériá, na základe ktorých môže minister vydať príkaz na uchovávanie údajov (336). Záruky zavedené v zákone o vyšetrovacích právomociach sú rovnaké, keď sa údaje uchovávajú na účely presadzovania práva alebo v záujme národnej bezpečnosti.

336

| (207) | Cieľom vydávania takýchto príkazov je zabezpečiť, aby telekomunikační operátori uchovali počas najviac 12 mesiacov príslušné údaje o komunikácii, ktoré by boli inak vymazané hneď, ako sa stanú nepotrebnými na obchodné účely (337). Uchovávané údaje zostanú počas tohto vyžiadaného obdobia prístupné pre prípad, že by ich orgán verejnej moci potreboval získať, a to s povolením na cielené získavanie údajov o komunikácii uvedeným v časti 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a opísaným v odôvodneniach 203 až 205. |
| --- | --- |

(207)

Cieľom vydávania takýchto príkazov je zabezpečiť, aby telekomunikační operátori uchovali počas najviac 12 mesiacov príslušné údaje o komunikácii, ktoré by boli inak vymazané hneď, ako sa stanú nepotrebnými na obchodné účely (337). Uchovávané údaje zostanú počas tohto vyžiadaného obdobia prístupné pre prípad, že by ich orgán verejnej moci potreboval získať, a to s povolením na cielené získavanie údajov o komunikácii uvedeným v časti 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a opísaným v odôvodneniach 203 až 205.

337

| (208) | Uplatňovanie právomoci, ktorou sa vyžaduje uchovávanie istých údajov, podlieha viacerým obmedzeniam a zárukám. Minister môže vydať príkaz na uchovávanie údajov jednému alebo viacerým operátorom (338) iba vtedy, keď sa domnieva, že žiadosť o uchovanie údajov je nevyhnutná na jeden zo zákonných účelov (339) a je primeraná tomu, čo sa má dosiahnuť (340). Ako sa objasňuje v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (341), minister musí pred vydaním príkazu na uchovávanie údajov zohľadniť: možné výhody príkazu (342); opis telekomunikačných služieb; či je vhodné obmedziť údaje, ktoré sa majú uchovávať, podľa odkazu na polohu alebo opis osôb, ktorým sa poskytujú telekomunikačné služby (343); možný počet používateľov (ak je známy) akejkoľvek telekomunikačnej služby, na ktorú sa príkaz vzťahuje (344); technickú uskutočniteľnosť splnenia príkazu; možné náklady za splnenie príkazu a akýkoľvek iný následok príkazu pre telekomunikačného operátora (alebo opis operátorov), na ktorého sa príkaz vzťahuje (345). Ako sa ďalej podrobne uvádza v kapitole 17 Kódexu postupov pre údaje o komunikácii, všetky príkazy na uchovávanie údajov musia špecifikovať každý typ údajov, ktorý sa má uchovávať, a ako každý typ údajov spĺňa potrebné podmienky pre uchovávanie. |
| --- | --- |

(208)

Uplatňovanie právomoci, ktorou sa vyžaduje uchovávanie istých údajov, podlieha viacerým obmedzeniam a zárukám. Minister môže vydať príkaz na uchovávanie údajov jednému alebo viacerým operátorom (338) iba vtedy, keď sa domnieva, že žiadosť o uchovanie údajov je nevyhnutná na jeden zo zákonných účelov (339) a je primeraná tomu, čo sa má dosiahnuť (340). Ako sa objasňuje v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (341), minister musí pred vydaním príkazu na uchovávanie údajov zohľadniť: možné výhody príkazu (342); opis telekomunikačných služieb; či je vhodné obmedziť údaje, ktoré sa majú uchovávať, podľa odkazu na polohu alebo opis osôb, ktorým sa poskytujú telekomunikačné služby (343); možný počet používateľov (ak je známy) akejkoľvek telekomunikačnej služby, na ktorú sa príkaz vzťahuje (344); technickú uskutočniteľnosť splnenia príkazu; možné náklady za splnenie príkazu a akýkoľvek iný následok príkazu pre telekomunikačného operátora (alebo opis operátorov), na ktorého sa príkaz vzťahuje (345). Ako sa ďalej podrobne uvádza v kapitole 17 Kódexu postupov pre údaje o komunikácii, všetky príkazy na uchovávanie údajov musia špecifikovať každý typ údajov, ktorý sa má uchovávať, a ako každý typ údajov spĺňa potrebné podmienky pre uchovávanie.

338

339

340

341

342

343

344

345

| (209) | Vo všetkých prípadoch (tak na účely národnej bezpečnosti, ako aj presadzovania práva) musí rozhodnutie ministra vydať príkaz na uchovávanie údajov schváliť nezávislý Komisár pre justíciu v rámci takzvaného postupu dvojitého zabezpečenia, ktorý musí preskúmať najmä to, či je príkaz na uchovávanie príslušných údajov o komunikácii nevyhnutný a primeraný jednému alebo viacerým zákonným účelom (346). |
| --- | --- |

(209)

Vo všetkých prípadoch (tak na účely národnej bezpečnosti, ako aj presadzovania práva) musí rozhodnutie ministra vydať príkaz na uchovávanie údajov schváliť nezávislý Komisár pre justíciu v rámci takzvaného postupu dvojitého zabezpečenia, ktorý musí preskúmať najmä to, či je príkaz na uchovávanie príslušných údajov o komunikácii nevyhnutný a primeraný jednému alebo viacerým zákonným účelom (346).

346

3.3.1.1.3.   Zasahovanie do zariadení

| (210) | Zasahovanie do zariadení je súbor techník, ktoré sa využívajú na získanie rôznych údajov zo zariadení (347), ako sú počítače, tablety a smartfóny, ako aj káble, elektrické rozvody a pamäťové zariadenia (348). Zasahovanie do zariadení umožňuje získať obsah komunikácie, ako aj údaje zo zariadení (349). |
| --- | --- |

(210)

Zasahovanie do zariadení je súbor techník, ktoré sa využívajú na získanie rôznych údajov zo zariadení (347), ako sú počítače, tablety a smartfóny, ako aj káble, elektrické rozvody a pamäťové zariadenia (348). Zasahovanie do zariadení umožňuje získať obsah komunikácie, ako aj údaje zo zariadení (349).

347

348

349

| (211) | V súlade s § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 je na použitie zasahovania do zariadení spravodajskou službou potrebné povolenie prostredníctvom príkazu v rámci postupu „dvojitého zabezpečenia“ podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, a to za predpokladu, že existuje „prepojenie s Britskými ostrovmi“, (350). Podľa vysvetlení poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva v situáciách, keď sa údaje prenášajú z Európskej únie do Spojeného kráľovstva v zmysle tohto rozhodnutia, bude vždy existovať „prepojenie s Britskými ostrovmi“ a akékoľvek zasahovanie do zariadení týkajúce sa takýchto údajov bude preto podliehať povinnej požiadavke na príkaz podľa § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (351). |
| --- | --- |

(211)

V súlade s § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 je na použitie zasahovania do zariadení spravodajskou službou potrebné povolenie prostredníctvom príkazu v rámci postupu „dvojitého zabezpečenia“ podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, a to za predpokladu, že existuje „prepojenie s Britskými ostrovmi“, (350). Podľa vysvetlení poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva v situáciách, keď sa údaje prenášajú z Európskej únie do Spojeného kráľovstva v zmysle tohto rozhodnutia, bude vždy existovať „prepojenie s Britskými ostrovmi“ a akékoľvek zasahovanie do zariadení týkajúce sa takýchto údajov bude preto podliehať povinnej požiadavke na príkaz podľa § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (351).

350

351

| (212) | Pravidlá vzťahujúce sa na príkazy na cielené zasahovanie do zariadení sú stanovené v časti 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Cielené zasahovanie do zariadení sa podobne ako cielené zachytávanie musí vzťahovať na konkrétny „cieľ“, ktorý musí byť uvedený v príkaze (352). Podrobnosti o tom, ako treba určiť „cieľ“, závisia od záležitosti a typu zariadenia, do ktorého sa má zasahovať. Konkrétne v § 115 ods. 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa špecifikujú prvky, ktoré by mali byť zahrnuté v príkaze (napr. meno osoby alebo organizácie, opis polohy) napríklad v závislosti od toho, či sa zasahovanie týka zariadenia, ktoré patrí určitej osobe, organizácii alebo skupine osôb, alebo či ho táto osoba, organizácia alebo skupina osôb používa alebo má v držbe, či sa zariadenie nachádza na určitom mieste atď (353). To, na aké ciele možno vydať príkaz na cielené zasahovanie do zariadenia, závisí od žiadajúceho orgánu verejnej moci (354). |
| --- | --- |

(212)

Pravidlá vzťahujúce sa na príkazy na cielené zasahovanie do zariadení sú stanovené v časti 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Cielené zasahovanie do zariadení sa podobne ako cielené zachytávanie musí vzťahovať na konkrétny „cieľ“, ktorý musí byť uvedený v príkaze (352). Podrobnosti o tom, ako treba určiť „cieľ“, závisia od záležitosti a typu zariadenia, do ktorého sa má zasahovať. Konkrétne v § 115 ods. 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa špecifikujú prvky, ktoré by mali byť zahrnuté v príkaze (napr. meno osoby alebo organizácie, opis polohy) napríklad v závislosti od toho, či sa zasahovanie týka zariadenia, ktoré patrí určitej osobe, organizácii alebo skupine osôb, alebo či ho táto osoba, organizácia alebo skupina osôb používa alebo má v držbe, či sa zariadenie nachádza na určitom mieste atď (353). To, na aké ciele možno vydať príkaz na cielené zasahovanie do zariadenia, závisí od žiadajúceho orgánu verejnej moci (354).

352

353

354

| (213) | Vydávajúci orgán je povinný podobne ako v prípade cieleného zachytávania posúdiť, či je opatrenie nevyhnutné na dosiahnutie konkrétneho účelu a či je primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (355). Okrem toho by mal zvážiť aj to, či existujú záruky týkajúce sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania, ako aj „poskytovania údajov do zahraničia“ (356) (pozri odôvodnenie 196). |
| --- | --- |

(213)

Vydávajúci orgán je povinný podobne ako v prípade cieleného zachytávania posúdiť, či je opatrenie nevyhnutné na dosiahnutie konkrétneho účelu a či je primerané tomu, čo sa má dosiahnuť (355). Okrem toho by mal zvážiť aj to, či existujú záruky týkajúce sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania, ako aj „poskytovania údajov do zahraničia“ (356) (pozri odôvodnenie 196).

355

356

| (214) | Príkaz musí schváliť Komisár pre justíciu s výnimkou naliehavých prípadov (357). V poslednom uvedenom prípade sa musí Komisár pre justíciu informovať o tom, že sa príkaz vydal, a musí ho schváliť do troch pracovných dní. Ak Komisár pre justíciu odmietne príkaz schváliť, príkaz stráca účinnosť a nemôže sa obnoviť (358). Komisár pre justíciu má navyše právomoc vyžadovať vymazanie akýchkoľvek údajov, ktoré boli získané na základe príkazu (359). Skutočnosť, že došlo k naliehavému vydaniu príkazu, neovplyvní dohľad ex post (pozri odôvodnenia 244 až 255) ani možnosti jednotlivcov žiadať o nápravu (pozri odôvodnenia 260 až 270). Jednotlivci môžu podať sťažnosť Komisárovi pre informácie alebo bežným postupom podať žiadosť tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí, ktorá sa týka akéhokoľvek údajného konania. Komisár pre justíciu pri rozhodovaní sa, či schváliť príkaz, vo všetkých prípadoch overuje kritérium nevyhnutnosti a proporcionality, ktoré sa uplatňuje v prípade žiadostí o cielené zachytávanie (360) (pozri odôvodnenie 192). |
| --- | --- |

(214)

Príkaz musí schváliť Komisár pre justíciu s výnimkou naliehavých prípadov (357). V poslednom uvedenom prípade sa musí Komisár pre justíciu informovať o tom, že sa príkaz vydal, a musí ho schváliť do troch pracovných dní. Ak Komisár pre justíciu odmietne príkaz schváliť, príkaz stráca účinnosť a nemôže sa obnoviť (358). Komisár pre justíciu má navyše právomoc vyžadovať vymazanie akýchkoľvek údajov, ktoré boli získané na základe príkazu (359). Skutočnosť, že došlo k naliehavému vydaniu príkazu, neovplyvní dohľad ex post (pozri odôvodnenia 244 až 255) ani možnosti jednotlivcov žiadať o nápravu (pozri odôvodnenia 260 až 270). Jednotlivci môžu podať sťažnosť Komisárovi pre informácie alebo bežným postupom podať žiadosť tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí, ktorá sa týka akéhokoľvek údajného konania. Komisár pre justíciu pri rozhodovaní sa, či schváliť príkaz, vo všetkých prípadoch overuje kritérium nevyhnutnosti a proporcionality, ktoré sa uplatňuje v prípade žiadostí o cielené zachytávanie (360) (pozri odôvodnenie 192).

357

358

359

ex post

360

| (215) | Nakoniec konkrétne záruky uplatniteľné na cielené zachytávanie sa vzťahujú aj na zasahovanie do zariadení v súvislosti s trvaním, obnovou a zmenou príkazu, ako aj na zachytávanie komunikácie poslancov parlamentu, položiek, ktoré podliehajú povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť, a novinárskeho materiálu (pozri ďalšie podrobnosti v odôvodnení 193). |
| --- | --- |

(215)

Nakoniec konkrétne záruky uplatniteľné na cielené zachytávanie sa vzťahujú aj na zasahovanie do zariadení v súvislosti s trvaním, obnovou a zmenou príkazu, ako aj na zachytávanie komunikácie poslancov parlamentu, položiek, ktoré podliehajú povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť, a novinárskeho materiálu (pozri ďalšie podrobnosti v odôvodnení 193).

3.3.1.1.4.   Výkon hromadných právomocí

| (216) | Hromadné právomoci upravuje časť 6 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Kódexy postupov poskytujú ďalšie podrobnosti o použití hromadných právomocí. Napriek tomu, že v právnych predpisoch Spojeného kráľovstva neexistuje vymedzenie pojmu „hromadná právomoc“, v kontexte zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa opisuje ako získavanie a uchovávanie veľkého množstva údajov, ktoré vláda získala rôznymi prostriedkami (t. j. právomoc hromadného zachytávania, hromadného získavania, hromadného zasahovania a právomoc týkajúca sa súborov hromadných osobných údajov) a ku ktorým majú následne orgány prístup. Tento opis je objasnený v kontraste s tým, čo nie je „hromadná právomoc“: nejde o tzv. masové sledovanie bez obmedzení alebo záruk. Naopak, ako je vysvetlené v nasledujúcom texte, hromadná právomoc zahŕňa obmedzenia a záruky navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby sa prístup k údajom neposkytoval neuvážene alebo bezdôvodne (361). Hromadné právomoci sa konkrétne môžu využiť, len ak existuje prepojenie medzi technickým opatrením, ktoré národná spravodajská služba plánuje použiť, a operačným cieľom, na ktorý sa požaduje. |
| --- | --- |

(216)

Hromadné právomoci upravuje časť 6 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Kódexy postupov poskytujú ďalšie podrobnosti o použití hromadných právomocí. Napriek tomu, že v právnych predpisoch Spojeného kráľovstva neexistuje vymedzenie pojmu „hromadná právomoc“, v kontexte zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa opisuje ako získavanie a uchovávanie veľkého množstva údajov, ktoré vláda získala rôznymi prostriedkami (t. j. právomoc hromadného zachytávania, hromadného získavania, hromadného zasahovania a právomoc týkajúca sa súborov hromadných osobných údajov) a ku ktorým majú následne orgány prístup. Tento opis je objasnený v kontraste s tým, čo nie je „hromadná právomoc“: nejde o tzv. masové sledovanie bez obmedzení alebo záruk. Naopak, ako je vysvetlené v nasledujúcom texte, hromadná právomoc zahŕňa obmedzenia a záruky navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby sa prístup k údajom neposkytoval neuvážene alebo bezdôvodne (361). Hromadné právomoci sa konkrétne môžu využiť, len ak existuje prepojenie medzi technickým opatrením, ktoré národná spravodajská služba plánuje použiť, a operačným cieľom, na ktorý sa požaduje.

361

| (217) | Okrem toho sú hromadné právomoci dostupné len pre spravodajské služby a vždy sa na ne vzťahuje príkaz, ktorý vydáva minister a schvaľuje Komisár pre justíciu. Pri výbere spôsobu získavania spravodajských informácií sa musí zohľadniť, či daný cieľ možno dosiahnuť „menej rušivými prostriedkami“ (362). Tento prístup vychádza z legislatívneho rámca zakladajúceho sa na zásade proporcionality, a preto uprednostňuje cielené získavanie pred hromadným získavaním údajov. |
| --- | --- |

(217)

Okrem toho sú hromadné právomoci dostupné len pre spravodajské služby a vždy sa na ne vzťahuje príkaz, ktorý vydáva minister a schvaľuje Komisár pre justíciu. Pri výbere spôsobu získavania spravodajských informácií sa musí zohľadniť, či daný cieľ možno dosiahnuť „menej rušivými prostriedkami“ (362). Tento prístup vychádza z legislatívneho rámca zakladajúceho sa na zásade proporcionality, a preto uprednostňuje cielené získavanie pred hromadným získavaním údajov.

362

3.3.1.1.4.1.   Hromadné zachytávanie a hromadné zasahovanie do zariadení

| (218) | Systém pre hromadné zachytávanie sa stanovuje v časti 6 kapitole 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, pričom sa v kapitole 3 rovnakej časti upravuje hromadné zasahovanie do zariadení. Uvedené systémy sú vo svojej podstate rovnaké, a preto sa podmienky a dodatočné záruky uplatniteľné na tieto príkazy analyzujú spoločne. |
| --- | --- |

(218)

Systém pre hromadné zachytávanie sa stanovuje v časti 6 kapitole 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, pričom sa v kapitole 3 rovnakej časti upravuje hromadné zasahovanie do zariadení. Uvedené systémy sú vo svojej podstate rovnaké, a preto sa podmienky a dodatočné záruky uplatniteľné na tieto príkazy analyzujú spoločne.

i)   Podmienky a kritériá na vydanie príkazu

Podmienky a kritériá na vydanie príkazu

| (219) | Príkaz na hromadné zachytávanie sa obmedzuje na zachytávanie komunikácie počas jej prenosu, ktorú odoslali alebo prijali jednotlivci na území mimo Britských ostrovov (363), tzv. zahraničná komunikácia (364), ako aj na iné relevantné údaje a následný výber zachyteného materiálu na preskúmanie (365). Príkazom na hromadné zasahovanie do zariadení (366) sa adresátovi povoľuje zaistiť zasahovanie do akéhokoľvek zariadenia na účely získania zahraničnej komunikácie (vrátane čohokoľvek, čo obsahuje reč, hudbu, zvuky, vizuálne obrazy alebo údaje akéhokoľvek druhu), údajov zo zariadení (údaje, ktoré umožňujú alebo uľahčujú fungovanie poštovej služby, telekomunikačného systému, telekomunikačnej služby) alebo akýchkoľvek ďalších informácií (367). |
| --- | --- |

(219)

Príkaz na hromadné zachytávanie sa obmedzuje na zachytávanie komunikácie počas jej prenosu, ktorú odoslali alebo prijali jednotlivci na území mimo Britských ostrovov (363), tzv. zahraničná komunikácia (364), ako aj na iné relevantné údaje a následný výber zachyteného materiálu na preskúmanie (365). Príkazom na hromadné zasahovanie do zariadení (366) sa adresátovi povoľuje zaistiť zasahovanie do akéhokoľvek zariadenia na účely získania zahraničnej komunikácie (vrátane čohokoľvek, čo obsahuje reč, hudbu, zvuky, vizuálne obrazy alebo údaje akéhokoľvek druhu), údajov zo zariadení (údaje, ktoré umožňujú alebo uľahčujú fungovanie poštovej služby, telekomunikačného systému, telekomunikačnej služby) alebo akýchkoľvek ďalších informácií (367).

363

364

365

366

367

| (220) | Minister môže vydať hromadný príkaz len na základe žiadosti vedúceho spravodajskej služby (368). Príkaz, ktorým sa povoľuje hromadné zachytávanie alebo hromadné zasahovanie do zariadení sa musí vydať, len ak je to v záujme národnej bezpečnosti a na ďalší účel predchádzania závažným trestným činom a ich odhaľovania alebo v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, ak je to relevantné pre národnú bezpečnosť (369). Okrem toho § 142 ods. 7 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, že príkaz na hromadné zachytávanie musí byť špecifikovaný podrobnejšie ako len jednoduchým odkazom na „záujmy národnej bezpečnosti“, „hospodársky blahobyt Spojeného kráľovstva“ a „predchádzanie závažným trestným činom a boj proti nim“, pričom sa v príkaze musí stanoviť prepojenie medzi opatrením, ktoré sa má dosiahnuť, a jedným alebo viacerými operačnými účelmi. |
| --- | --- |

(220)

Minister môže vydať hromadný príkaz len na základe žiadosti vedúceho spravodajskej služby (368). Príkaz, ktorým sa povoľuje hromadné zachytávanie alebo hromadné zasahovanie do zariadení sa musí vydať, len ak je to v záujme národnej bezpečnosti a na ďalší účel predchádzania závažným trestným činom a ich odhaľovania alebo v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, ak je to relevantné pre národnú bezpečnosť (369). Okrem toho § 142 ods. 7 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, že príkaz na hromadné zachytávanie musí byť špecifikovaný podrobnejšie ako len jednoduchým odkazom na „záujmy národnej bezpečnosti“, „hospodársky blahobyt Spojeného kráľovstva“ a „predchádzanie závažným trestným činom a boj proti nim“, pričom sa v príkaze musí stanoviť prepojenie medzi opatrením, ktoré sa má dosiahnuť, a jedným alebo viacerými operačnými účelmi.

368

369

| (221) | Výber operačného účelu je výsledkom viacvrstvového postupu. Podľa § 142 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 operačné účely uvedené v príkaze musia byť uvedené v zozname udržiavanom vedúcimi spravodajských služieb ako účely, ktoré považujú za operačné účely, na ktoré sa môže zachytený obsah alebo sekundárne údaje získané prostredníctvom príkazov na hromadné zachytávanie vybrať na preskúmanie. Zoznam operačných účelov musí schváliť minister. Minister môže udeliť takéto schválenie iba vtedy, ak je presvedčený, že operačný účel je špecifikovaný podrobnejšie, ako sú všeobecné dôvody na povolenie príkazu (národná bezpečnosť alebo národná bezpečnosť a hospodársky blahobyt, alebo predchádzanie závažným trestným činom) (370). Na konci každého príslušného trojmesačného obdobia je minister povinný parlamentnému výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť predložiť kópiu zoznamu operačných účelov. Nakoniec predseda vlády musí aspoň raz ročne preskúmať zoznam operačných účelov (371). Ako poznamenal Vrchný súd, „[t]ieto sa nemajú bagatelizovať ako bezvýznamné záruky, keďže spoločne vytvárajú spletitý súbor druhov zodpovednosti, ktoré sa dotýkajú parlamentu, ako aj najvyššie postavených členov vlády“ (372). |
| --- | --- |

(221)

Výber operačného účelu je výsledkom viacvrstvového postupu. Podľa § 142 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 operačné účely uvedené v príkaze musia byť uvedené v zozname udržiavanom vedúcimi spravodajských služieb ako účely, ktoré považujú za operačné účely, na ktoré sa môže zachytený obsah alebo sekundárne údaje získané prostredníctvom príkazov na hromadné zachytávanie vybrať na preskúmanie. Zoznam operačných účelov musí schváliť minister. Minister môže udeliť takéto schválenie iba vtedy, ak je presvedčený, že operačný účel je špecifikovaný podrobnejšie, ako sú všeobecné dôvody na povolenie príkazu (národná bezpečnosť alebo národná bezpečnosť a hospodársky blahobyt, alebo predchádzanie závažným trestným činom) (370). Na konci každého príslušného trojmesačného obdobia je minister povinný parlamentnému výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť predložiť kópiu zoznamu operačných účelov. Nakoniec predseda vlády musí aspoň raz ročne preskúmať zoznam operačných účelov (371). Ako poznamenal Vrchný súd, „[t]ieto sa nemajú bagatelizovať ako bezvýznamné záruky, keďže spoločne vytvárajú spletitý súbor druhov zodpovednosti, ktoré sa dotýkajú parlamentu, ako aj najvyššie postavených členov vlády“ (372).

370

371

372

| (222) | Takýmito operačnými účelmi sa zároveň obmedzuje rozsah výberu zachyteného materiálu pre fázu preskúmania. Výber na preskúmanie akéhokoľvek materiálu získaného na základe hromadného príkazu musí byť odôvodnený so zreteľom na operačné účely. Podľa vysvetlení orgánov Spojeného kráľovstva to znamená, že praktické opatrenia na preskúmanie musí minister posúdiť už vo fáze príkazu, poskytujúc dostatočné podrobnosti na splnenie zákonných povinností podľa § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (373). Podrobnosti poskytnuté ministrom týkajúce sa týchto opatrení by museli napríklad zahŕňať informácie (ak je to uplatniteľné) o tom, ako sa môžu opatrenia týkajúce sa filtrovania líšiť počas obdobia, na ktoré sa príkaz vzťahuje (374). Podrobnejšie informácie o postupe a zárukách, ktoré sa vzťahujú na fázu filtrovania a preskúmania sú uvedené v odôvodnení 229. |
| --- | --- |

(222)

Takýmito operačnými účelmi sa zároveň obmedzuje rozsah výberu zachyteného materiálu pre fázu preskúmania. Výber na preskúmanie akéhokoľvek materiálu získaného na základe hromadného príkazu musí byť odôvodnený so zreteľom na operačné účely. Podľa vysvetlení orgánov Spojeného kráľovstva to znamená, že praktické opatrenia na preskúmanie musí minister posúdiť už vo fáze príkazu, poskytujúc dostatočné podrobnosti na splnenie zákonných povinností podľa § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (373). Podrobnosti poskytnuté ministrom týkajúce sa týchto opatrení by museli napríklad zahŕňať informácie (ak je to uplatniteľné) o tom, ako sa môžu opatrenia týkajúce sa filtrovania líšiť počas obdobia, na ktoré sa príkaz vzťahuje (374). Podrobnejšie informácie o postupe a zárukách, ktoré sa vzťahujú na fázu filtrovania a preskúmania sú uvedené v odôvodnení 229.

373

374

| (223) | Hromadná právomoc sa môže povoliť, len ak je primeraná tomu, čo sa má dosiahnuť (375). Ako sa uvádza v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie, každé posúdenie proporcionality zahŕňa „vyváženie závažnosti narušenia súkromia (a ďalšie posúdenia stanovené v § 2 ods. 2) úmerne k nevyhnutnosti tejto činnosti z vyšetrovacieho alebo operačného hľadiska, prípadne hľadiska spôsobilosti. Povolené konanie by malo ponúknuť realistickú perspektívu týkajúcu sa dosahovania očakávaného prínosu a nemalo by byť neprimerané ani svojvoľné“ (376). Ako už bolo uvedené, v praxi to znamená, že overenie kritéria proporcionality vychádza z overenia vyváženosti medzi tým, čo sa má dosiahnuť („operačné účely“), a dostupnými technickými možnosťami (napr. cielené alebo hromadné zachytávanie, zasahovanie do zariadení, získavanie údajov o komunikácií), pričom sa uprednostní najmenej rušivý prostriedok (pozri odôvodnenie 181 a 182). Ak sú na dosahovaný cieľ primerané viaceré opatrenia, musí sa uprednostniť menej rušivý prostriedok. |
| --- | --- |

(223)

Hromadná právomoc sa môže povoliť, len ak je primeraná tomu, čo sa má dosiahnuť (375). Ako sa uvádza v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie, každé posúdenie proporcionality zahŕňa „vyváženie závažnosti narušenia súkromia (a ďalšie posúdenia stanovené v § 2 ods. 2) úmerne k nevyhnutnosti tejto činnosti z vyšetrovacieho alebo operačného hľadiska, prípadne hľadiska spôsobilosti. Povolené konanie by malo ponúknuť realistickú perspektívu týkajúcu sa dosahovania očakávaného prínosu a nemalo by byť neprimerané ani svojvoľné“ (376). Ako už bolo uvedené, v praxi to znamená, že overenie kritéria proporcionality vychádza z overenia vyváženosti medzi tým, čo sa má dosiahnuť („operačné účely“), a dostupnými technickými možnosťami (napr. cielené alebo hromadné zachytávanie, zasahovanie do zariadení, získavanie údajov o komunikácií), pričom sa uprednostní najmenej rušivý prostriedok (pozri odôvodnenie 181 a 182). Ak sú na dosahovaný cieľ primerané viaceré opatrenia, musí sa uprednostniť menej rušivý prostriedok.

375

376

| (224) | Dodatočnou zárukou týkajúcou sa posúdenia proporcionality požadovaného opatrenia sa zabezpečuje skutočnosť, že sa na riadny výkon posúdenia musia ministrovi predložiť potrebné príslušné informácie. Konkrétne sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení vyžaduje, aby žiadosť predložená príslušným orgánom obsahovala podklady žiadosti, opis komunikácie, ktorá sa má zachytávať, a telekomunikačných operátorov, od ktorých sa požaduje spolupráca, opis činnosti, ktorá sa má povoliť, operačné účely, ako aj vysvetlenie, prečo je konanie nevyhnutné a primerané (377). |
| --- | --- |

(224)

Dodatočnou zárukou týkajúcou sa posúdenia proporcionality požadovaného opatrenia sa zabezpečuje skutočnosť, že sa na riadny výkon posúdenia musia ministrovi predložiť potrebné príslušné informácie. Konkrétne sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení vyžaduje, aby žiadosť predložená príslušným orgánom obsahovala podklady žiadosti, opis komunikácie, ktorá sa má zachytávať, a telekomunikačných operátorov, od ktorých sa požaduje spolupráca, opis činnosti, ktorá sa má povoliť, operačné účely, ako aj vysvetlenie, prečo je konanie nevyhnutné a primerané (377).

377

| (225) | Čo je napokon dôležité, rozhodnutie ministra o vydaní príkazu musí schváliť nezávislý Komisár pre justíciu, ktorý posudzuje hodnotenie nevyhnutnosti a proporcionality navrhovaného opatrenia, pričom využíva rovnaké zásady, ktoré by sa použili na súde pri žiadosti o súdne preskúmanie (378). Konkrétnejšie, Komisár pre justíciu preskúma závery ministra o tom, či je príkaz nevyhnutný a či je konanie primerané so zreteľom na zásady stanovené v § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (všeobecné povinnosti týkajúce sa súkromia). Komisár pre justíciu zároveň preskúma závery ministra o tom, či každý z operačných účelov uvedených v príkaze predstavuje účel, na ktorý je alebo môže byť výber nevyhnutný. Ak Komisár pre justíciu odmietne schváliť rozhodnutie o vydaní príkazu, minister môže: i) akceptovať rozhodnutie a príkaz nevydať alebo ii) vec postúpiť na rozhodnutie Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci (pokiaľ pôvodné rozhodnutie nevykonal Komisár pre vyšetrovacie právomoci) (379). |
| --- | --- |

(225)

Čo je napokon dôležité, rozhodnutie ministra o vydaní príkazu musí schváliť nezávislý Komisár pre justíciu, ktorý posudzuje hodnotenie nevyhnutnosti a proporcionality navrhovaného opatrenia, pričom využíva rovnaké zásady, ktoré by sa použili na súde pri žiadosti o súdne preskúmanie (378). Konkrétnejšie, Komisár pre justíciu preskúma závery ministra o tom, či je príkaz nevyhnutný a či je konanie primerané so zreteľom na zásady stanovené v § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (všeobecné povinnosti týkajúce sa súkromia). Komisár pre justíciu zároveň preskúma závery ministra o tom, či každý z operačných účelov uvedených v príkaze predstavuje účel, na ktorý je alebo môže byť výber nevyhnutný. Ak Komisár pre justíciu odmietne schváliť rozhodnutie o vydaní príkazu, minister môže: i) akceptovať rozhodnutie a príkaz nevydať alebo ii) vec postúpiť na rozhodnutie Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci (pokiaľ pôvodné rozhodnutie nevykonal Komisár pre vyšetrovacie právomoci) (379).

378

379

ii)   Dodatočné záruky

Dodatočné záruky

| (226) | Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zaviedli ďalšie obmedzenia týkajúce sa trvania, obnovy a zmeny hromadného príkazu. Príkaz musí trvať najviac šesť mesiacov a každé rozhodnutie o obnovení alebo zmene (okrem malých zmien) príkazu musí rovnako schváliť Komisár pre justíciu (380). V Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení sa stanovuje, že zmena operačných účelov príkazu sa považuje za zásadnú zmenu príkazu (381). |
| --- | --- |

(226)

Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zaviedli ďalšie obmedzenia týkajúce sa trvania, obnovy a zmeny hromadného príkazu. Príkaz musí trvať najviac šesť mesiacov a každé rozhodnutie o obnovení alebo zmene (okrem malých zmien) príkazu musí rovnako schváliť Komisár pre justíciu (380). V Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení sa stanovuje, že zmena operačných účelov príkazu sa považuje za zásadnú zmenu príkazu (381).

380

381

| (227) | V časti 6 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa podobne ako v prípade cieleného zachytávania stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie opatrení, ktorými sa poskytujú záruky týkajúce sa uchovávania a poskytovania materiálu získaného prostredníctvom príkazu (382), ako aj v prípade poskytovania údajov do zahraničia (383). Konkrétne sa v § 150 ods. 5 a § 191 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa každá vytvorená kópia tohto materiálu bezpečne uchovávala a zničila v okamihu, keď už neexistujú relevantné dôvody na jej uchovávanie, pričom sa na základe ustanovení v § 150 ods. 2 a § 191 ods. 2 vyžaduje, aby sa počet osôb, ktorým sa materiál poskytuje, a rozsah jeho poskytnutia, sprístupnenia alebo kopírovania obmedzili na úplné minimum, ktoré je nevyhnutné na zákonné účely (384). |
| --- | --- |

(227)

V časti 6 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa podobne ako v prípade cieleného zachytávania stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie opatrení, ktorými sa poskytujú záruky týkajúce sa uchovávania a poskytovania materiálu získaného prostredníctvom príkazu (382), ako aj v prípade poskytovania údajov do zahraničia (383). Konkrétne sa v § 150 ods. 5 a § 191 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby sa každá vytvorená kópia tohto materiálu bezpečne uchovávala a zničila v okamihu, keď už neexistujú relevantné dôvody na jej uchovávanie, pričom sa na základe ustanovení v § 150 ods. 2 a § 191 ods. 2 vyžaduje, aby sa počet osôb, ktorým sa materiál poskytuje, a rozsah jeho poskytnutia, sprístupnenia alebo kopírovania obmedzili na úplné minimum, ktoré je nevyhnutné na zákonné účely (384).

382

383

384

| (228) | Napokon, ak sa má materiál zachytený prostredníctvom hromadného zachytávania alebo hromadného zasahovania do zariadení odovzdať tretej krajine (ďalej len „poskytovanie údajov do zahraničia“), v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie primeraných opatrení, ktorými sa v danej tretej krajine zabezpečí existencia podobných záruk týkajúcich sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania (385). Navyše v § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov spravodajskými službami do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám, pričom v ňom nie je povolený prenos údajov do krajiny ani na územie mimo Spojeného kráľovstva, ani medzinárodnej organizácii, pokiaľ prenos nie je nevyhnutný a primeraný na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (386). Je dôležité, že tieto požiadavky sa vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení. |
| --- | --- |

(228)

Napokon, ak sa má materiál zachytený prostredníctvom hromadného zachytávania alebo hromadného zasahovania do zariadení odovzdať tretej krajine (ďalej len „poskytovanie údajov do zahraničia“), v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje, že minister musí zabezpečiť zavedenie primeraných opatrení, ktorými sa v danej tretej krajine zabezpečí existencia podobných záruk týkajúcich sa bezpečnosti, uchovávania a poskytovania (385). Navyše v § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov spravodajskými službami do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám, pričom v ňom nie je povolený prenos údajov do krajiny ani na územie mimo Spojeného kráľovstva, ani medzinárodnej organizácii, pokiaľ prenos nie je nevyhnutný a primeraný na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (386). Je dôležité, že tieto požiadavky sa vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení.

385

386

| (229) | Po schválení príkazu a hromadnom získaní údajov budú údaje pred preskúmaním predmetom výberu. Na fázu výberu a preskúmania sa vzťahuje dodatočné overenie kritéria proporcionality vykonávané analytikom, ktorý na základe operačných účelov obsiahnutých v príkaze (a možných existujúcich opatrení týkajúcich sa filtrovania) vymedzuje kritéria výberu. Ako sa stanovuje v § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, minister musí pri vydávaní príkazu zabezpečiť, že sú zavedené opatrenia, ktorými sa zaručuje, že výber materiálu sa vykonáva len na stanovené operačné účely a že je za každých okolností primeraný a nevyhnutný. V tejto súvislosti orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že hromadne zachytený materiál sa v prvom rade vyberá prostredníctvom automatizovaného filtrovania s cieľom odstrániť údaje, v ktorých prípade je nepravdepodobné, že budú predmetom záujmu národnej bezpečnosti. Filtre sa budú z času na čas líšiť (so zmenou vzorcov, druhov a protokolov internetovej komunikácie) a budú závisieť od technológií a operačného kontextu. Po skončení tejto fázy môžu byť údaje vybrané na preskúmanie, len ak sú relevantné pre operačné účely uvedené v príkaze (387). Záruky uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 na preskúmanie získaného materiálu sa uplatňujú na akýkoľvek druh údajov (tak zachyteného obsahu, ako aj sekundárnych údajov) (388). V § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zároveň stanovuje všeobecný zákaz výberu materiálu na preskúmanie, ktorý sa vzťahuje na konverzácie odoslané alebo určené jednotlivcom, ktorí sa nachádzajú na Britských ostrovoch. Ak orgány chcú preskúmať takýto materiál, musia predložiť žiadosť o príkaz na cielené preskúmanie podľa časti 2 a časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ktorý vydáva minister a schvaľuje Komisár pre justíciu (389). Ak osoba úmyselne vyberie zachytený obsah na preskúmanie v rozpore s požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch, (390) pácha tak trestný čin (391). |
| --- | --- |

(229)

Po schválení príkazu a hromadnom získaní údajov budú údaje pred preskúmaním predmetom výberu. Na fázu výberu a preskúmania sa vzťahuje dodatočné overenie kritéria proporcionality vykonávané analytikom, ktorý na základe operačných účelov obsiahnutých v príkaze (a možných existujúcich opatrení týkajúcich sa filtrovania) vymedzuje kritéria výberu. Ako sa stanovuje v § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, minister musí pri vydávaní príkazu zabezpečiť, že sú zavedené opatrenia, ktorými sa zaručuje, že výber materiálu sa vykonáva len na stanovené operačné účely a že je za každých okolností primeraný a nevyhnutný. V tejto súvislosti orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že hromadne zachytený materiál sa v prvom rade vyberá prostredníctvom automatizovaného filtrovania s cieľom odstrániť údaje, v ktorých prípade je nepravdepodobné, že budú predmetom záujmu národnej bezpečnosti. Filtre sa budú z času na čas líšiť (so zmenou vzorcov, druhov a protokolov internetovej komunikácie) a budú závisieť od technológií a operačného kontextu. Po skončení tejto fázy môžu byť údaje vybrané na preskúmanie, len ak sú relevantné pre operačné účely uvedené v príkaze (387). Záruky uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 na preskúmanie získaného materiálu sa uplatňujú na akýkoľvek druh údajov (tak zachyteného obsahu, ako aj sekundárnych údajov) (388). V § 152 a 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zároveň stanovuje všeobecný zákaz výberu materiálu na preskúmanie, ktorý sa vzťahuje na konverzácie odoslané alebo určené jednotlivcom, ktorí sa nachádzajú na Britských ostrovoch. Ak orgány chcú preskúmať takýto materiál, musia predložiť žiadosť o príkaz na cielené preskúmanie podľa časti 2 a časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ktorý vydáva minister a schvaľuje Komisár pre justíciu (389). Ak osoba úmyselne vyberie zachytený obsah na preskúmanie v rozpore s požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch, (390) pácha tak trestný čin (391).

387

388

389

390

391

| (230) | Na posúdenie vykonávané analytikom v súvislosti s výberom materiálu sa vzťahuje dohľad ex post Komisára pre vyšetrovacie právomoci, ktorý hodnotí súlad s konkrétnymi zárukami, ktoré sa pre fázu preskúmania stanovujú v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (392) (pozri aj odôvodnenie 229). Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí (a to aj prostredníctvom auditu, kontroly a vyšetrovania) kontrolovať, ako orgány verejnej moci vykonávajú vyšetrovacie právomoci, ktoré sú uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (393). V tejto súvislosti sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení objasňuje, že služba musí uchovávať záznamy na účely následného preskúmania a auditu, pričom sa v záznamoch musia opísať dôvody, prečo bol prístup poverených osôb k materiálu nevyhnutný a primeraný, ako aj príslušné operačné účely (394). Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci (395) vo svojej výročnej správe za rok 2018 napríklad dospel k záveru, že odôvodnenia na preskúmanie určitého hromadne získaného materiálu zaznamenané analytikmi spĺňali požadovanú normu proporcionality, a to poskytnutím dostatočných podrobností o dôvodoch ich „vyhľadávaní“ vo vzťahu k účelu, ktorý sa mal dosiahnuť (396). Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci vo svojej správe za rok 2019 v súvislosti s hromadnými právomocami jasne vyjadril svoj zámer pokračovať v kontrolách hromadného zachytávania vrátane podrobného preskúmania selektorov a kritérií vyhľadávania (397). Bude pokračovať aj v dôkladnom preskúmaní jednotlivých prípadov výberu opatrení sledovania (cielených/hromadných) tak pri skúmaní žiadostí o príkaz na základe dvojitého zabezpečenia, ako aj pri kontrolách (398). Toto ďalšie monitorovanie Komisia riadne zohľadní v rámci monitorovania tohto rozhodnutia uvedeného v odôvodneniach 281 – 284. |
| --- | --- |

(230)

Na posúdenie vykonávané analytikom v súvislosti s výberom materiálu sa vzťahuje dohľad ex post Komisára pre vyšetrovacie právomoci, ktorý hodnotí súlad s konkrétnymi zárukami, ktoré sa pre fázu preskúmania stanovujú v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (392) (pozri aj odôvodnenie 229). Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí (a to aj prostredníctvom auditu, kontroly a vyšetrovania) kontrolovať, ako orgány verejnej moci vykonávajú vyšetrovacie právomoci, ktoré sú uvedené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (393). V tejto súvislosti sa v Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie a Kódexe postupov pre zasahovanie do zariadení objasňuje, že služba musí uchovávať záznamy na účely následného preskúmania a auditu, pričom sa v záznamoch musia opísať dôvody, prečo bol prístup poverených osôb k materiálu nevyhnutný a primeraný, ako aj príslušné operačné účely (394). Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci (395) vo svojej výročnej správe za rok 2018 napríklad dospel k záveru, že odôvodnenia na preskúmanie určitého hromadne získaného materiálu zaznamenané analytikmi spĺňali požadovanú normu proporcionality, a to poskytnutím dostatočných podrobností o dôvodoch ich „vyhľadávaní“ vo vzťahu k účelu, ktorý sa mal dosiahnuť (396). Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci vo svojej správe za rok 2019 v súvislosti s hromadnými právomocami jasne vyjadril svoj zámer pokračovať v kontrolách hromadného zachytávania vrátane podrobného preskúmania selektorov a kritérií vyhľadávania (397). Bude pokračovať aj v dôkladnom preskúmaní jednotlivých prípadov výberu opatrení sledovania (cielených/hromadných) tak pri skúmaní žiadostí o príkaz na základe dvojitého zabezpečenia, ako aj pri kontrolách (398). Toto ďalšie monitorovanie Komisia riadne zohľadní v rámci monitorovania tohto rozhodnutia uvedeného v odôvodneniach 281 – 284.

ex post

392

393

394

395

396

397

398

3.3.1.1.4.2.   Hromadné získavanie údajov o komunikácii

| (231) | Ustanovenia časti 6 kapitoly 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 upravujú príkazy na hromadné získavanie, ktorými sa adresátom udeľuje povolenie od telekomunikačných operátorov vyžadovať, aby poskytli alebo získali všetky údaje o komunikácií v ich vlastníctve. Tieto príkazy zároveň oprávňujú žiadajúci orgán na výber údajov pre ďalšiu fázu preskúmania. Rovnako ako v prípade cieleného uchovávania a získavania údajov o komunikácii (pozri odôvodnenie 199) ani hromadné získavanie údajov o komunikácii sa zvyčajne nevzťahuje na osobné údaje dotknutých osôb v EÚ prenesených na základe tohto rozhodnutia do Spojeného kráľovstva. Povinnosť poskytnúť údaje o komunikácii podľa časti 6 kapitoly 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vzťahuje na údaje, ktoré získavajú telekomunikační operátori v Spojenom kráľovstve priamo od používateľov telekomunikačných služieb (399). Takýto druh spracúvania „orientovaný na zákazníka“ nezahŕňa prenos na základe tohto rozhodnutia, t. j. prenos od prevádzkovateľa/sprostredkovateľa v EÚ k prevádzkovateľovi/sprostredkovateľovi v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(231)

Ustanovenia časti 6 kapitoly 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 upravujú príkazy na hromadné získavanie, ktorými sa adresátom udeľuje povolenie od telekomunikačných operátorov vyžadovať, aby poskytli alebo získali všetky údaje o komunikácií v ich vlastníctve. Tieto príkazy zároveň oprávňujú žiadajúci orgán na výber údajov pre ďalšiu fázu preskúmania. Rovnako ako v prípade cieleného uchovávania a získavania údajov o komunikácii (pozri odôvodnenie 199) ani hromadné získavanie údajov o komunikácii sa zvyčajne nevzťahuje na osobné údaje dotknutých osôb v EÚ prenesených na základe tohto rozhodnutia do Spojeného kráľovstva. Povinnosť poskytnúť údaje o komunikácii podľa časti 6 kapitoly 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vzťahuje na údaje, ktoré získavajú telekomunikační operátori v Spojenom kráľovstve priamo od používateľov telekomunikačných služieb (399). Takýto druh spracúvania „orientovaný na zákazníka“ nezahŕňa prenos na základe tohto rozhodnutia, t. j. prenos od prevádzkovateľa/sprostredkovateľa v EÚ k prevádzkovateľovi/sprostredkovateľovi v Spojenom kráľovstve.

399

| (232) | V záujme úplnosti sú ďalej opísané podmienky a záruky, ktoré upravujú získavanie hromadných údajov o komunikácii. |
| --- | --- |

(232)

V záujme úplnosti sú ďalej opísané podmienky a záruky, ktoré upravujú získavanie hromadných údajov o komunikácii.

| (233) | Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa nahrádzajú právne predpisy vzťahujúce sa na získavanie hromadných údajov o komunikácii, ktoré podliehali rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Privacy International. Právne predpisy, ktoré boli predmetom v danej veci, boli zrušené a nový systém poskytuje konkrétne podmienky a záruky, podľa ktorých môže byť takého opatrenie povolené. |
| --- | --- |

(233)

Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa nahrádzajú právne predpisy vzťahujúce sa na získavanie hromadných údajov o komunikácii, ktoré podliehali rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Privacy International. Právne predpisy, ktoré boli predmetom v danej veci, boli zrušené a nový systém poskytuje konkrétne podmienky a záruky, podľa ktorých môže byť takého opatrenie povolené.

| (234) | Na rozdiel od predchádzajúceho systému, v rámci ktorého minister mal úplnú diskrečnú právomoc pri povoľovaní opatrenia (400), sa na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby minister vydal príkaz, len ak je opatrenie nevyhnutné a primerané. V praxi to znamená, že by malo existovať prepojenie medzi prístupom k údajom a sledovaným cieľom (401). Konkrétnejšie, minister bude povinný posúdiť prítomnosť prepojenia medzi požadovaným opatrením a jedným alebo viacerými „operačnými účelmi“ stanovenými v príkaze (pozri odôvodnenie 219). S ohľadom na posúdenie proporcionality sa v príslušnom kódexe postupov stanovuje, že „minister musí zohľadniť, či to, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom príkazu, by sa mohlo primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami [§ 2 ods. 2 písm. a) zákona], napríklad získavaním požadovaných informácií prostredníctvom menej rušivých právomocí, ako je cielené získavanie údajov o komunikácii“ (402). |
| --- | --- |

(234)

Na rozdiel od predchádzajúceho systému, v rámci ktorého minister mal úplnú diskrečnú právomoc pri povoľovaní opatrenia (400), sa na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vyžaduje, aby minister vydal príkaz, len ak je opatrenie nevyhnutné a primerané. V praxi to znamená, že by malo existovať prepojenie medzi prístupom k údajom a sledovaným cieľom (401). Konkrétnejšie, minister bude povinný posúdiť prítomnosť prepojenia medzi požadovaným opatrením a jedným alebo viacerými „operačnými účelmi“ stanovenými v príkaze (pozri odôvodnenie 219). S ohľadom na posúdenie proporcionality sa v príslušnom kódexe postupov stanovuje, že „minister musí zohľadniť, či to, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom príkazu, by sa mohlo primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami [§ 2 ods. 2 písm. a) zákona], napríklad získavaním požadovaných informácií prostredníctvom menej rušivých právomocí, ako je cielené získavanie údajov o komunikácii“ (402).

400

401

402

| (235) | Pri vykonávaní takého posúdenia sa minister bude spoliehať na informácie, ktoré sú vedúci spravodajských služieb (403) povinní predložiť vo svojej žiadosti, ako sú dôvody, prečo sa opatrenie považuje za nevyhnutné podľa zákonom stanovených odôvodnení a dôvody, prečo by to, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom príkazu, nebolo možné primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami (404). Operačné účely navyše obmedzujú rozsah, na ktorý sa môžu údaje získané prostredníctvom príkazu vybrať na preskúmanie (405). Ako sa uvádza v príslušnom kódexe postupov, operačné účely musia opisovať jasnú požiadavku a obsahovať dostatočné podrobnosti, ktorými sa minister uisťuje o tom, že sa získavané údaje môžu vybrať na preskúmanie len z konkrétnych dôvodov (406). Minister bude musieť pred povolením príkazu skutočne zabezpečiť zavedenie opatrení na zabezpečenie toho, aby sa na preskúmanie, ktoré by malo byť za každých okolností primerané a nevyhnutné, vybral iba materiál, ktorého preskúmanie sa považuje za nevyhnutné na operačné a zákonné účely. Táto konkrétna požiadavka, ktorá sa uvádza v § 158 a 172 (407) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a ktorá sa vzťahuje na predchádzajúce posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality kritérií použitých na účely výberu, predstavuje v porovnaní s predchádzajúcim systémom ďalší významný nový prvok systému zavedeného na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. |
| --- | --- |

(235)

Pri vykonávaní takého posúdenia sa minister bude spoliehať na informácie, ktoré sú vedúci spravodajských služieb (403) povinní predložiť vo svojej žiadosti, ako sú dôvody, prečo sa opatrenie považuje za nevyhnutné podľa zákonom stanovených odôvodnení a dôvody, prečo by to, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom príkazu, nebolo možné primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami (404). Operačné účely navyše obmedzujú rozsah, na ktorý sa môžu údaje získané prostredníctvom príkazu vybrať na preskúmanie (405). Ako sa uvádza v príslušnom kódexe postupov, operačné účely musia opisovať jasnú požiadavku a obsahovať dostatočné podrobnosti, ktorými sa minister uisťuje o tom, že sa získavané údaje môžu vybrať na preskúmanie len z konkrétnych dôvodov (406). Minister bude musieť pred povolením príkazu skutočne zabezpečiť zavedenie opatrení na zabezpečenie toho, aby sa na preskúmanie, ktoré by malo byť za každých okolností primerané a nevyhnutné, vybral iba materiál, ktorého preskúmanie sa považuje za nevyhnutné na operačné a zákonné účely. Táto konkrétna požiadavka, ktorá sa uvádza v § 158 a 172 (407) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a ktorá sa vzťahuje na predchádzajúce posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality kritérií použitých na účely výberu, predstavuje v porovnaní s predchádzajúcim systémom ďalší významný nový prvok systému zavedeného na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

403

404

405

406

407

| (236) | Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zároveň zaviedla povinnosť ministra pred vydaním príkazu na hromadné získavanie údajov o komunikácii zabezpečiť zavedenie konkrétnych obmedzení v súvislosti s bezpečnosťou, uchovávaním a poskytovaním získaných osobných údajov (408). V prípade poskytovania údajov do zahraničia sa záruky opísané v odôvodnení 227 pre činnosti hromadného zachytávania a hromadného zasahovania do zariadení uplatňujú aj v tejto súvislosti (409). V právnych predpisoch sú stanovené ďalšie obmedzenia týkajúce sa trvania (410), obnovy (411) a zmeny hromadných príkazov (412). |
| --- | --- |

(236)

Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zároveň zaviedla povinnosť ministra pred vydaním príkazu na hromadné získavanie údajov o komunikácii zabezpečiť zavedenie konkrétnych obmedzení v súvislosti s bezpečnosťou, uchovávaním a poskytovaním získaných osobných údajov (408). V prípade poskytovania údajov do zahraničia sa záruky opísané v odôvodnení 227 pre činnosti hromadného zachytávania a hromadného zasahovania do zariadení uplatňujú aj v tejto súvislosti (409). V právnych predpisoch sú stanovené ďalšie obmedzenia týkajúce sa trvania (410), obnovy (411) a zmeny hromadných príkazov (412).

408

409

410

411

412

| (237) | Čo je dôležité, podobne ako v prípade iných hromadných právomocí, minister musí pred vydaním príkazu získať súhlas od Komisára pre justíciu (413). Ide o kľúčový prvok systému, ktorý sa zaviedol podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. |
| --- | --- |

(237)

Čo je dôležité, podobne ako v prípade iných hromadných právomocí, minister musí pred vydaním príkazu získať súhlas od Komisára pre justíciu (413). Ide o kľúčový prvok systému, ktorý sa zaviedol podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

413

| (238) | Komisár pre vyšetrovacie právomoci vykonáva dohľad ex post nad postupom preskúmania hromadne získaného materiálu (údajov o komunikácii), pozri odôvodnenie 254. V tejto súvislosti sa zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 zaviedla požiadavka, podľa ktorej musí spravodajský analytik vykonávajúci preskúmanie pred výberom údajov na preskúmanie zaznamenať dôvod o tom, prečo je navrhované preskúmanie nevyhnutné a primerané na určený operačný účel (414). Vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019 sa v súvislosti s praktikami Vládneho komunikačného ústredia a Bezpečnostnej služby (MI5) uvádza zistenie, že „kľúčová úloha hromadných údajov o komunikácii pre rozsah činností vykonávaných Vládnym komunikačným ústredím bola vo vyšetrovaných prípadoch jasne formulovaná. Posúdili sme povahu požadovaných údajov a uvedených spravodajských požiadaviek, pričom sme boli spokojní s tým, že z dokumentácie vyplýva, že ich prístup bol nevyhnutný a primeraný“ (415). Zaznamenané odôvodnenia Bezpečnostnej služby (MI5) vykazovali dobrú úroveň a spĺňali zásady nevyhnutnosti a proporcionality. (416) |
| --- | --- |

(238)

Komisár pre vyšetrovacie právomoci vykonáva dohľad ex post nad postupom preskúmania hromadne získaného materiálu (údajov o komunikácii), pozri odôvodnenie 254. V tejto súvislosti sa zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 zaviedla požiadavka, podľa ktorej musí spravodajský analytik vykonávajúci preskúmanie pred výberom údajov na preskúmanie zaznamenať dôvod o tom, prečo je navrhované preskúmanie nevyhnutné a primerané na určený operačný účel (414). Vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019 sa v súvislosti s praktikami Vládneho komunikačného ústredia a Bezpečnostnej služby (MI5) uvádza zistenie, že „kľúčová úloha hromadných údajov o komunikácii pre rozsah činností vykonávaných Vládnym komunikačným ústredím bola vo vyšetrovaných prípadoch jasne formulovaná. Posúdili sme povahu požadovaných údajov a uvedených spravodajských požiadaviek, pričom sme boli spokojní s tým, že z dokumentácie vyplýva, že ich prístup bol nevyhnutný a primeraný“ (415). Zaznamenané odôvodnenia Bezpečnostnej služby (MI5) vykazovali dobrú úroveň a spĺňali zásady nevyhnutnosti a proporcionality. (416)

ex post

414

415

416

3.3.1.1.4.3.   Uchovávanie a preskúmanie súborov hromadných osobných údajov

| (239) | Príkazom týkajúcim sa súboru hromadných osobných údajov (bulk personal dataset) sa (417) spravodajským službám povoľuje uchovávať a preskúmať súbory údajov, ktoré obsahujú osobné údaje o viacerých jednotlivcoch. Podľa vysvetlení poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva môže analýza takýchto súborov údajov predstavovať „jediný nástroj, ktorý môžu spravodajské služby Spojeného kráľovstva využiť na dosiahnutie pokroku pri vyšetrovaní a na identifikáciu teroristov na základe veľmi obmedzených spravodajských informácií, prípadne ak úmyselne skrývajú svoje komunikácie (418).“ Existujú dva druhy príkazov: „príkazy týkajúce sa skupinového súboru hromadných osobných údajov“ (419), ktoré sa vzťahujú na konkrétnu kategóriu súborov údajov, t. j. súbory údajov, ktoré sú si podobné obsahom a navrhovaným použitím a vzbudzujú podobné úvahy, čo sa týka napríklad miery narušenia a citlivosti, ako aj proporcionality použitia údajov, umožňujúc tak ministrovi naraz zvážiť nevyhnutnosť a proporcionalitu získavania všetkých údajov v rámci príslušnej skupiny. Príkaz týkajúci sa skupinového súboru hromadných osobných údajov sa môže napríklad vzťahovať na súbory údajov o cestách, ktoré súvisia s podobnými trasami (420). „Príkazy týkajúce sa konkrétneho súboru hromadných osobných údajov“ (421) sa oproti tomu vzťahujú na jeden konkrétny súbor údajov, napríklad na súbor údajov nového alebo nezvyčajného druhu informácií, ktoré nepatria do rozsahu existujúceho príkazu týkajúceho sa skupinového súboru hromadných osobných údajov, alebo súbor údajov, ktorý obsahuje konkrétne druhy osobných údajov (422), a preto si vyžaduje dodatočné záruky (423). Na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, pokiaľ ide o súbory hromadných osobných údajov, umožňuje sa preskúmavanie a uchovávanie takýchto súborov údajov iba vtedy, ak je to nevyhnutné a primerané (424), a to v súlade s všeobecnými povinnosťami týkajúcimi sa ochrany súkromia (425). |
| --- | --- |

(239)

Príkazom týkajúcim sa súboru hromadných osobných údajov (bulk personal dataset) sa (417) spravodajským službám povoľuje uchovávať a preskúmať súbory údajov, ktoré obsahujú osobné údaje o viacerých jednotlivcoch. Podľa vysvetlení poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva môže analýza takýchto súborov údajov predstavovať „jediný nástroj, ktorý môžu spravodajské služby Spojeného kráľovstva využiť na dosiahnutie pokroku pri vyšetrovaní a na identifikáciu teroristov na základe veľmi obmedzených spravodajských informácií, prípadne ak úmyselne skrývajú svoje komunikácie (418).“ Existujú dva druhy príkazov: „príkazy týkajúce sa skupinového súboru hromadných osobných údajov“ (419), ktoré sa vzťahujú na konkrétnu kategóriu súborov údajov, t. j. súbory údajov, ktoré sú si podobné obsahom a navrhovaným použitím a vzbudzujú podobné úvahy, čo sa týka napríklad miery narušenia a citlivosti, ako aj proporcionality použitia údajov, umožňujúc tak ministrovi naraz zvážiť nevyhnutnosť a proporcionalitu získavania všetkých údajov v rámci príslušnej skupiny. Príkaz týkajúci sa skupinového súboru hromadných osobných údajov sa môže napríklad vzťahovať na súbory údajov o cestách, ktoré súvisia s podobnými trasami (420). „Príkazy týkajúce sa konkrétneho súboru hromadných osobných údajov“ (421) sa oproti tomu vzťahujú na jeden konkrétny súbor údajov, napríklad na súbor údajov nového alebo nezvyčajného druhu informácií, ktoré nepatria do rozsahu existujúceho príkazu týkajúceho sa skupinového súboru hromadných osobných údajov, alebo súbor údajov, ktorý obsahuje konkrétne druhy osobných údajov (422), a preto si vyžaduje dodatočné záruky (423). Na základe ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, pokiaľ ide o súbory hromadných osobných údajov, umožňuje sa preskúmavanie a uchovávanie takýchto súborov údajov iba vtedy, ak je to nevyhnutné a primerané (424), a to v súlade s všeobecnými povinnosťami týkajúcimi sa ochrany súkromia (425).

417

418

419

420

421

422

423

424

425

| (240) | Právomoc vydávať príkazy týkajúce sa súborov hromadných osobných údajov podlieha postupu „dvojitého zabezpečenia“: posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia najskôr vykoná minister a následne Komisár pre justíciu (426). Minister je povinný posúdiť povahu a rozsah pôsobnosti druhu požadovaného príkazu, kategóriu dotknutých údajov a počet samostatných súborov hromadných osobných údajov, na ktoré sa bude pravdepodobne vzťahovať konkrétny druh príkazu (427). Podľa Kódexu postupov pre uchovávanie a používanie súborov hromadných osobných údajov spravodajskými službami sa majú viesť podrobné záznamy, ktoré podliehajú auditu Komisára pre vyšetrovacie právomoci (428). Uchovávanie a preskúmavanie súborov hromadných osobných údajov, ktoré prekračujú hranice stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú trestným činom (429). |
| --- | --- |

(240)

Právomoc vydávať príkazy týkajúce sa súborov hromadných osobných údajov podlieha postupu „dvojitého zabezpečenia“: posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality opatrenia najskôr vykoná minister a následne Komisár pre justíciu (426). Minister je povinný posúdiť povahu a rozsah pôsobnosti druhu požadovaného príkazu, kategóriu dotknutých údajov a počet samostatných súborov hromadných osobných údajov, na ktoré sa bude pravdepodobne vzťahovať konkrétny druh príkazu (427). Podľa Kódexu postupov pre uchovávanie a používanie súborov hromadných osobných údajov spravodajskými službami sa majú viesť podrobné záznamy, ktoré podliehajú auditu Komisára pre vyšetrovacie právomoci (428). Uchovávanie a preskúmavanie súborov hromadných osobných údajov, ktoré prekračujú hranice stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sú trestným činom (429).

426

427

428

429

3.3.2.   Ďalšie používanie získaných informácií

Ďalšie používanie získaných informácií

| (241) | Spracúvané osobné údaje sa podľa ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 nesmú spracúvať spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané (430). V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ môže spracúvať údaje na účel odlišný od toho, na ktorý boli údaje získané, v prípade, že je tento účel v súlade s pôvodným účelom, a za predpokladu, že prevádzkovateľ je na toto spracúvanie oprávnený zákonom a že spracúvanie je nevyhnutné a primerané (431). Okrem toho sa v zákone o bezpečnostných službách z roku 1989 a v zákone o spravodajských službách z roku 1994 stanovuje, že vedúci spravodajských služieb majú povinnosť zabezpečiť, že nie sú získané alebo poskytnuté žiadne informácie s výnimkou prípadov, keď to je nevyhnutné na riadne plnenie funkcii služieb alebo na ďalšie obmedzené a konkrétne účely uvedené v príslušných ustanoveniach (432). |
| --- | --- |

(241)

Spracúvané osobné údaje sa podľa ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 nesmú spracúvať spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané (430). V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ môže spracúvať údaje na účel odlišný od toho, na ktorý boli údaje získané, v prípade, že je tento účel v súlade s pôvodným účelom, a za predpokladu, že prevádzkovateľ je na toto spracúvanie oprávnený zákonom a že spracúvanie je nevyhnutné a primerané (431). Okrem toho sa v zákone o bezpečnostných službách z roku 1989 a v zákone o spravodajských službách z roku 1994 stanovuje, že vedúci spravodajských služieb majú povinnosť zabezpečiť, že nie sú získané alebo poskytnuté žiadne informácie s výnimkou prípadov, keď to je nevyhnutné na riadne plnenie funkcii služieb alebo na ďalšie obmedzené a konkrétne účely uvedené v príslušných ustanoveniach (432).

430

431

432

| (242) | Okrem toho sa v § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov spravodajskými službami do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám. Podľa týchto ustanovení nie je povolený prenos osobných údajov do krajiny alebo na územie mimo Spojeného kráľovstva alebo medzinárodnej organizácii, pokiaľ prenos nie je nevyhnutný a primeraný na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (433). Je dôležité, že tieto požiadavky sa uplatňujú vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení. |
| --- | --- |

(242)

Okrem toho sa v § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú osobitné požiadavky na medzinárodné prenosy osobných údajov spravodajskými službami do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám. Podľa týchto ustanovení nie je povolený prenos osobných údajov do krajiny alebo na územie mimo Spojeného kráľovstva alebo medzinárodnej organizácii, pokiaľ prenos nie je nevyhnutný a primeraný na účely plnenia zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na ďalšie účely stanovené v § 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 alebo § 2 ods. 2 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994 (433). Je dôležité, že tieto požiadavky sa uplatňujú vzťahujú aj na prípady, keď sa podľa § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uplatní výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti, keďže v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neuvádza ako jedno z ustanovení, ktoré sa môže prestať uplatňovať, ak sa na účely ochrany národnej bezpečnosti vyžaduje výnimka z istých ustanovení.

433

| (243) | Navyše, ako to Komisár pre informácie zdôraznil vo svojom usmernení o spracúvaní údajov spravodajskými službami, okrem záruk uvedených v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sa na spravodajskú službu pri poskytovaní údajov spravodajskej službe tretej krajiny vzťahujú aj záruky stanovené v iných legislatívnych opatreniach, ktoré sa na ne uplatňujú s cieľom zabezpečiť, že získanie a poskytovanie osobných údajov a zaobchádzanie s nimi sa uskutočňuje zákonným a zodpovedným spôsobom (434). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa napr. stanovujú ďalšie záruky v súvislosti s presunmi materiálu do tretích krajín, ktorý bol získaný prostredníctvom cieleného zachytávania (435), cieleného zasahovania do zariadení (436), hromadného zachytávania (437), hromadného získavania údajov o komunikácii (438) a hromadného zasahovania do zariadení (439) (tzv. poskytovanie údajov do zahraničia). Konkrétne musí orgán vydávajúci príkaz zabezpečiť, že sú v platnosti opatrenia, ktorými sa tretie krajiny prijímajúce údaje zaväzujú k tomu, že obmedzia počet osôb, ktoré majú prístup k materiálu, rozsah poskytovania informácií a počet kópií materiálu na nevyhnutné minimum, a to na povolené účely stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (440). |
| --- | --- |

(243)

Navyše, ako to Komisár pre informácie zdôraznil vo svojom usmernení o spracúvaní údajov spravodajskými službami, okrem záruk uvedených v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sa na spravodajskú službu pri poskytovaní údajov spravodajskej službe tretej krajiny vzťahujú aj záruky stanovené v iných legislatívnych opatreniach, ktoré sa na ne uplatňujú s cieľom zabezpečiť, že získanie a poskytovanie osobných údajov a zaobchádzanie s nimi sa uskutočňuje zákonným a zodpovedným spôsobom (434). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa napr. stanovujú ďalšie záruky v súvislosti s presunmi materiálu do tretích krajín, ktorý bol získaný prostredníctvom cieleného zachytávania (435), cieleného zasahovania do zariadení (436), hromadného zachytávania (437), hromadného získavania údajov o komunikácii (438) a hromadného zasahovania do zariadení (439) (tzv. poskytovanie údajov do zahraničia). Konkrétne musí orgán vydávajúci príkaz zabezpečiť, že sú v platnosti opatrenia, ktorými sa tretie krajiny prijímajúce údaje zaväzujú k tomu, že obmedzia počet osôb, ktoré majú prístup k materiálu, rozsah poskytovania informácií a počet kópií materiálu na nevyhnutné minimum, a to na povolené účely stanovené v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (440).

434

435

436

437

438

439

440

3.3.3.   Dohľad

Dohľad

| (244) | Dohľad nad prístupom vlády v záujme národnej bezpečnosti vykonáva viacero rozličných orgánov. Komisár pre informácie vykonáva dohľad nad spracúvaním osobných údajov so zreteľom na zákon o ochrane údajov z roku 2018 (pre ďalšie informácie o nezávislosti, vymenovaní a právomociach Komisára pozri odôvodnenia 85 až 98), zatiaľ čo nezávislý a súdny dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vykonáva Komisár pre vyšetrovacie právomoci. Komisár pre vyšetrovacie právomoci vykonáva dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 v prípade orgánov presadzovania práva aj národných bezpečnostných orgánov. Politický dohľad poskytuje parlamentný výbor pre spravodajské služby. |
| --- | --- |

(244)

Dohľad nad prístupom vlády v záujme národnej bezpečnosti vykonáva viacero rozličných orgánov. Komisár pre informácie vykonáva dohľad nad spracúvaním osobných údajov so zreteľom na zákon o ochrane údajov z roku 2018 (pre ďalšie informácie o nezávislosti, vymenovaní a právomociach Komisára pozri odôvodnenia 85 až 98), zatiaľ čo nezávislý a súdny dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vykonáva Komisár pre vyšetrovacie právomoci. Komisár pre vyšetrovacie právomoci vykonáva dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 v prípade orgánov presadzovania práva aj národných bezpečnostných orgánov. Politický dohľad poskytuje parlamentný výbor pre spravodajské služby.

3.3.3.1.   Dohľad na základe ustanovení časti 4 zákona o ochrane údajov

Dohľad na základe ustanovení časti 4 zákona o ochrane údajov

| (245) | Na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dozerá Komisár pre informácie (441). |
| --- | --- |

(245)

Na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dozerá Komisár pre informácie (441).

441

| (246) | Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov zo strany spravodajských služieb, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy okrem iných patrí monitorovanie a presadzovanie ustanovení časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poskytovanie poradenstva parlamentu, vláde a ďalším inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám, ktoré sa týkajú uplatňovania ich práv, vedenie vyšetrovaní atď. |
| --- | --- |

(246)

Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov zo strany spravodajských služieb, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy okrem iných patrí monitorovanie a presadzovanie ustanovení časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poskytovanie poradenstva parlamentu, vláde a ďalším inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám, ktoré sa týkajú uplatňovania ich práv, vedenie vyšetrovaní atď.

| (247) | Komisár má, podobne ako v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, právomoc informovať prevádzkovateľov o údajnom porušení a vydávať varovania o tom, že spracúvaním môže porušovať pravidlá, ako aj vydávať napomenutia v prípade, že sa porušenie potvrdí. Môže vydávať aj presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie za porušenie určitých ustanovení tohto zákona (442). Na rozdiel od ostatných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018 však Komisár nemôže národnému bezpečnostnému orgánu predložiť oznámenie o posúdení (443). |
| --- | --- |

(247)

Komisár má, podobne ako v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, právomoc informovať prevádzkovateľov o údajnom porušení a vydávať varovania o tom, že spracúvaním môže porušovať pravidlá, ako aj vydávať napomenutia v prípade, že sa porušenie potvrdí. Môže vydávať aj presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie za porušenie určitých ustanovení tohto zákona (442). Na rozdiel od ostatných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018 však Komisár nemôže národnému bezpečnostnému orgánu predložiť oznámenie o posúdení (443).

442

443

| (248) | Okrem toho sa v § 110 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z využívania určitých právomocí Komisára, ak je to potrebné na účely ochrany národnej bezpečnosti. Patrí sem právomoc Komisára vydávať (akýkoľvek druh) oznámení podľa zákona o ochrane údajov (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie), právomoc vykonávať inšpekcie v súlade s medzinárodnými záväzkami, právomoci na vstup a inšpekciu a pravidlá týkajúce sa trestných činov (444). Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 126, tieto výnimky sa budú uplatňovať len vtedy, ak sú potrebné a primerané, a od prípadu k prípadu. |
| --- | --- |

(248)

Okrem toho sa v § 110 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z využívania určitých právomocí Komisára, ak je to potrebné na účely ochrany národnej bezpečnosti. Patrí sem právomoc Komisára vydávať (akýkoľvek druh) oznámení podľa zákona o ochrane údajov (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie), právomoc vykonávať inšpekcie v súlade s medzinárodnými záväzkami, právomoci na vstup a inšpekciu a pravidlá týkajúce sa trestných činov (444). Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 126, tieto výnimky sa budú uplatňovať len vtedy, ak sú potrebné a primerané, a od prípadu k prípadu.

444

| (249) | Komisár pre informácie a spravodajské služby Spojeného kráľovstva podpísali memorandum o porozumení (445), ktorým sa stanovuje rámec pre spoluprácu vo viacerých otázkach vrátane oznámení o porušení ochrany údajov a vybavovania sťažností dotknutých osôb. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že po prijatí sťažnosti Komisár pre informácie posúdi, či sa primerane uplatnila akákoľvek výnimka v záujme národnej bezpečnosti. V súvislosti s preskúmaním jednotlivých sťažností sa musí dotknutej spravodajskej službe poskytnúť lehota 20 pracovných dní na poskytnutie odpovedí na otázky predložené Komisárom pre informácie, pričom sa použijú vhodné zabezpečené kanály, ak sa otázky týkajú utajovaných skutočností. Od apríla 2018 ku dnešnému dňu dostal Komisár pre informácie od jednotlivcov 21 sťažností na spravodajské služby. Každá sťažnosť bola posúdená a výsledok bol oznámený dotknutej osobe (446). |
| --- | --- |

(249)

Komisár pre informácie a spravodajské služby Spojeného kráľovstva podpísali memorandum o porozumení (445), ktorým sa stanovuje rámec pre spoluprácu vo viacerých otázkach vrátane oznámení o porušení ochrany údajov a vybavovania sťažností dotknutých osôb. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že po prijatí sťažnosti Komisár pre informácie posúdi, či sa primerane uplatnila akákoľvek výnimka v záujme národnej bezpečnosti. V súvislosti s preskúmaním jednotlivých sťažností sa musí dotknutej spravodajskej službe poskytnúť lehota 20 pracovných dní na poskytnutie odpovedí na otázky predložené Komisárom pre informácie, pričom sa použijú vhodné zabezpečené kanály, ak sa otázky týkajú utajovaných skutočností. Od apríla 2018 ku dnešnému dňu dostal Komisár pre informácie od jednotlivcov 21 sťažností na spravodajské služby. Každá sťažnosť bola posúdená a výsledok bol oznámený dotknutej osobe (446).

445

446

3.3.3.2.   Dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

Dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

| (250) | Na základe ustanovení časti 8 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vykonáva dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí Komisár pre vyšetrovacie právomoci. Komisárovi pomáhajú ďalší Komisári pre justíciu, ktorí sa spoločne uvádzajú ako Komisári pre justíciu (447). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovujú záruky, ktoré chránia nezávislosť Komisárov pre justíciu. Komisári pre justíciu musia zastávať alebo v minulosti museli zastávať vysokú súdnu funkciu (t. j. musia byť alebo museli byť členmi vyšších súdov) (448) a podobne ako každý člen justície majú nezávislé postavenie od vlády (449). Podľa § 227 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 predseda vlády vymenúva Komisára pre vyšetrovacie právomoci a Komisárov pre justíciu tak, ako považuje za potrebné. Všetci Komisári, či už sú súčasní alebo bývalí členovia justície, môžu byť vymenovaní len na základe spoločného odporúčania troch šéfov justície pre Anglicko a Wales, Škótsko a Severné Írsko a lorda kancelára (450). Minister musí pre Komisára pre vyšetrovacie právomoci zabezpečiť personál, ubytovanie, výbavu a ďalšie zariadenia a služby (451). Funkčné obdobie Komisárov, ktorí môžu byť opätovne vymenovaní, trvá tri roky (452). Ďalšou zárukou ich nezávislosti je to, že Komisári pre justíciu môžu byť odvolaní z funkcie len na základe prísnych podmienok, ktoré ukladajú vysokú prahovú hodnotu: za osobitných podmienok, ktoré sú podrobne uvedené v § 228 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (napríklad vyhlásenie konkurzu alebo uväznenie), ich môže odvolať predseda vlády alebo parlament uznesením o ich odvolaní schválenom v každej zo snemovní parlamentu (453). |
| --- | --- |

(250)

Na základe ustanovení časti 8 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 vykonáva dohľad nad použitím vyšetrovacích právomocí Komisár pre vyšetrovacie právomoci. Komisárovi pomáhajú ďalší Komisári pre justíciu, ktorí sa spoločne uvádzajú ako Komisári pre justíciu (447). V zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovujú záruky, ktoré chránia nezávislosť Komisárov pre justíciu. Komisári pre justíciu musia zastávať alebo v minulosti museli zastávať vysokú súdnu funkciu (t. j. musia byť alebo museli byť členmi vyšších súdov) (448) a podobne ako každý člen justície majú nezávislé postavenie od vlády (449). Podľa § 227 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 predseda vlády vymenúva Komisára pre vyšetrovacie právomoci a Komisárov pre justíciu tak, ako považuje za potrebné. Všetci Komisári, či už sú súčasní alebo bývalí členovia justície, môžu byť vymenovaní len na základe spoločného odporúčania troch šéfov justície pre Anglicko a Wales, Škótsko a Severné Írsko a lorda kancelára (450). Minister musí pre Komisára pre vyšetrovacie právomoci zabezpečiť personál, ubytovanie, výbavu a ďalšie zariadenia a služby (451). Funkčné obdobie Komisárov, ktorí môžu byť opätovne vymenovaní, trvá tri roky (452). Ďalšou zárukou ich nezávislosti je to, že Komisári pre justíciu môžu byť odvolaní z funkcie len na základe prísnych podmienok, ktoré ukladajú vysokú prahovú hodnotu: za osobitných podmienok, ktoré sú podrobne uvedené v § 228 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (napríklad vyhlásenie konkurzu alebo uväznenie), ich môže odvolať predseda vlády alebo parlament uznesením o ich odvolaní schválenom v každej zo snemovní parlamentu (453).

447

448

449

450

451

452

453

| (251) | Komisára pre vyšetrovacie právomoci a Komisárov pre justíciu podporuje v ich funkciách Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci. Medzi zamestnancov Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci patrí tím inšpektorov, interní právni a technickí odborníci a panel poradcov pre technológie s cieľom poskytovať odborné poradenstvo. Pre každého individuálneho Komisára pre justíciu platí, že nezávislosť Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci je chránená. Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci je nezávislý orgán ministerstva vnútra, čo znamená, že je financovaný ministerstvom vnútra, ale svoje funkcie vykonáva nezávisle (454). |
| --- | --- |

(251)

Komisára pre vyšetrovacie právomoci a Komisárov pre justíciu podporuje v ich funkciách Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci. Medzi zamestnancov Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci patrí tím inšpektorov, interní právni a technickí odborníci a panel poradcov pre technológie s cieľom poskytovať odborné poradenstvo. Pre každého individuálneho Komisára pre justíciu platí, že nezávislosť Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci je chránená. Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci je nezávislý orgán ministerstva vnútra, čo znamená, že je financovaný ministerstvom vnútra, ale svoje funkcie vykonáva nezávisle (454).

454

| (252) | Hlavné funkcie Komisárov pre justíciu sú stanovené v § 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (455). Komisári pre justíciu majú najmä rozsiahle právomoci, pokiaľ ide o schvaľovanie vopred, čo je súčasťou záruk zavedených v právnom rámci Spojeného kráľovstva obsahujúcom zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Všetky príkazy v súvislosti s cieleným zachytávaním, so zasahovaním do zariadení, súbormi hromadných osobných údajov, s hromadným získavaním údajov o komunikácii, ako aj príkazy na uchovávanie údajov o komunikácii musia byť schválené Komisármi pre justíciu (456). Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí vždy vopred povoliť získavanie údajov o komunikácii na účely presadzovania práva (457). Ak Komisár odmietne schváliť príkaz, minister môže podať odvolanie Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, ktorého rozhodnutie je konečné. |
| --- | --- |

(252)

Hlavné funkcie Komisárov pre justíciu sú stanovené v § 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (455). Komisári pre justíciu majú najmä rozsiahle právomoci, pokiaľ ide o schvaľovanie vopred, čo je súčasťou záruk zavedených v právnom rámci Spojeného kráľovstva obsahujúcom zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Všetky príkazy v súvislosti s cieleným zachytávaním, so zasahovaním do zariadení, súbormi hromadných osobných údajov, s hromadným získavaním údajov o komunikácii, ako aj príkazy na uchovávanie údajov o komunikácii musia byť schválené Komisármi pre justíciu (456). Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí vždy vopred povoliť získavanie údajov o komunikácii na účely presadzovania práva (457). Ak Komisár odmietne schváliť príkaz, minister môže podať odvolanie Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, ktorého rozhodnutie je konečné.

455

456

457

| (253) | Osobitný spravodajca OSN pre právo na súkromie vskutku uvítal zriadenie funkcií Komisárov pre justíciu prostredníctvom zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, keďže „všetky citlivejšie alebo rušivejšie žiadosti o vykonanie sledovania musí povoliť minister vlády alebo Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci“. Zdôraznil najmä, že „tento prvok súdneho preskúmania [prostredníctvom úlohy Komisára pre vyšetrovacie právomoci], pri ktorom pomáha lepšie vybavený tím skúsených inšpektorov a technických odborníkov, je jednou z najvýznamnejších nových záruk, ktoré sa zaviedli zákonom o vyšetrovacích právomociach“, ktorý nahradil predtým rozdrobený systém orgánov dohľadu a dopĺňa úlohu parlamentného výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť a tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (458). |
| --- | --- |

(253)

Osobitný spravodajca OSN pre právo na súkromie vskutku uvítal zriadenie funkcií Komisárov pre justíciu prostredníctvom zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, keďže „všetky citlivejšie alebo rušivejšie žiadosti o vykonanie sledovania musí povoliť minister vlády alebo Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci“. Zdôraznil najmä, že „tento prvok súdneho preskúmania [prostredníctvom úlohy Komisára pre vyšetrovacie právomoci], pri ktorom pomáha lepšie vybavený tím skúsených inšpektorov a technických odborníkov, je jednou z najvýznamnejších nových záruk, ktoré sa zaviedli zákonom o vyšetrovacích právomociach“, ktorý nahradil predtým rozdrobený systém orgánov dohľadu a dopĺňa úlohu parlamentného výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť a tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (458).

458

| (254) | Komisár pre vyšetrovacie právomoci má navyše podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (459) právomoc vykonávať dohľad ex post, a to aj formou auditu, kontroly a vyšetrovania, a niektoré ďalšie právomoci a funkcie, ktoré sú stanovené v príslušných právnych predpisoch (460). Výsledky takéhoto dohľadu ex post sú uvedené v správe, ktorú Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí každoročne vypracovať a predložiť predsedovi vlády (461) a ktorá sa musí uverejniť a predložiť parlamentu (462). Správa obsahuje relevantné štatistické údaje a informácie o využívaní vyšetrovacích právomocí spravodajskými službami a orgánmi presadzovania práva, ako aj o zavádzaní záruk v súvislosti s položkami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, s dôvernými žurnalistickými materiálmi a so zdrojmi žurnalistických informácií, informácie o prijatých opatreniach a operačných účeloch využívaných v kontexte hromadných príkazov. Napokon sa vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci uvádza, v ktorej oblasti sa vydali odporúčania orgánom verejnej moci a akým spôsobom boli podané (463). |
| --- | --- |

(254)

Komisár pre vyšetrovacie právomoci má navyše podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (459) právomoc vykonávať dohľad ex post, a to aj formou auditu, kontroly a vyšetrovania, a niektoré ďalšie právomoci a funkcie, ktoré sú stanovené v príslušných právnych predpisoch (460). Výsledky takéhoto dohľadu ex post sú uvedené v správe, ktorú Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí každoročne vypracovať a predložiť predsedovi vlády (461) a ktorá sa musí uverejniť a predložiť parlamentu (462). Správa obsahuje relevantné štatistické údaje a informácie o využívaní vyšetrovacích právomocí spravodajskými službami a orgánmi presadzovania práva, ako aj o zavádzaní záruk v súvislosti s položkami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, s dôvernými žurnalistickými materiálmi a so zdrojmi žurnalistických informácií, informácie o prijatých opatreniach a operačných účeloch využívaných v kontexte hromadných príkazov. Napokon sa vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci uvádza, v ktorej oblasti sa vydali odporúčania orgánom verejnej moci a akým spôsobom boli podané (463).

459

ex post

460

ex post

461

462

463

| (255) | V súlade s § 231 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ak sa Komisár pre vyšetrovacie právomoci dozvie o akejkoľvek relevantnej chybe zo strany orgánov verejnej moci pri využívaní vyšetrovacích právomocí, musí o tom informovať dotknutú osobu, ak sa domnieva, že ide o závažnú chybu a že je vo verejnom záujme, aby osoba bola informovaná (464). Konkrétne v § 231 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa uvádza, že Komisár pre vyšetrovacie právomoci pri informovaní osoby o chybe musí uviesť informácie o všetkých právach, ktoré si osoba môže uplatniť na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí, a uviesť také informácie, aké Komisár považuje za nevyhnutné na výkon týchto práv a pri ktorých existuje verejný záujem na poskytnutí (465). |
| --- | --- |

(255)

V súlade s § 231 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ak sa Komisár pre vyšetrovacie právomoci dozvie o akejkoľvek relevantnej chybe zo strany orgánov verejnej moci pri využívaní vyšetrovacích právomocí, musí o tom informovať dotknutú osobu, ak sa domnieva, že ide o závažnú chybu a že je vo verejnom záujme, aby osoba bola informovaná (464). Konkrétne v § 231 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa uvádza, že Komisár pre vyšetrovacie právomoci pri informovaní osoby o chybe musí uviesť informácie o všetkých právach, ktoré si osoba môže uplatniť na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí, a uviesť také informácie, aké Komisár považuje za nevyhnutné na výkon týchto práv a pri ktorých existuje verejný záujem na poskytnutí (465).

464

465

3.3.3.3.   Parlamentný dohľad nad spravodajskými službami

Parlamentný dohľad nad spravodajskými službami

| (256) | Parlamentný dohľad výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť má svoj právny základ v zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 (466). Týmto zákonom sa v parlamente Spojeného kráľovstva zriaďuje výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť. Od roku 2013 má výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť väčšie právomoci vrátane dohľadu nad operačnými činnosťami bezpečnostných služieb. Podľa § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 má tento výbor za úlohu dohliadať na výdavky, správu, politiku a činnosť služieb v oblasti národnej bezpečnosti. V zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa uvádza, že výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže prešetrovať operačné záležitosti, ak nesúvisia s prebiehajúcimi operáciami (467). V memorande o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť (468) sa podrobne uvádzajú prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní toho, či určitá činnosť nie je súčasťou žiadnej prebiehajúcej operácie (469). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže o prešetrenie prebiehajúcich operácií požiadať aj predseda vlády a tento výbor môže preskúmavať aj informácie, ktoré poskytli služby dobrovoľne. |
| --- | --- |

(256)

Parlamentný dohľad výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť má svoj právny základ v zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 (466). Týmto zákonom sa v parlamente Spojeného kráľovstva zriaďuje výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť. Od roku 2013 má výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť väčšie právomoci vrátane dohľadu nad operačnými činnosťami bezpečnostných služieb. Podľa § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 má tento výbor za úlohu dohliadať na výdavky, správu, politiku a činnosť služieb v oblasti národnej bezpečnosti. V zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa uvádza, že výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže prešetrovať operačné záležitosti, ak nesúvisia s prebiehajúcimi operáciami (467). V memorande o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť (468) sa podrobne uvádzajú prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní toho, či určitá činnosť nie je súčasťou žiadnej prebiehajúcej operácie (469). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže o prešetrenie prebiehajúcich operácií požiadať aj predseda vlády a tento výbor môže preskúmavať aj informácie, ktoré poskytli služby dobrovoľne.

466

467

468

469

| (257) | Podľa prílohy 1 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 môže výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť požiadať vedúcich ktorejkoľvek z troch spravodajských služieb o poskytnutie akýchkoľvek informácií. Daná služba nemusí tieto informácie sprístupniť, len ak príslušný minister neuplatnil právo veta (470). Podľa vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, sa v praxi tomuto výboru zamieta prístup len k veľmi málo informáciám (471). |
| --- | --- |

(257)

Podľa prílohy 1 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 môže výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť požiadať vedúcich ktorejkoľvek z troch spravodajských služieb o poskytnutie akýchkoľvek informácií. Daná služba nemusí tieto informácie sprístupniť, len ak príslušný minister neuplatnil právo veta (470). Podľa vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, sa v praxi tomuto výboru zamieta prístup len k veľmi málo informáciám (471).

470

471

| (258) | Tento výbor pozostáva z členov oboch snemovní parlamentu, pričom za členov výboru ich vymenúva predseda vlády po konzultácii s lídrom opozície (472). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť je povinný predkladať parlamentu výročnú správu o plnení svojich funkcií a ďalšie správy, ktoré považuje za vhodné (473). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť má okrem toho nárok na to, aby mu bol každé tri mesiace doručený zoznam operačných účelov, ktorý sa využíva na preskúmanie hromadne získaných materiálov (474). Predseda vlády poskytuje kópie vyšetrovaní, kontrol alebo auditov Komisára pre vyšetrovacie právomoci výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť, ak záležitosti uvedené v správach patria do zákonnej pôsobnosti výboru (475). Napokon výbor môže požiadať Komisára pre vyšetrovacie právomoci, aby uskutočnil vyšetrovanie, a Komisár musí výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť informovať o rozhodnutí, či sa takéto vyšetrovanie uskutoční (476). |
| --- | --- |

(258)

Tento výbor pozostáva z členov oboch snemovní parlamentu, pričom za členov výboru ich vymenúva predseda vlády po konzultácii s lídrom opozície (472). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť je povinný predkladať parlamentu výročnú správu o plnení svojich funkcií a ďalšie správy, ktoré považuje za vhodné (473). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť má okrem toho nárok na to, aby mu bol každé tri mesiace doručený zoznam operačných účelov, ktorý sa využíva na preskúmanie hromadne získaných materiálov (474). Predseda vlády poskytuje kópie vyšetrovaní, kontrol alebo auditov Komisára pre vyšetrovacie právomoci výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť, ak záležitosti uvedené v správach patria do zákonnej pôsobnosti výboru (475). Napokon výbor môže požiadať Komisára pre vyšetrovacie právomoci, aby uskutočnil vyšetrovanie, a Komisár musí výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť informovať o rozhodnutí, či sa takéto vyšetrovanie uskutoční (476).

472

473

474

475

476

| (259) | Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť takisto poskytol podnety k návrhu zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, čo viedlo k viacerým zmenám, ktoré sú teraz začlenené do zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (477). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť konkrétne odporučil posilnenie ochrany súkromia, a to zavedením súboru opatrení na ochranu súkromia, ktoré sa uplatňujú v celej škále vyšetrovacích právomocí (478). Výbor okrem toho navrhol zmeny navrhnutých spôsobilostí v oblasti zasahovania do zariadení, súborov hromadných osobných údajov a údajov o komunikácii a požiadal o ďalšie konkrétne zmeny na posilnenie obmedzení a záruk využívania vyšetrovacích právomocí (479). |
| --- | --- |

(259)

Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť takisto poskytol podnety k návrhu zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, čo viedlo k viacerým zmenám, ktoré sú teraz začlenené do zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (477). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť konkrétne odporučil posilnenie ochrany súkromia, a to zavedením súboru opatrení na ochranu súkromia, ktoré sa uplatňujú v celej škále vyšetrovacích právomocí (478). Výbor okrem toho navrhol zmeny navrhnutých spôsobilostí v oblasti zasahovania do zariadení, súborov hromadných osobných údajov a údajov o komunikácii a požiadal o ďalšie konkrétne zmeny na posilnenie obmedzení a záruk využívania vyšetrovacích právomocí (479).

477

478

479

3.3.4.   Náprava

Náprava

| (260) | V oblasti prístupu vlády na účely národnej bezpečnosti musia mať dotknuté osoby možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k osobným údajom, ktoré sa ich týkajú, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (480). Takýto súdny orgán musí mať najmä právomoc prijímať záväzné rozhodnutia týkajúce sa spravodajských služieb (481). V Spojenom kráľovstve, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (261) až (271), niekoľko súdnych prostriedkov nápravy poskytuje dotknutým osobám možnosť vyžadovať a získať takéto právne prostriedky nápravy. |
| --- | --- |

(260)

V oblasti prístupu vlády na účely národnej bezpečnosti musia mať dotknuté osoby možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k osobným údajom, ktoré sa ich týkajú, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (480). Takýto súdny orgán musí mať najmä právomoc prijímať záväzné rozhodnutia týkajúce sa spravodajských služieb (481). V Spojenom kráľovstve, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (261) až (271), niekoľko súdnych prostriedkov nápravy poskytuje dotknutým osobám možnosť vyžadovať a získať takéto právne prostriedky nápravy.

480

481

3.3.4.1.   Mechanizmy nápravy dostupné podľa časti 4 zákona o ochrane údajov

Mechanizmy nápravy dostupné podľa časti 4 zákona o ochrane údajov

| (261) | Podľa § 165 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 zo strany prevádzkovateľa a sprostredkovateľa a požadovať od nich, aby prijali potrebné kroky. Okrem toho podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú jednotlivci oprávnení podať na Vrchný súd (High Court), resp. v Škótsku na Court of Session, návrh na vydanie príkazu, ktorým sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby dodržiaval právo na prístup k údajom (482), právo namietať voči spracúvaniu (483) a právo na opravu alebo vymazanie (484). |
| --- | --- |

(261)

Podľa § 165 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 zo strany prevádzkovateľa a sprostredkovateľa a požadovať od nich, aby prijali potrebné kroky. Okrem toho podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú jednotlivci oprávnení podať na Vrchný súd (High Court), resp. v Škótsku na Court of Session, návrh na vydanie príkazu, ktorým sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby dodržiaval právo na prístup k údajom (482), právo namietať voči spracúvaniu (483) a právo na opravu alebo vymazanie (484).

482

483

484

| (262) | Jednotlivci sú tiež oprávnení požadovať od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa náhradu škody utrpenej v dôsledku porušenia požiadavky časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (485). Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu (486). |
| --- | --- |

(262)

Jednotlivci sú tiež oprávnení požadovať od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa náhradu škody utrpenej v dôsledku porušenia požiadavky časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (485). Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu (486).

485

486

3.3.4.2.   Mechanizmy nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

Mechanizmy nápravy dostupné podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016

| (263) | Osoby môžu vymôcť nápravu za porušenie zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pred tribunálom pre kontrolu vyšetrovacích právomocí. |
| --- | --- |

(263)

Osoby môžu vymôcť nápravu za porušenie zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pred tribunálom pre kontrolu vyšetrovacích právomocí.

| (264) | Tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa zriaďuje na základe zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 a je nezávislý od výkonnej moci (487). V súlade s § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 členov tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí vymenúva jej veličenstvo na obdobie piatich rokov. Z funkcie môže člena tribunálu odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle (tzv. Address) (488) oboch snemovní parlamentu (489). |
| --- | --- |

(264)

Tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa zriaďuje na základe zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 a je nezávislý od výkonnej moci (487). V súlade s § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 členov tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí vymenúva jej veličenstvo na obdobie piatich rokov. Z funkcie môže člena tribunálu odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle (tzv. Address) (488) oboch snemovní parlamentu (489).

487

488

489

| (265) | Na základe § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 je tribunál príslušným súdnym orgánom na podanie sťažnosti osobou, ktorá bola poškodená konaním podľa ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 alebo akýmkoľvek konaním spravodajských služieb (490). |
| --- | --- |

(265)

Na základe § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 je tribunál príslušným súdnym orgánom na podanie sťažnosti osobou, ktorá bola poškodená konaním podľa ustanovení zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 alebo akýmkoľvek konaním spravodajských služieb (490).

490

| (266) | Keď chce jednotlivec podať návrh na začatie konania na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (ďalej len „požiadavka na aktívnu legitimáciu“), musí byť podľa § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 presvedčený (491), že spravodajská služba konala vo vzťahu k nemu, k jeho akémukoľvek majetku, k akejkoľvek komunikácii uskutočnenej ním alebo jemu určenej, k jeho využitiu akejkoľvek poštovej služby, telekomunikačnej služby alebo telekomunikačného systému (492). Okrem toho musí byť sťažovateľ presvedčený, že k tomuto konaniu došlo za „napadnuteľných okolností“ (493) alebo „bolo vykonané spravodajskými službami alebo v ich mene“ (494). Keďže najmä tento štandard „presvedčenia“ bol vykladaný pomerne široko (495), podanie návrhu na tento tribunál podlieha pomerne nízkym požiadavkám na aktívnu legitimáciu. |
| --- | --- |

(266)

Keď chce jednotlivec podať návrh na začatie konania na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (ďalej len „požiadavka na aktívnu legitimáciu“), musí byť podľa § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 presvedčený (491), že spravodajská služba konala vo vzťahu k nemu, k jeho akémukoľvek majetku, k akejkoľvek komunikácii uskutočnenej ním alebo jemu určenej, k jeho využitiu akejkoľvek poštovej služby, telekomunikačnej služby alebo telekomunikačného systému (492). Okrem toho musí byť sťažovateľ presvedčený, že k tomuto konaniu došlo za „napadnuteľných okolností“ (493) alebo „bolo vykonané spravodajskými službami alebo v ich mene“ (494). Keďže najmä tento štandard „presvedčenia“ bol vykladaný pomerne široko (495), podanie návrhu na tento tribunál podlieha pomerne nízkym požiadavkám na aktívnu legitimáciu.

491

492

493

494

495

| (267) | Ak sa tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí zaoberá sťažnosťou, ktorá mu bola predložená, je jeho povinnosťou preskúmať, či osoby, voči ktorým sťažnosť smeruje, vyvíjali určité aktivity vo vzťahu k sťažovateľovi, ako aj vyšetriť orgán, ktorý sa údajne dopustil porušenia a či k údajnej aktivite došlo (496). Uvedený tribunál je povinný v rámci svojho akéhokoľvek konania pri rozhodovaní v tomto konaní uplatniť rovnaké zásady, aké by uplatnil súd v prípade návrhu na súdne preskúmanie (497). Okrem toho adresáti príkazov alebo oznámení podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a každá ďalšia osoba vykonávajúca funkciu v rámci koruny, ktorá je zamestnancom policajnej zložky alebo Komisára pre policajné vyšetrovanie a kontrolu, má povinnosť poskytnúť alebo sprístupniť uvedenému tribunálu všetky dokumenty a informácie, ktoré tribunál môže požadovať, aby bol schopný vykonávať svoju právomoc (498). |
| --- | --- |

(267)

Ak sa tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí zaoberá sťažnosťou, ktorá mu bola predložená, je jeho povinnosťou preskúmať, či osoby, voči ktorým sťažnosť smeruje, vyvíjali určité aktivity vo vzťahu k sťažovateľovi, ako aj vyšetriť orgán, ktorý sa údajne dopustil porušenia a či k údajnej aktivite došlo (496). Uvedený tribunál je povinný v rámci svojho akéhokoľvek konania pri rozhodovaní v tomto konaní uplatniť rovnaké zásady, aké by uplatnil súd v prípade návrhu na súdne preskúmanie (497). Okrem toho adresáti príkazov alebo oznámení podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a každá ďalšia osoba vykonávajúca funkciu v rámci koruny, ktorá je zamestnancom policajnej zložky alebo Komisára pre policajné vyšetrovanie a kontrolu, má povinnosť poskytnúť alebo sprístupniť uvedenému tribunálu všetky dokumenty a informácie, ktoré tribunál môže požadovať, aby bol schopný vykonávať svoju právomoc (498).

496

497

498

| (268) | Tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí musí sťažovateľovi oznámiť, či bolo rozhodnuté v jeho prospech (499). Podľa § 67 ods. 6 a 7 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 má tribunál právomoc vydať predbežné uznesenie a vydať akékoľvek rozhodnutie o náhrade škody alebo iné rozhodnutie, ktoré považuje za vhodné. Môže to zahŕňať rozhodnutie, ktorým sa zruší alebo anuluje akýkoľvek príkaz alebo povolenie, a rozhodnutie, ktorým sa vyžaduje zničenie akýchkoľvek záznamov informácií získaných pri výkone akejkoľvek právomoci, ktorá bola udelená na základe príkazu, povolenia alebo oznámenia, alebo informácií, ktoré má ktorýkoľvek orgán verejnej moci v súvislosti s ktoroukoľvek osobou (500). Podľa § 67A zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 možno proti rozhodnutiu tribunálu podať odvolanie s výhradou povolenia udeleného tribunálom alebo príslušným odvolacím súdom. |
| --- | --- |

(268)

Tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí musí sťažovateľovi oznámiť, či bolo rozhodnuté v jeho prospech (499). Podľa § 67 ods. 6 a 7 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 má tribunál právomoc vydať predbežné uznesenie a vydať akékoľvek rozhodnutie o náhrade škody alebo iné rozhodnutie, ktoré považuje za vhodné. Môže to zahŕňať rozhodnutie, ktorým sa zruší alebo anuluje akýkoľvek príkaz alebo povolenie, a rozhodnutie, ktorým sa vyžaduje zničenie akýchkoľvek záznamov informácií získaných pri výkone akejkoľvek právomoci, ktorá bola udelená na základe príkazu, povolenia alebo oznámenia, alebo informácií, ktoré má ktorýkoľvek orgán verejnej moci v súvislosti s ktoroukoľvek osobou (500). Podľa § 67A zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 možno proti rozhodnutiu tribunálu podať odvolanie s výhradou povolenia udeleného tribunálom alebo príslušným odvolacím súdom.

499

500

| (269) | Napokon je potrebné poznamenať, že o úlohe tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa niekoľkokrát diskutovalo v kontexte konaní na Európskom súde pre ľudské práva, najmä vo veci Kennedy/the United Kingdom (501) a nedávnejšie vo veci Big Brother Watch and others/United Kingdom (502), keď súd vyhlásil že „tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa osvedčil ako dostupný prostriedok nápravy pre každého, kto má podozrenie, že jeho komunikáciu zachytili spravodajské služby“ (503). |
| --- | --- |

(269)

Napokon je potrebné poznamenať, že o úlohe tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa niekoľkokrát diskutovalo v kontexte konaní na Európskom súde pre ľudské práva, najmä vo veci Kennedy/the United Kingdom (501) a nedávnejšie vo veci Big Brother Watch and others/United Kingdom (502), keď súd vyhlásil že „tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa osvedčil ako dostupný prostriedok nápravy pre každého, kto má podozrenie, že jeho komunikáciu zachytili spravodajské služby“ (503).

501

502

503

3.3.4.3.   Iné dostupné mechanizmy nápravy

Iné dostupné mechanizmy nápravy

| (270) | Ako sa uvádza v odôvodneniach (109) až (111), prostriedky nápravy, ktoré sú dostupné podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 a možno ich vymáhať na Európskom súde pre ľudské práva (504), sú dostupné aj v oblasti národnej bezpečnosti. V § 65 ods. 2 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 sa stanovuje, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí má výlučnú právomoc pre všetky žaloby opierajúce sa o zákon o ľudských právach vo vzťahu k spravodajským službám (505). To znamená, ako uviedol Vrchný súd (High Court), že to, „či došlo k porušeniu zákona o ľudských právach v súvislosti so skutkovými okolnosťami konkrétneho prípadu, je niečo, čo môže v zásade prerokovať a rozhodnúť nezávislý súd, ktorý môže mať prístup ku všetkým relevantným materiálom vrátane tajných materiálov. [...] V tejto súvislosti berieme do úvahy aj to, že aj na tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa teraz vzťahuje možnosť podať odvolanie na príslušný odvolací súd [v Anglicku a Walese by to bol odvolací súd (Court of Appeal)], pričom najvyšší súd (Supreme Court) nedávno rozhodol, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v zásade podlieha súdnemu preskúmaniu: pozri R (Privacy International)/Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (506). |
| --- | --- |

(270)

Ako sa uvádza v odôvodneniach (109) až (111), prostriedky nápravy, ktoré sú dostupné podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 a možno ich vymáhať na Európskom súde pre ľudské práva (504), sú dostupné aj v oblasti národnej bezpečnosti. V § 65 ods. 2 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 sa stanovuje, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí má výlučnú právomoc pre všetky žaloby opierajúce sa o zákon o ľudských právach vo vzťahu k spravodajským službám (505). To znamená, ako uviedol Vrchný súd (High Court), že to, „či došlo k porušeniu zákona o ľudských právach v súvislosti so skutkovými okolnosťami konkrétneho prípadu, je niečo, čo môže v zásade prerokovať a rozhodnúť nezávislý súd, ktorý môže mať prístup ku všetkým relevantným materiálom vrátane tajných materiálov. [...] V tejto súvislosti berieme do úvahy aj to, že aj na tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa teraz vzťahuje možnosť podať odvolanie na príslušný odvolací súd [v Anglicku a Walese by to bol odvolací súd (Court of Appeal)], pričom najvyšší súd (Supreme Court) nedávno rozhodol, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v zásade podlieha súdnemu preskúmaniu: pozri R (Privacy International)/Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (506).

504

505

506

| (271) | Z uvedeného vyplýva, že ak orgány presadzovania práva Spojeného kráľovstva alebo národné bezpečnostné orgány majú prístup k osobným údajom patriacim do pôsobnosti tohto rozhodnutia, takýto prístup upravujú zákony, v ktorých sa stanovujú podmienky, za ktorých sa prístup môže získať, pričom zabezpečujú, že prístup k údajom a ich ďalšie používanie je obmedzené na to, čo je nevyhnutné a primerané na sledované ciele presadzovania práva alebo národnej bezpečnosti. Okrem toho takýto prístup vo väčšine prípadov podlieha predchádzajúcemu povoleniu súdneho orgánu prostredníctvom schválenia príkazu alebo príkazu na predloženie dôkazov a v každom prípade podlieha nezávislému dohľadu. Keď orgány verejnej moci získajú prístup k údajom, na ich spracúvanie, a to aj na ich ďalšie poskytovanie a následný prenos sa vzťahujú osobitné záruky ochrany údajov podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktoré odrážajú záruky stanovené v smernici (EÚ) 2016/680, na účely spracúvania orgánmi presadzovania práva a podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 na účely spracúvania spravodajskými službami. Dotknuté osoby napokon majú v tejto oblasti nárok na účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane práva na prístup k svojim údajom alebo práva na opravu alebo vymazanie takýchto údajov. |
| --- | --- |

(271)

Z uvedeného vyplýva, že ak orgány presadzovania práva Spojeného kráľovstva alebo národné bezpečnostné orgány majú prístup k osobným údajom patriacim do pôsobnosti tohto rozhodnutia, takýto prístup upravujú zákony, v ktorých sa stanovujú podmienky, za ktorých sa prístup môže získať, pričom zabezpečujú, že prístup k údajom a ich ďalšie používanie je obmedzené na to, čo je nevyhnutné a primerané na sledované ciele presadzovania práva alebo národnej bezpečnosti. Okrem toho takýto prístup vo väčšine prípadov podlieha predchádzajúcemu povoleniu súdneho orgánu prostredníctvom schválenia príkazu alebo príkazu na predloženie dôkazov a v každom prípade podlieha nezávislému dohľadu. Keď orgány verejnej moci získajú prístup k údajom, na ich spracúvanie, a to aj na ich ďalšie poskytovanie a následný prenos sa vzťahujú osobitné záruky ochrany údajov podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktoré odrážajú záruky stanovené v smernici (EÚ) 2016/680, na účely spracúvania orgánmi presadzovania práva a podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 na účely spracúvania spravodajskými službami. Dotknuté osoby napokon majú v tejto oblasti nárok na účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane práva na prístup k svojim údajom alebo práva na opravu alebo vymazanie takýchto údajov.

| (272) | Vzhľadom na dôležitosť takých podmienok, obmedzení a záruk na účely tohto rozhodnutia bude Komisia dôkladne monitorovať uplatňovanie a výklad pravidiel Spojeného kráľovstva súvisiacich s prístupom vlády k údajom. Toto bude zahŕňať vývoj príslušných právnych prepisov, vývoj v oblasti regulácie a judikatúry, ako aj činnosti Komisára pre informácie a ostatných orgánov dohľadu v tejto oblasti. Zvláštna pozornosť bude venovaná aj výkonu príslušných rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva v Spojenom kráľovstve vrátane opatrení identifikovaných v „akčných plánoch“ a „správach o opatreniach“, ktoré v rámci dohľadu nad dodržiavaním rozhodnutí Súdneho dvora predloží Výbor ministrov. |
| --- | --- |

(272)

Vzhľadom na dôležitosť takých podmienok, obmedzení a záruk na účely tohto rozhodnutia bude Komisia dôkladne monitorovať uplatňovanie a výklad pravidiel Spojeného kráľovstva súvisiacich s prístupom vlády k údajom. Toto bude zahŕňať vývoj príslušných právnych prepisov, vývoj v oblasti regulácie a judikatúry, ako aj činnosti Komisára pre informácie a ostatných orgánov dohľadu v tejto oblasti. Zvláštna pozornosť bude venovaná aj výkonu príslušných rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva v Spojenom kráľovstve vrátane opatrení identifikovaných v „akčných plánoch“ a „správach o opatreniach“, ktoré v rámci dohľadu nad dodržiavaním rozhodnutí Súdneho dvora predloží Výbor ministrov.

4.   ZÁVER

ZÁVER

| (273) | Komisia sa domnieva, že všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákonom o ochrane údajov z roku 2018 sa zabezpečuje úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v Európskej únii, ktorá v zásade zodpovedá úrovni zaručenej nariadením (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(273)

Komisia sa domnieva, že všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákonom o ochrane údajov z roku 2018 sa zabezpečuje úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v Európskej únii, ktorá v zásade zodpovedá úrovni zaručenej nariadením (EÚ) 2016/679.

| (274) | Komisia sa okrem toho domnieva, že mechanizmy dohľadu a možnosti získania nápravy v právnom poriadku Spojeného kráľovstva umožňujú ako celok v praxi odhaliť a postihnúť porušovanie a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne aj na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov. |
| --- | --- |

(274)

Komisia sa okrem toho domnieva, že mechanizmy dohľadu a možnosti získania nápravy v právnom poriadku Spojeného kráľovstva umožňujú ako celok v praxi odhaliť a postihnúť porušovanie a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne aj na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov.

| (275) | Komisia sa napokon na základe dostupných informácií o právnom poriadku Spojeného kráľovstva domnieva, že akýkoľvek zásah do základných práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje do Spojeného kráľovstva prenášajú orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva z Európskej únie na účely verejného záujmu, a to najmä na účely presadzovania práva a národnej bezpečnosti, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu. |
| --- | --- |

(275)

Komisia sa napokon na základe dostupných informácií o právnom poriadku Spojeného kráľovstva domnieva, že akýkoľvek zásah do základných práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje do Spojeného kráľovstva prenášajú orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva z Európskej únie na účely verejného záujmu, a to najmä na účely presadzovania práva a národnej bezpečnosti, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu.

| (276) | Vzhľadom na zistenia vyplývajúce z tohto rozhodnutia by sa preto malo rozhodnúť, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(276)

Vzhľadom na zistenia vyplývajúce z tohto rozhodnutia by sa preto malo rozhodnúť, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie.

| (277) | Tento záver vychádza tak z príslušného vnútroštátneho režimu Spojeného kráľovstva, ako aj z jeho medzinárodných záväzkov, najmä z dodržiavania Európskeho dohovoru o ľudských právach a z podriadenia sa právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva. Pretrvávajúce dodržiavanie týchto medzinárodných záväzkov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(277)

Tento záver vychádza tak z príslušného vnútroštátneho režimu Spojeného kráľovstva, ako aj z jeho medzinárodných záväzkov, najmä z dodržiavania Európskeho dohovoru o ľudských právach a z podriadenia sa právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva. Pretrvávajúce dodržiavanie týchto medzinárodných záväzkov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie.

5.   ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A KONANIE ORGÁNOV PRE OCHRANU ÚDAJOV

ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A KONANIE ORGÁNOV PRE OCHRANU ÚDAJOV

| (278) | Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, lebo tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neuplynie ich platnosť, kým nie sú derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti. |
| --- | --- |

(278)

Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, lebo tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neuplynie ich platnosť, kým nie sú derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti.

| (279) | Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Najmä počas obdobia uplatňovania tohto rozhodnutia sa prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Európskej únii k prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve môžu uskutočniť bez toho, aby bolo potrebné získať akékoľvek ďalšie povolenie. |
| --- | --- |

(279)

Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Najmä počas obdobia uplatňovania tohto rozhodnutia sa prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Európskej únii k prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve môžu uskutočniť bez toho, aby bolo potrebné získať akékoľvek ďalšie povolenie.

| (280) | Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 58 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/679 a ako Súdny dvor ozrejmil v rozsudku vo veci Schrems (507), ak vnútroštátny orgán pre ochranu údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vnútroštátne právo mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (508). |
| --- | --- |

(280)

Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 58 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/679 a ako Súdny dvor ozrejmil v rozsudku vo veci Schrems (507), ak vnútroštátny orgán pre ochranu údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vnútroštátne právo mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (508).

507

508

6.   MONITOROVANIE, POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

MONITOROVANIE, POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

| (281) | Podľa článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679 má Komisia po prijatí tohto rozhodnutia priebežne monitorovať príslušný vývoj v Spojenom kráľovstve, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo stále zabezpečuje v zásade rovnocennú úroveň ochrany. Takéto monitorovanie je v tomto prípade osobitne dôležité, keďže Spojené kráľovstvo bude spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov, ktorý už nepodlieha právu Európskej únie a ktorý sa môže vyvíjať. V tejto súvislosti sa bude osobitná pozornosť venovať praktickému uplatňovaniu pravidiel Spojeného kráľovstva o prenosoch osobných údajov do tretích krajín a dosahu, ktorý tento prenos môže mať na úroveň ochrany poskytovanej údajom prenášaným na základe tohto rozhodnutia. účinnosti uplatňovania individuálnych práv vrátane akejkoľvek relevantnej zmeny v právnych predpisoch a praxi týkajúcej sa výnimiek z takých práv alebo obmedzení takých práv (najmä toho, ktoré sa týka zachovania účinnej imigračnej kontroly), ako aj dodržiavania obmedzení a záruk s ohľadom na prístup vlády. Monitorovanie Komisie bude okrem iných prvkov vychádzať z informácií o vývoji judikatúry a dohľade zo strany Komisára pre informácie a ďalších nezávislých orgánov. |
| --- | --- |

(281)

Podľa článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679 má Komisia po prijatí tohto rozhodnutia priebežne monitorovať príslušný vývoj v Spojenom kráľovstve, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo stále zabezpečuje v zásade rovnocennú úroveň ochrany. Takéto monitorovanie je v tomto prípade osobitne dôležité, keďže Spojené kráľovstvo bude spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov, ktorý už nepodlieha právu Európskej únie a ktorý sa môže vyvíjať. V tejto súvislosti sa bude osobitná pozornosť venovať praktickému uplatňovaniu pravidiel Spojeného kráľovstva o prenosoch osobných údajov do tretích krajín a dosahu, ktorý tento prenos môže mať na úroveň ochrany poskytovanej údajom prenášaným na základe tohto rozhodnutia. účinnosti uplatňovania individuálnych práv vrátane akejkoľvek relevantnej zmeny v právnych predpisoch a praxi týkajúcej sa výnimiek z takých práv alebo obmedzení takých práv (najmä toho, ktoré sa týka zachovania účinnej imigračnej kontroly), ako aj dodržiavania obmedzení a záruk s ohľadom na prístup vlády. Monitorovanie Komisie bude okrem iných prvkov vychádzať z informácií o vývoji judikatúry a dohľade zo strany Komisára pre informácie a ďalších nezávislých orgánov.

| (282) | Aby sa toto monitorovanie uľahčilo, orgány Spojeného kráľovstva by mali bezodkladne informovať Komisiu o každej podstatnej zmene právneho poriadku Spojeného kráľovstva, ktorá má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov tak prevádzkovateľmi, ako aj sprostredkovateľmi podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov a obmedzenia a záruky, ktoré sú uplatniteľné na prístup orgánov verejnej moci k osobným údajom. To by malo zahŕňať vývoj týkajúci sa prvkov uvedených v odôvodnení 281. |
| --- | --- |

(282)

Aby sa toto monitorovanie uľahčilo, orgány Spojeného kráľovstva by mali bezodkladne informovať Komisiu o každej podstatnej zmene právneho poriadku Spojeného kráľovstva, ktorá má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov tak prevádzkovateľmi, ako aj sprostredkovateľmi podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov a obmedzenia a záruky, ktoré sú uplatniteľné na prístup orgánov verejnej moci k osobným údajom. To by malo zahŕňať vývoj týkajúci sa prvkov uvedených v odôvodnení 281.

| (283) | Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z EÚ týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie alebo za národnú bezpečnosť vrátane akýchkoľvek dozorných orgánov nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(283)

Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z EÚ týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie alebo za národnú bezpečnosť vrátane akýchkoľvek dozorných orgánov nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany.

| (284) | Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi Spojeného kráľovstva alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná Spojeným kráľovstvom už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala informovať príslušné orgány Spojeného kráľovstva a požiadať o prijatie náležitých opatrení v určenej lehote, ktorá nesmie presiahnuť tri mesiace. Táto lehota sa môže predĺžiť v prípade potreby o určený čas, a to pri zohľadnení povahu príslušnej záležitosti a/alebo opatrenia, ktoré majú byť prijaté. Taký postup by sa napríklad uplatnil v prípadoch, keď by sa následné prenosy vrátane prenosov na základe nových právnych predpisov o primeranosti prijatých ministrom alebo medzinárodných dohôd uzavretých Spojených kráľovstvom už nevykonávali podľa záruk zabezpečujúcich kontinuitu ochrany v zmysle článku 44 nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(284)

Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi Spojeného kráľovstva alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná Spojeným kráľovstvom už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala informovať príslušné orgány Spojeného kráľovstva a požiadať o prijatie náležitých opatrení v určenej lehote, ktorá nesmie presiahnuť tri mesiace. Táto lehota sa môže predĺžiť v prípade potreby o určený čas, a to pri zohľadnení povahu príslušnej záležitosti a/alebo opatrenia, ktoré majú byť prijaté. Taký postup by sa napríklad uplatnil v prípadoch, keď by sa následné prenosy vrátane prenosov na základe nových právnych predpisov o primeranosti prijatých ministrom alebo medzinárodných dohôd uzavretých Spojených kráľovstvom už nevykonávali podľa záruk zabezpečujúcich kontinuitu ochrany v zmysle článku 44 nariadenia (EÚ) 2016/679.

| (285) | Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány Spojeného kráľovstva neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť alebo zrušiť toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(285)

Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány Spojeného kráľovstva neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť alebo zrušiť toto rozhodnutie.

| (286) | Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(286)

Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany.

| (287) | Komisia využije z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví, zruší alebo zmení toto rozhodnutie |
| --- | --- |

(287)

Komisia využije z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví, zruší alebo zmení toto rozhodnutie

7.   OBDOBIE PLATNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA A PREDĹŽENIE JEHO PLATNOSTI

OBDOBIE PLATNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA A PREDĹŽENIE JEHO PLATNOSTI

| (288) | Komisia musí zohľadniť, že po skončení prechodného obdobia stanoveného v dohode o vystúpení a hneď, ako sa prestane uplatňovať dočasné ustanovenie podľa článku 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, bude Spojené kráľovstvo v porovnaní s režimom uplatňovaným v čase, keď bolo viazané právom EÚ, spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov. Môže to zahŕňať najmä zmeny rámca ochrany údajov, ktorý bol predmetom posúdenia v tomto rozhodnutí, ako aj ďalší relevantný vývoj. |
| --- | --- |

(288)

Komisia musí zohľadniť, že po skončení prechodného obdobia stanoveného v dohode o vystúpení a hneď, ako sa prestane uplatňovať dočasné ustanovenie podľa článku 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, bude Spojené kráľovstvo v porovnaní s režimom uplatňovaným v čase, keď bolo viazané právom EÚ, spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov. Môže to zahŕňať najmä zmeny rámca ochrany údajov, ktorý bol predmetom posúdenia v tomto rozhodnutí, ako aj ďalší relevantný vývoj.

| (289) | Preto je vhodné stanoviť, že toto rozhodnutie sa bude uplatňovať počas obdobia štyroch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti. |
| --- | --- |

(289)

Preto je vhodné stanoviť, že toto rozhodnutie sa bude uplatňovať počas obdobia štyroch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti.

| (290) | Ak najmä z informácií vyplývajúcich z monitorovania tohto rozhodnutia vyplynie, že zistenia týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany zabezpečenej v Spojenom kráľovstve sú stále fakticky a právne odôvodnené, Komisia by mala najneskôr šesť mesiacov pred skončením uplatňovania tohto rozhodnutia začať postup na zmenu tohto rozhodnutia predĺžením jeho časovej pôsobnosti v zásade o ďalšie štyri roky. Akýkoľvek takýto vykonávací akt, ktorým sa mení toto rozhodnutie, sa má prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(290)

Ak najmä z informácií vyplývajúcich z monitorovania tohto rozhodnutia vyplynie, že zistenia týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany zabezpečenej v Spojenom kráľovstve sú stále fakticky a právne odôvodnené, Komisia by mala najneskôr šesť mesiacov pred skončením uplatňovania tohto rozhodnutia začať postup na zmenu tohto rozhodnutia predĺžením jeho časovej pôsobnosti v zásade o ďalšie štyri roky. Akýkoľvek takýto vykonávací akt, ktorým sa mení toto rozhodnutie, sa má prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679.

8.   ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

| (291) | Európsky výbor pre ochranu údajov zverejnil svoje stanovisko (509), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(291)

Európsky výbor pre ochranu údajov zverejnil svoje stanovisko (509), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia.

509

| (292) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 93 nariadenia (EÚ) 2016/679, |
| --- | --- |

(292)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 93 nariadenia (EÚ) 2016/679,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Spojené kráľovstvo na účely článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679 zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 z Európskej únie do Spojeného kráľovstva.

2.   Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na osobné údaje prenášané na účely imigračnej kontroly Spojeného kráľovstva ani na také, ktoré inak patria do rozsahu výnimky určitých práv dotknutých osôb na účely zachovania účinnej imigračnej kontroly podľa bodu 4 ods. 1 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

Článok 2

Vždy, keď dozorné príslušné orgány v členských štátoch uplatnia svoje právomoci podľa článku 58 nariadenia (EÚ) 2016/679, aby ochránili fyzické osoby v súvislosti so spracúvaním ich osobných údajov, pokiaľ ide o prenosy údajov patriacich do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 1, dotknutý členský štát o tejto skutočnosti bezodkladne informuje Komisiu.

Článok 3

1.   Komisia nepretržite monitoruje uplatňovanie právneho rámca, z ktorého vychádza toto rozhodnutie, vrátane podmienok, za ktorých sa uskutočňujú následné prenosy, uplatňujú individuálne práva a za ktorých majú orgány verejnej moci Spojeného kráľovstva prístup k údajom preneseným na základe tohto rozhodnutia, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo naďalej zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 1.

2.   Členské štáty a Komisia sa vzájomne informujú o prípadoch, v ktorých Komisár pre informácie alebo akýkoľvek iný príslušný orgán Spojeného kráľovstva nezabezpečuje dodržiavanie právneho rámca, na ktorom je založené toto rozhodnutie.

3.   Členské štáty a Komisia sa vzájomne informujú o všetkých náznakoch toho, že zásahy orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva do práva fyzických osôb na ochranu ich osobných údajov prekračujú rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné, alebo že neexistuje účinná právna ochrana pred takými zásahmi.

4.   Ak má Komisia informácie o tom, že primeraná úroveň ochrany už nie je zabezpečená, informuje o tom príslušné orgány Spojeného kráľovstva a môže pozastaviť, zrušiť alebo zmeniť toto rozhodnutie.

5.   Komisia môže pozastaviť, zrušiť alebo zmeniť toto rozhodnutie, ak nedostatočná spolupráca vlády Spojeného kráľovstva bráni Komisii určiť, či je dotknutý záver uvedený v článku 1 ods. 1.

Článok 4

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 27. júna 2025, pokiaľ sa nepredĺži v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 28. júna 2021

Za Komisiu

Didier REYNDERS

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

1

(2)  Pozri odôvodnenie 101 nariadenia (EÚ) 2016/679.

2

(3)  Pozri spomedzi najnovších vec C-311/18, Facebook Ireland/Schrems (ďalej len „Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

3

(4)  Európsky výbor pre ochranu údajov, Referenčné kritérium primeranosti, WP 254 rev. 01, k dispozícii na tomto odkaze: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108.

4

(5)  Vec C-362/14, Schrems (ďalej len „Schrems I“), ECLI:EU:C:2015:650, bod 73.

5

(6)  Schrems II, bod 74.

6

(7)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete“, COM(2017) 7 z 10. januára 2017, oddiel 3.1, s. 6 – 7, k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=SK.

7

(8)  Odvolací súd (občianskoprávne oddelenie), Open Rights Group/Secretary of State for the Home Department a Secretary of State for Digital, Culture, Media and Sport, (2021) EWCA Civ 800, body 53 až 56. Odvolací súd zmenil rozhodnutie Vrchného súdu (High Court of Justice), v ktorom bola predtým výnimka posúdená na základe nariadenia (EÚ) 2016/679 (najmä jeho článku 23) a Charty základných práv Európskej únie a v ktorom konštatoval, že výnimka je zákonná [Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of)/Secretary of State for the Home Department & Anor (2019) EWHC 2562].

8

(9)  Za predpokladu, že príslušné podmienky sú splnené, prenosy na účely imigračnej kontroly Spojeného kráľovstva môžu byť uskutočnené na základe mechanizmov prenosu, ktoré sú stanovené v článkoch 46 až 49 nariadenia (EÚ) 2016/679.

9

(10)  Zásady dohovoru č. 108 boli pôvodne implementované do právneho poriadku Spojeného kráľovstva prostredníctvom zákona o ochrane údajov z roku 1984, ktorý bol nahradený zákonom o ochrane údajov z roku 1998 a následne zákonom o ochrane údajov z roku 2018 (v spojení so všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov). Spojené kráľovstvo v roku 2018 podpísalo aj protokol, ktorým sa mení Dohovor o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (známy ako dohovor č. 108+) a v súčasnosti pracuje na ratifikácii dohovoru.

10

(11)  Články 6 a 8 EDĽP (pozri aj prílohu 1 k zákonu o ľudských právach z roku 1998).

11

(12)  § 6 zákona o ľudských právach z roku 1998.

12

(13)  § 3 zákona o ľudských právach z roku 1998.

13

(14)  Dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT (Ú. v. EÚ C 384I, 12. 11. 2019, s. 1), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=SK.

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016L0680&from=SK.

15

(16)  Zákon o ochrane údajov z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

16

(17)  Zákon o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

17

(18)  Zámerom a účinkom zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 je, že všetky priame právne predpisy Únie, ktoré boli začlenené do práva Spojeného kráľovstva na konci prechodného obdobia, sa začleňujú do práva Spojeného kráľovstva, keďže nadobúdajú účinnosť v práve EÚ bezprostredne pred koncom prechodného obdobia, pozri § 3 zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018.

18

(19)  Vo vysvetlivkách k zákonu o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 sa špecifikuje: „Ak sú právne predpisy upravené podľa tohto §, súčasťou vnútroštátnych právnych predpisov bude práve znenie samotného právneho predpisu. Bude obsahovať úplné znenie akéhokoľvek nástroja EÚ (vrátane jeho odôvodnení).“ (Vysvetlivky k zákonu o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, bod 83, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/pdfs/ukpgaen_20180016_en.pdf). Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, vzhľadom na to, že odôvodnenia nie sú záväznými právnymi pravidlami, nebolo ich potrebné meniť rovnakým spôsobom, ako boli zmenené články nariadenia (EÚ) 2016/679 právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách (zmeny atď.) (vystúpenie z EÚ) [The Data Protection, Privacy and Electronic Communications (Amendments etc.) (EU Exit) Regulations].

19

(20)  § 6 zákona o vystúpení z Európskej únie z roku 2018.

20

(21)  Data Protection, Privacy and Electronic Communications (Amendments etc.) (EU Exit) Regulations 2019 (právne predpisy o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made, zmenené právnymi predpismi o ochrane údajov, súkromí a elektronických komunikáciách z roku 2020, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522.

21

(22)  Tieto zmeny všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú väčšinou technického charakteru, ako je vypustenie odkazov na „členské štáty“ alebo úprava terminológie, napr. nahradenie odkazov na nariadenie (EÚ) 2016/679 odkazmi na všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. V niektorých prípadoch boli potrebné zmeny, aby sa zohľadnili výlučne vnútroštátne okolnosti ustanovení, napríklad pokiaľ ide o to, „kto“ je oprávnený prijímať „právne predpisy o primeranosti“ na účely legislatívneho rámca ochrany údajov Spojeného kráľovstva (pozri § 17A zákona o ochrane údajov z roku 2018), t. j. minister namiesto Európskej komisie.

22

(23)  Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, Keeling Schedule (zmeny nariadenia), k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946117/20201102_-_GDPR_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

23

(24)  Zákon o ochrane údajov z roku 2018, Keeling Schedule (zmeny zákona), k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/946100/20201102_-_DPA_-__MASTER__Keeling_Schedule__with_changes_highlighted__V3.pdf.

24

(25)  Takéto právomoci sú obsiahnuté napríklad v § 16 (právomoc zavádzať v špecifických, úzko vymedzených situáciách ďalšie výnimky z konkrétnych ustanovení všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov), § 17A (právomoc prijímať právne predpisy o primeranosti), § 212 a 213 (právomoci iniciovať právne predpisy a vytvárať prechodné ustanovenia) a § 211 (právomoc vykonávať malé a následné zmeny) zákona o ochrane údajov z roku 2018.

25

(26)  Článok 2 ods. 1 a 5 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

26

(27)  Článok 4 ods. 1 a 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

27

(28)  Manuálne neštruktúrované spracúvanie osobných údajov je vymedzené v článku 2 ods. 5 písm. b) ako spracúvanie osobných údajov, ktoré nie je automatizovaným ani štruktúrovaným spracúvaním osobných údajov.

28

(29)  V článku 2 ods. 1A všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa stanovuje, že nariadenie sa vzťahuje na manuálne neštruktúrované spracúvanie osobných údajov, ktoré má v držbe orgán verejnej moci podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám. Orgány verejnej moci podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám sú akýmikoľvek orgánmi verejnej moci vymedzenými v zákone o slobodnom prístupe k informáciám z roku 2000 alebo akýmikoľvek škótskymi orgánmi verejnej moci vymedzenými v škótskom zákone o slobodnom prístupe k informáciám z roku 2002 (zákon Škótskeho parlamentu č. 13). a § 21 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

29

(30)  Článok 2 ods. 2 písm. a) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

30

(31)  Činnosti národnej bezpečnosti patria do pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, pokiaľ ich nevykonáva príslušný orgán na účely presadzovania práva, v takom prípade sa na ne vzťahuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, nevykonávajú ich spravodajské služby ani sa nevykonávajú v ich mene, keďže činnosti spravodajských služieb nepatria do pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a podľa článku 2 ods. 2 písm. c) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa na ne vzťahuje časť 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Napríklad policajná zložka môže vykonať bezpečnostnú previerku zamestnanca, aby sa zabezpečilo, že mu je možné dôverovať pri prístupe k materiálom týkajúcim sa národnej bezpečnosti. Napriek tomu, že polícia je príslušným orgánom na účely presadzovania práva, uvedené spracúvanie nie je určené na účel presadzovania práva a vzťahovalo by sa naň všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. Pozri Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom „Ochrana údajov v oblasti národnej bezpečnosti a rámec vyšetrovacích právomocí“, strana 8, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf.

31

(32)  Článok 2 ods. 1 písm. a) a b) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

32

(33)  Článok 2 ods. 2 písm. b) a c) všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

33

(34)  Rovnaká územná pôsobnosť sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov podľa časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorá dopĺňa všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (§ 207 ods. 1A).

34

(35)  To najmä znamená, že zákon o ochrane údajov z roku 2018, a teda ani toto rozhodnutie, sa nevzťahuje na korunné dependencie Spojeného kráľovstva (Jersey, Guernsey a Ostrov Man) ani na jeho ostatné zámorské územia, ako sú napríklad Falklandské ostrovy a územie Gibraltáru.

35

(36)  Článok 4 ods. 1, 2, 5, 7 a 8 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

36

(37)  
  „Biometrické údaje“ sú osobné údaje, ktoré sú výsledkom osobitného technického spracúvania, ktoré sa týka fyzických, fyziologických alebo behaviorálnych charakteristických znakov jednotlivca a ktoré umožňujú alebo potvrdzujú jedinečnú identifikáciu tohto jednotlivca, ako napríklad vyobrazenia tváre alebo daktyloskopické údaje.

37

(38)  
  „Údaje týkajúce sa zdravia“ sú osobné údaje týkajúce sa fyzického alebo duševného zdravia jednotlivca, vrátane údajov o poskytovaní služieb zdravotnej starostlivosti, ktorými sa odhaľujú informácie o jeho zdravotnom stave.

38

(39)  
  „Genetické údaje“ sú osobné údaje týkajúce sa zdedených alebo nadobudnutých genetických charakteristických znakov jednotlivca, ktoré poskytujú jedinečné informácie o fyziológii alebo zdraví tohto jednotlivca a ktoré vyplývajú najmä z analýzy biologickej vzorky daného jednotlivca.

39

(40)  Podľa článku 6 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov je spracúvanie zákonné iba vtedy a iba v tom rozsahu, keď: a) dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním svojich osobných údajov na jeden alebo viaceré konkrétne účely; b) spracúvanie je nevyhnutné na plnenie zmluvy, ktorej zmluvnou stranou je dotknutá osoba, alebo aby sa na základe žiadosti dotknutej osoby vykonali opatrenia pred uzatvorením zmluvy; c) spracúvanie je nevyhnutné na splnenie zákonnej povinnosti prevádzkovateľa; d) spracúvanie je nevyhnutné, aby sa ochránili životne dôležité záujmy dotknutej osoby alebo inej fyzickej osoby; e) spracúvanie je nevyhnutné na splnenie úlohy realizovanej vo verejnom záujme alebo pri výkone verejnej moci zverenej prevádzkovateľovi; f) spracúvanie je nevyhnutné na účely oprávnených záujmov, ktoré sleduje prevádzkovateľ alebo tretia strana, s výnimkou prípadov, keď nad takýmito záujmami prevažujú záujmy alebo základné práva a slobody dotknutej osoby, ktoré si vyžadujú ochranu osobných údajov, najmä ak je dotknutou osobu dieťa.

40

(41)  Body 38 až 40 prílohy 1 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

41

(42)  Odkazy na rozhodnutia Komisie o primeranosti v článku 13 ods. 1 písm. f) a článku 14 ods. 1 písm. f) sa nahradili odkazmi na rovnocenný nástroj Spojeného kráľovstva, t. j. právne predpisy o primeranosti podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018. V článku 14 ods. 5 písm. c) až d) sa navyše nahradili odkazy na právo EÚ alebo právo členského štátu odkazom na vnútroštátne právo [Spojené kráľovstvo ako príklady takéhoto vnútroštátneho práva, ktoré môže patriť do pôsobnosti článku 14 ods. 5 písm. c), uvádza § 7 zákona o obchodníkoch s kovovým šrotom z roku 2013 (Scrap Metal Dealers Act), v ktorom sa stanovujú pravidlá pre register povolení obchodovať s kovovým šrotom, alebo časť 35 zákona o spoločnostiach z roku 2006 (Companies Act), v ktorej sa stanovujú pravidlá pre register spoločností]. Podobne by príklad vnútroštátneho práva, ktorý môže patriť do pôsobnosti článku 14 ods. 5 písm. d), mohol zahŕňať právne predpisy, v ktorých sa stanovujú pravidlá zachovania dôvernosti údajov v zamestnaní, alebo povinnosti premietnuté v pracovných zmluvách, alebo povinnosť zachovávať dôvernosť podľa common law (napríklad spracúvanie osobných údajov zdravotníckymi pracovníkmi, pracovníkmi v oblasti ľudských zdrojov, sociálnymi pracovníkmi).

42

(43)  V článku 17 ods. 1 písm. e) a článku 17 ods. 3 písm. b) sa nahradili odkazy na právo EÚ alebo právo členského štátu odkazom na vnútroštátne právo {Spojené kráľovstvo ako príklady takéhoto vnútroštátneho práva podľa článku 17 ods. 1 písm. e) uvádza právne predpisy o vzdelávaní (informácie o žiakoch) (Anglicko) z roku 2006 [Education (Pupil Information) (England) Regulations], ktorými sa vyžaduje, aby sa vymazali mená žiakov zo školských registrov po ich odchode zo školy, alebo zákon o zdravotnej starostlivosti z roku 1983 (Medical Act), § 34F, ktorým sa stanovujú pravidlá odstránenia mien z registra všeobecných lekárov alebo registra špecializovaných lekárov}.

43

(44)  Návrh kódexu postupov sa nachádza na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/consultations/2616882/direct-marketing-code-draft-guidance.pdf.

44

(45)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel E s názvom „Obmedzenia“, s. 1, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872232/E_-_Narrative_on_Restrictions.pdf.

45

(46)  Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of)/Secretary of State for the Home Department & Anor [2019] EWHC 2562 (Admin), body 40 a 41.

46

(47)  Guriev/Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), bod 43. V tejto súvislosti pozri aj Lin/Commissioner of the Police for the Metropolis [2015] EWHC 2484 (QB), bod 80.

47

(48)  Bod 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

48

(49)  Bod 19 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

49

(50)  Bod 20 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

50

(51)  Bod 21 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

51

(52)  Napríklad obmedzenia práva na oznámenie porušenia ochrany údajov sú možné len v súvislosti s trestnou činnosťou a daňami (bod 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018), parlamentnými výsadami (bod 13 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018) a so spracúvaním na žurnalistické, akademické, umelecké a literárne účely (bod 26 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018).

52

(53)  Bod 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

53

(54)  R (Lord)/Secretary of State for the Home Department [2003] EWHC 2073 (Admin), bod 100 a Guriev/Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), bod 43.

54

(55)  Open Rights Group & Anor, R (On the Application Of)/Secretary of State for the Home Department & Anor, bod 31.

55

(56)  Podľa informácií poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva, ak sa spracúvanie vykonáva v kontexte národnej bezpečnosti, prevádzkovatelia budú pri spracúvaní spravidla uplatňovať posilnené záruky a bezpečnostné opatrenia odrážajúce citlivý charakter spracúvania. Ktoré záruky sú primerané, bude závisieť od toho, aké riziká predstavuje vykonávané spracúvanie. Mohlo by to zahŕňať obmedzenia prístupu k údajom, aby k nim mali prístup iba oprávnené osoby s primeranou bezpečnostnou previerkou, prísne obmedzenia, pokiaľ ide o poskytovanie údajov, a vysoký štandard bezpečnosti uplatňovaný na postupy uchovávania údajov a zaobchádzania s nimi.

56

(57)  Pozri aj veci Guriev/Community Safety Development (United Kingdom) Ltd [2016] EWHC 643 (QB), bod 45; Lin/Commissioner of the Police for the Metropolis [2015] EWHC 2484 (QB), bod 80.

57

(58)  Pozri usmernenie Komisára pre informácie o výnimke týkajúcej sa národnej bezpečnosti a obrany, ktoré je k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/national-security-and-defence/.

58

(59)  Podľa príkladu poskytnutého orgánmi Spojeného kráľovstva, ak podozrievaný terorista, ktorého aktívne vyšetruje Bezpečnostná služba (MI5), požiada ministerstvo vnútra o prístup (napríklad preto, že sa zapojil do diskusie s ministerstvom vnútra o otázkach imigrácie), bolo by nevyhnutné zabrániť poskytnutiu akýchkoľvek údajov, ktoré mohla MI5 zdieľať s ministerstvom vnútra a ktoré sa týkajú prebiehajúceho vyšetrovania, čo by mohlo ohroziť citlivé zdroje, metódy alebo techniky a/alebo viesť k zvýšeniu hrozby, ktorú predstavuje daný jednotlivec. Za takých okolností je pravdepodobné, že by sa splnili požiadavky na uplatnenie výnimky podľa § 26 a bola by potrebná výnimka z poskytnutia informácií, aby sa zaručila národná bezpečnosť. Ak by však ministerstvo vnútra malo k dispozícii aj osobné údaje jednotlivca, ktoré by nesúviseli s vyšetrovaním MI5 a mohli by sa poskytnúť bez rizika škôd pre národnú bezpečnosť, výnimka týkajúca sa národnej bezpečnosti by sa nemohla uplatniť pri posudzovaní poskytnutia informácií danému jednotlivcovi. Komisár pre informácie v súčasnosti pripravuje usmernenie, ako by prevádzkovatelia mali pristupovať k využívaniu výnimky podľa § 26. Očakáva sa, že toto usmernenie bude uverejnené do konca marca 2021.

59

(60)  Tribunál pre informácie bol zriadený na posudzovanie odvolaní týkajúcich sa ochrany údajov podľa zákona o ochrane údajov z roku 1984. V roku 2010 sa tribunál pre informácie stal v rámci reformy britského systému tribunálov súčasťou Všeobecnej regulačnej komory (General Regulatory Chamber) tribunálu prvého stupňa (First Tier Tribunal).

60

(61)  Pozri vec Baker/Secretary of State for the Home Department [2001] UKIT NSA2 (Baker/Secretary of State).

61

(62)  Pozri článok 85 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a časť 5 bod 26 ods. 9 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

62

(63)  V súlade s časťou 5 bodom 26 ods. 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa výnimka uplatňuje pri spracúvaní osobných údajov vykonávanom na osobitné účely (žurnalistické účely, akademické účely, umelecké účely a literárne účely), ak sa spracúvanie vykonáva s cieľom zverejnenia žurnalistického, akademického, umeleckého alebo literárneho materiálu a prevádzkovateľ je odôvodnene presvedčený, že uverejnenie tohto materiálu by bolo vo verejnom záujme. Pri rozhodovaní, či by uverejnenie bolo vo verejnom záujme, musí prevádzkovateľ zohľadniť osobitnú dôležitosť verejného záujmu, pokiaľ ide o slobodu prejavu a právo na informácie. Prevádzkovateľ musí okrem toho brať ohľad na kódexy postupov alebo usmernenia týkajúce sa daného uverejňovania (redakčné usmernenia BBC, kódex vysielania telekomunikačného regulačného orgánu Ofcom a kódex postupov vydavateľov). Pre uplatnenie výnimky musí byť prevádzkovateľ navyše odôvodnene presvedčený, že súlad s príslušným ustanovením by bol nezlučiteľný s osobitnými účelmi (bod 26 ods. 3 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018).

63

(64)  Rozsudok vo veci NT1/Google [2018] EWHC 799 (QB), bod 102 sa týkal diskusie, či bol prevádzkovateľ odôvodnene presvedčený, že uverejnenie je vo verejnom záujme a že súlad s príslušnými ustanoveniami bo nezlučiteľný s osobitnými účelmi. Súd uviedol, že § 32 ods. 1 písm. b) a c) zákona o ochrane údajov z roku 1998 má subjektívnu a objektívnu zložku: prevádzkovateľ musí preukázať svoje presvedčenie, že uverejnenie bude vo verejnom záujme a že toto presvedčenie je objektívne odôvodnené, musí preukázať subjektívne presvedčenie, že súlad s ustanovením, z ktorého sa požaduje výnimka, bude nezlučiteľný s danými osobitnými účelmi.

64

(65)  Príklad, ako sa uplatňuje kritérium „odôvodneného presvedčenia“, je uvedený v rozhodnutí Komisára pre informácie o uložení pokuty produkčnej spoločnosti True Visions Productions podľa zákona o ochrane údajov z roku 1998. Komisár pre informácie uznal subjektívne presvedčenie prevádzkovateľa médií, že súlad s prvou zásadou ochrany údajov (spravodlivosť a zákonnosť) je nezlučiteľný so žurnalistickými účelmi. Komisár pre informácie však neuznal, že toto presvedčenie je objektívne odôvodnené. Rozhodnutie Komisára pre informácie je dostupné na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/mpns/2614746/true-visions-productions-20190408.pdf.

65

(66)  Podľa usmernenia musia byť organizácie schopné vysvetliť, prečo je súlad s príslušným ustanovením zákona o ochrane údajov z roku 1998 nezlučiteľný so žurnalistickými účelmi. Prevádzkovatelia musia predovšetkým vyvážiť nepriaznivý vplyv, ktorý by mal súlad s ustanovením na žurnalistiku, s nepriaznivým vplyvom, ktorý by mal nesúlad na práva dotknutej osoby. Ak novinár dokáže dosiahnuť svoje redakčné ciele primeraným spôsobom, ktorý je v súlade so štandardnými ustanoveniami zákona o ochrane údajov, prevádzkovatelia to musia zaistiť. Organizácie musia byť schopné odôvodniť použitie obmedzenia týkajúceho sa každého ustanovenia, v prípade ktorého nedodržali súlad. „Data protection and journalism: a guide for the media“ (Ochrana údajov a žurnalistika: usmernenie pre médiá), k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1552/data-protection-and-journalism-media-guidance.pdf.

66

(67)  Príklady verejného záujmu by zahŕňali odhaľovanie alebo zisťovanie trestnej činnosti, ochranu verejného zdravia alebo bezpečnosti, odhaľovanie zavádzajúcich tvrdení jednotlivcov alebo organizácií, prípadne zverejnenie nekompetentnosti, ktorá postihuje verejnosť. Pozri usmernenie orgánu Ofcom, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.ofcom.org.uk/__data/assets/pdf_file/0017/132083/Broadcast-Code-Section-8.pdf a redakčné usmernenia spoločnosti BBC, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.bbc.com/editorialguidelines/guidelines/privacy.

67

(68)  Pozri článok 89 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a časť 6 bod 27 ods. 2 a bod 28 ods. 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

68

(69)  Vzťahuje sa na to požiadavka, aby sa osobné údaje spracúvali v súlade s článkom 89 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktorý dopĺňa § 19 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

69

(70)  Pozri odôvodnenia (281) až (287).

70

(71)  S výnimkou článku 48 nariadenia (EÚ) 2016/679, ktorý sa Spojené kráľovstvo rozhodlo nezaradiť do všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov. V tejto súvislosti je predovšetkým potrebné pripomenúť, že štandard, ktorý sa má považovať za taký, ktorý poskytuje primeranú úroveň ochrany, je skôr štandard „zásadnej rovnocennosti“ ako identity, ako to objasnil Súdny dvor Európskej únie (Schrems I, body 73 – 74) a uznal Európsky výbor pre ochranu údajov (Referenčné kritérium primeranosti, strana 3). Ako to Európsky výbor pre ochranu údajov vysvetlil vo svojom Referenčnom kritériu primeranosti, „[c]ieľom preto nie je odzrkadľovať každý jeden bod európskych právnych predpisov, ale stanoviť základné prvky – hlavné požiadavky týchto právnych predpisov“. V tejto súvislosti je dôležité podotknúť, že hoci právny poriadok Spojeného kráľovstva formálne neobsahuje ustanovenie totožné s článkom 48, rovnaký účinok zaručujú ostatné právne ustanovenia a zásady, t. j. že v odpovedi na žiadosť súdu alebo správneho orgánu v tretej krajine o osobné údaje môžu byť osobné údaje prenesené len do tej tretej krajiny, s ktorou je uzavretá medzinárodná dohoda, na základe ktorej je predmetné rozhodnutie súdu alebo administratívne rozhodnutie tretej krajiny uznané alebo vykonávané v Spojenom kráľovstve, alebo ak je prenos založený na jednom z mechanizmov prenosu, ktoré sú uvedené v kapitole V všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov. Konkrétnejšie povedané, aby sa vykonal zahraničný rozsudok, súdy v Spojenom kráľovstve musia byť schopné poukázať na common law alebo na právny predpis, ktorý umožňuje vykonateľnosť rozsudku. Ani common law [pozri vec Adams and Others/Cape Industries Plc. (1990) 2 W.L.R. 657], ani právne predpisy však neumožňujú vykonanie zahraničného rozsudku, v ktorom sa požaduje prenos údajov, bez platnej medzinárodnej dohody. V dôsledku toho sú žiadosti o údaje nevykonateľné podľa práva Spojeného kráľovstva, keďže nie je uzavretá taká medzinárodná dohoda. Navyše na akýkoľvek prenos osobných údajov do tretích krajín, a to aj na základe žiadosti zahraničného súdu alebo správneho orgánu, sa naďalej vzťahujú obmedzenia stanovené v kapitole V všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ktoré sú totožné so zodpovedajúcimi ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679, a preto si vyžadujú uplatnenie jedného z dôvodov prenosu, ktoré sú uvedené v kapitole V, v súlade s konkrétnymi požiadavkami, ktoré sa naň vzťahujú podľa tejto kapitoly.

71

(72)  Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že opis krajiny alebo medzinárodnej organizácie sa týka situácie, v ktorej by bolo potrebné vykonať konkrétne a čiastočné určenie primeranosti s cielenými obmedzeniami (napríklad právny predpis o primeranosti len vo vzťahu k určitému typu prenosu údajov).

72

(73)  Pozri memorandum o porozumení medzi ministrom ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (DCMS) a Úradom Komisára pre informácie o úlohe tohto komisára, pokiaľ ide o nové posúdenia Spojeného kráľovstva z hľadiska primeranosti jeho režimu ochrany údajov, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

73

(74)  Ak obe parlamentné snemovne zahlasujú proti takýmto právnym predpisom, tie prestanú mať v konečnom dôsledku ďalšie právne účinky.

74

(75)  V rámci všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa ponechávajú pravidlá stanovené v článku 47 nariadenia (EÚ) 2016/679, iba sa upravujú tak, aby zodpovedali pravidlám vo vnútroštátnom kontexte, napríklad nahradením odkazov na príslušný dozorný orgán odkazmi na Komisára pre informácie, vymazaním odkazu na mechanizmus konzistentnosti z odseku 1 a vymazaním celého odseku 3.

75

(76)  Podľa článku 49 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sú prenosy možné, ak je splnená jedna z týchto podmienok: a) dotknutá osoba vyjadrila výslovný súhlas s navrhovaným prenosom po tom, ako bola informovaná o rizikách, ktoré takéto prenosy môžu pre ňu predstavovať z dôvodu absencie rozhodnutia o primeranosti a primeraných záruk; b) prenos je nevyhnutný na plnenie zmluvy medzi dotknutou osobou a prevádzkovateľom alebo na vykonanie predzmluvných opatrení prijatých na žiadosť dotknutej osoby; c) prenos je potrebný na uzatvorenie alebo plnenie zmluvy uzatvorenej v záujme dotknutej osoby medzi prevádzkovateľom a inou fyzickou alebo právnickou osobou; d) prenos je nevyhnutný z dôležitých dôvodov verejného záujmu; e) prenos je nevyhnutný na preukazovanie, uplatňovanie alebo obhajovanie právnych nárokov; f) prenos je nevyhnutný na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby alebo iných osôb, ak je dotknutá osoba fyzicky alebo právne nespôsobilá vyjadriť súhlas; g) prenos sa uskutočňuje z registra, ktorý je podľa vnútroštátneho práva určený na poskytovanie informácií verejnosti a ktorý je otvorený na nahliadanie verejnosti alebo akejkoľvek osobe, ktorá vie preukázať oprávnený záujem, ale len pokiaľ sú v tomto konkrétnom prípade splnené podmienky stanovené vnútroštátnym právom na nahliadanie. Okrem toho, ak nie je splnená žiadna z uvedených podmienok, prenos sa môže uskutočniť, len ak nie je opakujúcej sa povahy, týka sa len obmedzeného počtu dotknutých osôb, je nevyhnutný na účely závažných oprávnených záujmov, ktoré sleduje prevádzkovateľ a nad ktorými neprevažujú záujmy ani práva a slobody dotknutej osoby, a prevádzkovateľ posúdil všetky okolnosti sprevádzajúce prenos údajov a na základe tohto posúdenia poskytol primerané záruky, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov.

76

(77)  V odôvodnení 111 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa uvádza, že prenosy údajov súvisiace so zmluvou alebo právnym nárokom sa môžu uskutočniť, iba ak sú občasné.

77

(78)  Usmernenie Komisára pre informácie k medzinárodným prenosom údajov, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/international-transfers/#ib7.

78

(79)  Počas obdobia maximálne šiestich mesiacov, končiaceho najneskôr 30. júna 2021, sa uplatniteľnosť tohto nového rámca musí vykladať so zreteľom na článok 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (L 444/14 z 31.12.2020) (ďalej len „Dohoda o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom“), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=SK.

79

(80)  Ak je to potrebné, tieto odkazy sa nahradia odkazmi na orgány Spojeného kráľovstva. Napríklad podľa § 17 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže Komisár pre informácie alebo národný akreditačný orgán Spojeného kráľovstva akreditovať osobu spĺňajúcu požiadavky stanovené v článku 43 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov na účely monitorovania súladu s certifikáciou.

80

(81)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

81

(82)  Ich vzájomný vzťah upravuje dohoda o riadení. Medzi najdôležitejšie povinnosti Ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport ako hlavného ministerstva patrí najmä: zabezpečiť, aby Komisár pre informácie bol primerane financovaný a mal primerané zdroje; zastupovať záujmy Komisára pre informácie v parlamente a v rámci vzťahov s ďalšími ministerstvami; zabezpečiť zavedenie spoľahlivého vnútroštátneho rámca na ochranu údajov a poskytovať Komisárovi pre informácie usmernenia a podporu v prevádzkových otázkach, ako sú otázky týkajúce sa nehnuteľností, lízingov a obstarávania (dohoda o riadení na roky 2018 – 2021, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

82

(83)  Kódex riadenia verejných menovaní, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/578498/governance_code_on_public_appointments_16_12_2016.pdf.

83

(84)  Druhá správa zo zasadnutia Výboru Dolnej snemovne pre kultúru, médiá a šport 2015 – 2016, k dispozícii na tomto odkaze: https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

84

(85)  
  „Address“ je návrh predložený parlamentu, ktorého cieľom je upovedomiť monarchu o stanoviskách parlamentu k určitej téme.

85

(86)  Bod 3 ods. 3 prílohy 12 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

86

(87)  § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018, pozri odôvodnenie 17.

87

(88)  § 137 a 138 zákona o ochrane údajov z roku 2018 obsahujú niekoľko záruk na zabezpečenie toho, aby poplatky boli stanovené na primeranej úrovni. V § 137 ods. 4 sa konkrétne uvádzajú záležitosti, ktoré musí minister zohľadniť pri vydávaní právnych predpisov, v ktorých sa stanovuje suma, ktorú musia zaplatiť rôzne organizácie. Navyše sa v § 138 ods. 1 a § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018 tiež stanovuje zákonná požiadavka, že minister je ešte pred prijatím týchto právnych predpisov povinný uskutočniť konzultácie s Komisárom pre informácie a inými zástupcami osôb, na ktoré by sa tieto právne predpisy mohli vzťahovať, a to v záujme zohľadnenia ich názorov. Komisár pre informácie je okrem toho podľa § 138 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 povinný priebežne preskúmavať fungovanie právnych predpisov o poplatkoch a môže ministrovi predložiť návrhy na ich zmenu. A napokon, s výnimkou prípadov, keď sa právne predpisy prijímajú len s cieľom zohľadniť zvýšenie indexu maloobchodných cien (v takom prípade budú podliehať postupu tzv. negatívneho uznesenia parlamentu), tieto právne predpisy podliehajú postupu kladného uznesenia a môžu sa prijať až po tom, ako ich každá z komôr parlamentu schváli svojim uznesením.

88

(89)  V dohode o riadení sa ozrejmilo, že minister môže prideliť Komisárovi pre informácie prostriedky z financií, ktoré poskytol parlament podľa prílohy 12 bodu 9 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Po konzultácii s Komisárom pre informácie poskytne Ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport tomuto komisárovi príslušné sumy (subvencie) na pokrytie jeho administratívnych nákladov a plnenie funkcií vo vzťahu k viacerým osobitným úlohám vrátane slobody informácií (dohoda o riadení na roky 2018 – 2021, bod 1.12, pozri poznámku pod čiarou č. 82).

89

(90)  Pozri § 134 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

90

(91)  § 142 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 143 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

91

(92)  § 146 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 147 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

92

(93)  § 149 až 151 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 152 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

93

(94)  § 155 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a článok 83 nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane osobných údajov.

94

(95)  Vyplýva to z § 155 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 v spojení s § 149 ods. 2 a 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a z §156 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorým sa obmedzuje vydávanie oznámení o uložení sankcie, pokiaľ ide o Komisárov pre majetok koruny (Crown Estate Commissioners) a prevádzkovateľov na kráľovskom dvore podľa § 209 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

95

(96)  Regulačná politika, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

96

(97)  Vrátane povahy a závažnosti porušenia (pri zohľadnení povahy, rozsahu alebo účelu dotknutého spracúvania, ako aj počtu dotknutých osôb, na ktoré malo vplyv, a rozsahu škody, ktorú utrpeli), úmyselného alebo nedbanlivého charakteru porušenia, akýchkoľvek opatrení prijatých prevádzkovateľom s cieľom zmierniť škodu, ktorú utrpeli dotknuté osoby, miery zodpovednosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa (so zreteľom na technické a organizačné opatrenia vykonané prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom), akýchkoľvek relevantných predchádzajúcich porušení zo strany prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, miery spolupráce s Komisárom, kategórií osobných údajov, ktorých sa porušenie týka, akýchkoľvek iných priťažujúcich alebo poľahčujúcich okolností prípadu, ako napríklad získaných finančných výhod alebo strát, ktorým sa zabránilo, priamo alebo nepriamo, v súvislosti s porušením.

97

(98)  Podľa informácií poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva nebolo v období, na ktoré sa vzťahuje výročná správa Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, zistené žiadne porušenie približne v 25 % prípadov, asi v 29 % prípadov bola dotknutá osoba požiadaná, aby buď po prvýkrát predložila svoje pochybnosti prevádzkovateľovi, aby počkala na odpoveď prevádzkovateľa, alebo aby pokračovala v prebiehajúcom dialógu s prevádzkovateľom, zhruba v 17 % prípadov nebolo zistené žiadne porušenie, ale prevádzkovateľovi bolo predložené odporúčanie, približne v 25 % prípadov Komisár pre informácie zistil porušenie a buď poskytol prevádzkovateľovi odporúčanie, alebo bol prevádzkovateľ požiadaný, aby prijal určité opatrenia, asi v 3 % prípadov bolo prijaté rozhodnutie, že sťažnosť nepatrí do oblasti pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679, a zhruba 1 % prípadov sa postúpilo inému orgánu pre ochranu údajov v rámci Európskeho výboru pre ochranu údajov.

98

(99)  Komisár pre informácie môže iniciovať tieto vyšetrovania na základe informácií prijatých z rôznych zdrojov vrátane oznámení o porušení ochrany osobných údajov, postúpení zo strany iných orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva alebo zahraničných orgánov pre ochranu údajov a sťažností predložených jednotlivcami alebo organizáciami občianskej spoločnosti.

99

(100)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020 (pozri poznámku pod čiarou č. 81).

100

(101)  Podľa predchádzajúcej výročnej správy vzťahujúcej sa na roky 2018 – 2019 vydal Komisár pre informácie v súlade so zákonom o ochrane údajov z roku 1998 počas vykazovaného obdobia 22 oznámení o uložení sankcie, ktorých výška dosahovala celkovo 3 010 610 GBP vrátane dvoch pokút vo výške 500 000 GBP (maximum povolené podľa zákona o ochrane údajov z roku 1998). Po odhaleniach týkajúcich sa spoločnosti Cambridge Analytica viedol Komisár pre informácie v roku 2018 najmä vyšetrovanie využívania analýzy údajov na politické účely. Výsledkom vyšetrovania bola politická správa, súbor odporúčaní, pokuta vo výške 500 000 GBP uložená spoločnosti Facebook a presadzovacie oznámenie adresované spoločnosti AggregateIQ, kanadskému sprostredkovateľovi údajov, v ktorom sa spoločnosti nariaďovalo vymazať osobné údaje občanov Spojeného kráľovstva a osôb s pobytom na území Spojeného kráľovstva, ktoré uchovávala (pozri Výročnú správu a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2018 – 2019, k dispozícii na tomto odkaze https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf.

101

(102)  Zhrnutie prijatých opatrení presadzovania práva sa uvádza na webovom sídle Komisára pre informácie a je k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/action-weve-taken/enforcement/.

102

(103)  § 170 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

103

(104)  § 171 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

104

(105)  § 119 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

105

(106)  § 144 a § 148 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

106

(107)  § 117 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

107

(108)  Súdna rada pre ochranu údajov je zodpovedná za poskytovanie usmernení a odbornej prípravy pre justíciu. Zaoberá sa aj sťažnosťami dotknutých osôb v súvislosti so spracúvaním osobných údajov súdmi, tribunálmi a jednotlivcami konajúcimi v rámci súdnej právomoci. Cieľom súdnej rady pre ochranu údajov je poskytnúť prostriedky na riešenie akejkoľvek sťažnosti. Ak sťažovateľ nebol spokojný s rozhodnutím tejto rady a poskytol dodatočné dôkazy, rada môže svoje rozhodnutie prehodnotiť. Hoci samotná súdna rada pre ochranu údajov neukladá finančné sankcie, ak sa domnieva, že došlo k dostatočne závažnému porušeniu zákona o ochrane údajov z roku 2018, môže vec postúpiť justičnému vyšetrovaciemu úradu (Judicial Conduct Investigation Office), ktorý sťažnosť vyšetrí. Ak sa sťažnosti vyhovie, je vecou lorda kancelára a šéfa justície Anglicka a Walesu (alebo vyššieho sudcu povereného konať v jeho mene), aby rozhodli, aké kroky by sa mali podniknúť proti dotknutej osobe zastávajúcej príslušný úrad. V poradí závažnosti by to mohlo zahŕňať: formálnu radu, formálne varovanie, napomenutie a v konečnom dôsledku odvolanie z funkcie. Ak je jednotlivec nespokojný so spôsobom, akým justičný vyšetrovací úrad (Judicial Conduct Investigation Office) vyšetroval sťažnosť, svoju sťažnosť môže ďalej predložiť ombudsmanovi pre menovania a správanie sudcov (Judicial Appointments and Conduct Ombudsman) (pozri https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Tento ombudsman má právomoc požiadať justičný vyšetrovací úrad (Judicial Conduct Investigation Office) o opätovné preskúmanie sťažnosti a môže navrhnúť, aby bola sťažovateľovi vyplatená náhrada škody, ak sa domnieva, že utrpel škodu v dôsledku nesprávneho úradného postupu.

108

(109)  Oznámenie o ochrane osobných údajov šéfa justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéfa tribunálov (Senior President of Tribunals) je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

109

(110)  Oznámenie o ochrane osobných údajov šéfa justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) je k dispozícii na tomto odkaze: https://judiciaryni.uk/data-privacy.

110

(111)  Oznámenie o ochrane osobných údajov pre škótske súdy a tribunály je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

111

(112)  Sudca pre dohľad nad údajmi poskytuje justícii usmernenie a vyšetruje porušenia a/alebo sťažnosti v súvislosti so spracúvaním osobných údajov súdmi alebo jednotlivcami konajúcimi v rámci súdnej právomoci.

112

(113)  Ak sa sťažnosť alebo porušenie považujú za závažné, postúpia sa v súlade s kódexom postupov pre sťažnosti (Code of practice on Complaints) vydaným šéfom justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) súdnemu úradníkovi pre sťažnosti (Judicial Complaints Officer) na ďalšie vyšetrovanie. Výsledkom takejto sťažnosti môžu byť: žiadne ďalšie opatrenia, poradenstvo, odborná príprava alebo mentorstvo, neformálne varovanie, formálne varovanie, konečné varovanie, obmedzenie praxe alebo postúpenie správnemu tribunálu. Kódex postupov pre sťažnosti vydaný šéfom justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) je k dispozícii na tomto odkaze: https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028 %20Feb%2013 %20 %28Final%29 %20updated%20with%20new%20comp..__1.pdf.

113

(114)  Sudca pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) vyšetruje každú odôvodnenú sťažnosť, ktorá sa postupuje šéfovi justície Lord President, ktorý má právomoc vydávať rady, formálne varovanie alebo napomenutie, ak to považuje za potrebné (rovnocenné pravidlá existujú pre členov tribunálov a sú k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

114

(115)  Článok 77 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov.

115

(116)  V § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa konkrétne uvádzajú tieto situácie: a) Komisár pre informácie nepodnikne primerané kroky v reakcii na sťažnosť, b) Komisár pre informácie neposkytne sťažovateľovi informácie o pokroku v súvislosti so sťažnosťou alebo o jej výsledku pred uplynutím 3-mesačnej lehoty, ktorá začína plynúť od prijatia sťažnosti týmto komisárom, alebo c) v prípade, že posúdenie sťažnosti Komisárom pre informácie počas tohto obdobia ešte nie je ukončené, ak neposkytne sťažovateľovi takéto informácie počas nasledujúcich 3 mesiacov.

116

(117)  Článok 78 ods. 2 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

117

(118)  Článok 78 ods. 1 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a § 162 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

118

(119)  § 7 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998. Podľa § 7 ods. 7 je osoba obeťou protiprávneho činu len vtedy, ak by bola obeťou na účely článku 34 Európskeho dohovoru o ľudských právach, ak bol v súvislosti s týmto činom podaný návrh na začatie konania na Európskom súde pre ľudské práva.

119

(120)  § 8 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998.

120

(121)  Pozri vec Schrems II, body 174 – 175 a citovanú judikatúru. Čo sa týka prístupu orgánov verejnej moci členských štátov, pozri aj vec C-623/17 Privacy International, ECLI:EU:C:2020:790, bod 65; a spojené veci C-511/18, C-512/18 a C-520/18 La Quadrature du Net and Others, ECLI:EU:C:2020:791, bod 175.

121

(122)  Pozri vec Schrems II, body 176 a 181, ako aj citovanú judikatúru. Pokiaľ ide o prístup orgánov verejnej moci členských štátov, pozri aj vec Privacy International, bod 68; a La Quadrature du Net and Others, bod 132.

122

(123)  Pozri vec Schrems II, bod 176. Pokiaľ ide o prístup orgánov verejnej moci členských štátov, pozri aj vec Privacy International, bod 68; a La Quadrature du Net and Others, bod 132.

123

(124)  Pozri vec Schrems II, bod 179.

124

(125)  Pozri vec Schrems II, body 181 – 182.

125

(126)  Pozri vec Schrems I, bod 95 a vec Schrems II, bod 194. V tejto súvislosti Súdny dvor Európskej únie zdôraznil najmä to, že dodržiavanie článku 47 Charty základných práv, v ktorom sa zaručuje právo na účinný prostriedok nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, „prispieva k úrovni ochrany požadovanej v rámci Únie a [...] Komisia [ho musí] konštatovať skôr, než prijme rozhodnutie o primeranosti podľa článku 45 ods. 1 nariadenia“ (EÚ) 2016/679 (vec Schrems II, bod 186).

126

(127)  § 6 zákona o ľudských právach z roku 1998.

127

(128)  Európsky súd pre ľudské práva, Klass and others/Nemecko, žaloba č. 5029/71, body 17 – 51.

128

(129)  Európsky súd pre ľudské práva, Kennedy/United Kingdom, žaloba č. 26839/05, (ďalej len „Kennedy“), body 167 a 190.

129

(130)  Viac informácií o Európskom dohovore o ľudských právach a o jeho začlenení do právneho poriadku Spojeného kráľovstva prostredníctvom zákona o ľudských právach z roku 1998, ako aj o dohovore č. 108 sa uvádza v odôvodnení 9.

130

(131)  Podobne sú v súlade s článkom 11 dohovoru č. 108+ obmedzenia určitých osobitných práv a povinností v rámci dohovoru na účely národnej bezpečnosti alebo predchádzania, vyšetrovania a stíhania trestnej činnosti a výkonu trestných sankcií prípustné len vtedy, ak je takéto obmedzenie stanovené vo vnútroštátnom poriadku, rešpektuje podstatu základných práv a slobôd a predstavuje nevyhnutné a primerané opatrenie v demokratickej spoločnosti. Nezávislému a účinnému preskúmaniu a dohľadu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi príslušnej strany dohovoru musia podliehať aj spracovateľské činnosti na účely národnej bezpečnosti a obrany.

131

(132)  § 31 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

132

(133)  Príslušné orgány uvedené v prílohe 7 nezahŕňajú len policajné zložky, ale aj všetky ministerstvá Spojeného kráľovstva, ako aj iné orgány s vyšetrovacími funkciami [napr. Komisár daňového a colného orgánu jej veličenstva (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), Národná kriminálna agentúra (National Crime Agency), Waleský daňový úrad (Welsh Revenue Authority), Úrad pre hospodársku súťaž a trhy (Competition and Markets Authority) alebo Kataster nehnuteľností jej veličenstva (Her Majesty’s Land Register)], vyšetrovacie orgány, iné orgány s pôsobnosťou v oblasti trestnej spravodlivosti a ďalšie subjekty alebo organizácie vykonávajúce činnosti v oblasti presadzovania práva (na zozname v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sú medzi nimi uvedení aj riaditelia prokuratúry, riaditeľ prokuratúry pre Severné Írsko alebo Komisia pre informácie).

133

(134)  § 30 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

134

(135)  § 35 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

135

(136)  § 36 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

136

(137)  § 37 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

137

(138)  § 38 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

138

(139)  § 39 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

139

(140)  § 40 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

140

(141)  § 44 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

141

(142)  § 45 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

142

(143)  § 46 a § 47 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

143

(144)  § 49 a § 50 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

144

(145)  § 56 – 65 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

145

(146)  § 66 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

146

(147)  § 67 – 68 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

147

(148)  § 69 – § 71 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

148

(149)  § 67 – 68 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

149

(150)  Časť 3 kapitola 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

150

(151)  Podľa § 86 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa pri určovaní spravodlivosti a transparentnosti spracúvania musí prihliadať na spôsob získavania údajov. V tomto zmysle je požiadavka spravodlivosti a transparentnosti splnená, ak sa údaje získajú od osoby, ktorá je zákonne oprávnená alebo od ktorej sa zákonom vyžaduje, aby ich poskytla.

151

(152)  Podľa § 87 zákona o ochrane údajov z roku 2018 musia byť účely spracúvania konkrétne určené, výslovne uvedené a legitímne. Údaje sa nesmú spracúvať spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané. Podľa § 87 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 možno ďalšie zlučiteľné spracúvanie osobných údajov povoliť len vtedy, ak je prevádzkovateľ zákonom oprávnený spracúvať údaje na tento účel a spracúvanie je nevyhnutné a primerané tomuto inému účelu. Spracúvanie by sa malo považovať za zlučiteľné, ak spracúvanie pozostáva zo spracúvania na účely archivácie vo verejnom záujme, na účely vedeckého alebo historického výskumu alebo na štatistické účely a podlieha primeraným zárukám (§ 87 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

152

(153)  Osobné údaje musia byť primerané, relevantné a nie nadmerné (§ 88 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

153

(154)  Osobné údaje musia byť presné a aktuálne (§ 89 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

154

(155)  Osobné údaje sa nesmú uchovávať dlhšie, ako je potrebné (§ 90 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

155

(156)  Šiesta zásada ochrany údajov spočíva v tom, že osobné údaje sa musia spracúvať spôsobom, ktorý zahŕňa prijatie primeraných bezpečnostných opatrení, pokiaľ ide o riziká, ktoré vyplývajú zo spracovania osobných údajov. Riziká zahŕňajú (okrem iného) náhodný alebo neoprávnený prístup k osobným údajom alebo ich zničenie, stratu, použitie, zmenu alebo zverejnenie (§ 91 zákona o ochrane údajov z roku 2018). V § 107 sa takisto vyžaduje, aby 1. každý prevádzkovateľ zaviedol primerané bezpečnostné opatrenia zodpovedajúce rizikám vyplývajúcim zo spracúvania osobných údajov a 2. v prípade automatizovaného spracúvania vykonal každý prevádzkovateľ a každý sprostredkovateľ preventívne alebo zmierňujúce opatrenia založené na hodnotení rizika.

156

(157)  § 86 ods. 2 písm. b) a príloha 10 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

157

(158)  Kapitola 3 časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, najmä práva: prístupu, opravy a vymazania, ako aj právo namietať proti spracúvaniu a nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu, právo zasahovať do automatizovaného rozhodovania a byť informovaný o tomto rozhodovaní. Okrem toho musí prevádzkovateľ dotknutej osobe poskytnúť informácie o spracovaní jej osobných údajov. Ako je to vysvetlené v usmernení Komisára pre informácie o spracúvaní spravodajskými službami, jednotlivci môžu uplatňovať všetky svoje práva (vrátane žiadosti o opravu) prostredníctvom sťažnosti podanej Komisárovi pre informácie alebo predložením záležitostí súdu (pozri usmernenie Komisára pre informácie o spracúvaní spravodajskými službami, k dispozícii na tomto odkaze https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-intelligence-services-processing/).

158

(159)  § 103 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

159

(160)  § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Prenos osobných údajov medzinárodným organizáciám alebo krajinám mimo Spojeného kráľovstva je možný, ak je prenos nevyhnutným a primeraným opatrením vykonávaným na účely zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na iné účely stanovené v osobitných ustanoveniach zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 a zákona o spravodajských službách z roku 1994.

160

(161)  Usmernenie Komisára pre informácie, pozri poznámku pod čiarou č. 158.

161

§ 30 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a príloha 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

(162)  V § 110 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádzajú ustanovenia, z ktorých je povolená výnimka. Zahŕňa zásady ochrany údajov (okrem zásady zákonnosti), práva dotknutých osôb, povinnosť informovať Komisára pre informácie o porušení ochrany údajov, kontrolné právomoci Komisára pre informácie v súlade s medzinárodnými záväzkami, ako aj jeho niektoré právomoci v oblasti presadzovania práva, ustanovenia, na základe ktorých sa určité porušenia ochrany údajov považujú za trestný čin, a ustanovenia týkajúce sa osobitných účelov spracúvania, ako sú žurnalistické, akademické alebo umelecké účely.

162

(163)  Pozri vec Baker/Secretary of State, pozri poznámku pod čiarou č. 61.

163

(164)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom „Ochrana údajov v oblasti národnej bezpečnosti a rámec vyšetrovacích právomocí“, s. 15 – 16 (pozri poznámku pod čiarou č. 31). Pozri tiež rozsudok Baker/Secretary of State (pozri poznámku pod čiarou č. 61), v ktorom súd zrušil osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti vydané ministerstvom vnútra a potvrdil uplatnenie výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti vzhľadom na to, že neexistoval dôvod stanoviť paušálnu výnimku týkajúcu sa povinnosti odpovedať na žiadosti o prístup a že umožnenie takejto výnimky za každých okolností bez analýzy jednotlivých prípadov presahovalo rámec toho, čo bolo potrebné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

164

(165)  Pozri Memorandum o porozumení medzi Komisárom pre informácie a spravodajskými službami Spojeného kráľovstva, podľa ktorého sa Komisár pre informácie v prípade prijatia sťažnosti od dotknutej osoby bude chcieť uistiť, že v danej otázke sa postupovalo správne a že použitie výnimky bolo v príslušnom prípade náležité. Memorandum o porozumení medzi Úradom Komisára pre informácie a spravodajskými službami Spojeného kráľovstva, bod 16, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf.

165

(166)  Zákonom o ochrane údajov z roku 2018 bola zrušená možnosť vydať osvedčenie podľa § 28 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 1998. Možnosť vydania „starých osvedčení“ však stále existuje, a to v rozsahu, v aktom to vyplýva z možnosti, ktorá historicky existuje podľa zákona o ochrane údajov z roku 1998 (pozri bod 17 časti 5 prílohy 20 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018). Táto možnosť je však veľmi vzácna a uplatní sa len v obmedzenom počte prípadov, ako napr. keď subjekt údajov napadne uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti vo vzťahu k spracúvaniu zo strany orgánu verejnej moci, ktorý toto spracúvanie uskutočnil na základe zákona o ochrane údajov z roku 1998. Treba poznamenať, že v takýchto prípadoch sa uplatnia všetky ustanovenia § 28 zákona o ochrane údajov z roku 1998, a teda aj ustanovenie umožňujúce subjektu údajov napadnúť príslušné osvedčenie na súde.

166

(167)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že hoci je osvedčenie presvedčivým dôkazom toho, že pokiaľ ide o údaje alebo spracúvanie uvedené v osvedčení, výnimka je uplatniteľná, neodstraňuje sa ňou požiadavka, aby prevádzkovateľ zvážil, či je výnimku potrebné uplatňovať v jednotlivých prípadoch.

167

(168)  Podľa § 130 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže Komisár pre informácie rozhodnúť, že sa nesmie uverejniť znenie určitého osvedčenia, resp. jeho časť, ak by to bolo v rozpore so záujmom národnej bezpečnosti, alebo ak by to bolo inak v rozpore s verejným záujmom, resp. ak by to mohlo ohroziť bezpečnosť ktorejkoľvek osoby. V takýchto prípadoch však Komisár pre informácie uverejní skutočnosť, že takéto osvedčenie bolo vydané.

168

(169)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 15, pozri poznámku pod čiarou č. 167.

169

(170)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 5, pozri poznámku pod čiarou č. 167.

170

(171)  Pozri poznámku pod čiarou č. 164.

171

(172)  V § 102 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ musí byť schopný preukázať, že splnil požiadavky zákona o ochrane údajov z roku 2018. To znamená, že spravodajská služba by musela Komisárovi pre informácie preukázať, že pri odvolávaní sa na výnimku zvážila osobitné okolnosti prípadu. Komisár pre informácie okrem toho uverejňuje aj záznam o osvedčeniach o záujme národnej bezpečnosti, k dispozícii na tomto odkaze: je k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

172

(173)  § 111 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

173

(174)  Vyšší tribunál (Upper Tribunal) je súd príslušný na rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam nižších správnych súdov a má osobitnú právomoc, pokiaľ ide o priame odvolania proti rozhodnutiam určitých vládnych orgánov.

174

(175)  § 111 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

175

(176)  Vo veci Baker/Secretary of State (pozri poznámku pod čiarou č. 61), tribunál pre informácie zrušil osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti vydané ministerstvom vnútra vzhľadom na to, že neexistoval dôvod stanoviť paušálnu výnimku týkajúcu sa povinnosti odpovedať na žiadosti o prístup a že umožnenie takejto výnimky za každých okolností bez analýzy jednotlivých prípadov presahovalo rámec toho, čo bolo potrebné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

176

(177)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 25, pozri poznámku pod čiarou č. 167.

177

(178)  Patria sem: i) zásady ochrany údajov podľa časti 4 s výnimkou požiadavky zákonnosti spracovania podľa prvej zásady a skutočnosti, že spracúvanie musí spĺňať jednu z príslušných podmienok stanovených v prílohách 9 a 10; ii) práva dotknutých osôb a iii) povinnosti týkajúce sa oznamovania porušení Komisárovi pre informácie.

178

(179)  V časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je stanovený právny rámec, ktorý sa vzťahuje na všetky tipy spracúvania osobných údajov vykonaných spravodajskými službami (a nielen na vykonávanie ich úloh týkajúcich sa národnej bezpečnosti). Preto sa časť 4 vzťahuje aj na prípady, keď spravodajské služby spracúvajú údaje napríklad na účely riadenia ľudských zdrojov, v kontexte sporu alebo v kontexte verejného obstarávania. Obmedzenia uvedené v prílohe 11 sa majú vzťahovať najmä na prípady týchto iných kontextov. Napríklad v kontexte sporu so zamestnancom je možné odvolať sa na obmedzenie na účely „súdneho konania“ alebo v kontexte verejného obstarávania je možné odvolať sa na obmedzenie na účely „rokovania“ atď. Odráža sa to aj v usmernení Komisára pre informácie o spracúvaní údajov spravodajskými službami, v ktorom sa ako príklad uplatňovania obmedzení uvedených v prílohe 11 uvádza rokovanie o dohode medzi spravodajskou službou a bývalým zamestnancom, ktorý si uplatňuje zamestnanecký nárok (pozri poznámku pod čiarou č. 161). Treba uviesť aj to, že rovnaké obmedzenia sú podľa časti 2 prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 dostupné pre ostatné verejné orgány.

179

(180)  Podľa vysvetľujúceho rámca Spojeného kráľovstva medzi „výnimky na základe kategórie“ patria: i) informácie o udelení čestných titulov koruny (Crown honours and dignities); ii) dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom; iii) dôverné údaje o zamestnaní, odbornej príprave alebo vzdelávaní a iv) odpovede v písomných skúškach a známky zo skúšok. „Výnimky na základe ujmy“ sa týkajú týchto záležitostí: i) predchádzanie trestnej činnosti alebo jej odhaľovanie, zadržanie a trestné stíhanie páchateľov; ii) parlamentné výsady; iii) súdne konania; iv) bojová účinnosť ozbrojených síl koruny; v) hospodársky blahobyt Spojeného kráľovstva; vi) rokovania s dotknutou osobou; vii) vedecký alebo historický výskum alebo štatistické účely; viii) archivácia vo verejnom záujme. Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom National Security (Národná bezpečnosť), s. 13 (pozri poznámku pod čiarou č. 31).

180

(181)  V prípade scenára primeranosti využívanie súhlasu nie je podľa všetkého relevantné, keďže v prípade prenosu údaje od dotknutej osoby v EÚ nebude na základe súhlasu priamo získavať orgán presadzovania práva Spojeného kráľovstva.

181

(182)  Pokiaľ ide o príslušný právny základ, pozri § 8 a nasl. zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 (PACE) pre Anglicko a Wales, § 10 a nasl. nariadenia o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1989 (Police and Criminal Evidence Order) pre Severné Írsko a v prípade Škótska ho stanovuje common law [pozri § 46 trestného zákona z roku 2016 (Criminal Justice Act) pre Škótsko] a § 23B škótskeho trestného práva (Criminal Law) (konsolidácia). Právny základ v prípade príkazu na domovú prehliadku vydaného po zatknutí tvorí § 18 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 (pre Anglicko a Wales), § 20 a nasl. nariadenia (Severného Írska) o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1989 a v prípade Škótska ho stanovuje common law [pozri § 46 trestného zákona (Škótska) z roku 2016]. Orgány Spojeného kráľovstva upresnili, že príkaz na domovú prehliadku vydáva súd na žiadosť vyšetrovateľa. Umožňujú vyšetrovateľovi vstup do priestorov s cieľom prehľadať ich v snahe nájsť materiály alebo osoby, ktoré sú relevantné pre jeho vyšetrovanie; vykonanie príkazu si často bude vyžadovať pomoc policajného strážnika (constable).

182

(183)  Ak sa vyšetrovanie týka legalizácie príjmu z trestnej činnosti (vrátane konfiškácie a občianskoprávneho konania o vymáhaní), relevantným právnym základom pre žiadosť o príkaz na predloženie dôkazov je § 345 a nasl. v prípade Anglicka, Walesu a Severného Írska a § 380 a nasl. zákona o príjmoch z trestnej činnosti z roku 2002 (Proceeds of Crime Act) v prípade Škótska. Ak sa vyšetrovanie týka iných oblastí ako legalizácie príjmu z trestnej činnosti, žiadosť o príkaz na predloženie dôkazov možno podať podľa § 9 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 pre Anglicko a Wales a prílohy 1 k nemu a § 10 a nasl. nariadenia (Severného Írska) o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1989 pre Severné Írsko. V prípade Škótska sa získava podľa common law [pozri § 46 trestného zákona (Škótska) z roku 2016 a § 23B trestného práva (konsolidácia) (Škótska)]. Orgány Spojeného kráľovstva upresnili, že podľa príkazu na predloženie dôkazov je osoba, ktorá je v ňom uvedená, povinná predložiť materiál, ktorý vlastní alebo má pod kontrolou, alebo poskytnúť k nemu prístup (pozri bod 4 prílohy 1 k zákonu o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984).

183

(184)  Napríklad zákon o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 v § 8 a § 18 obsahuje právomoci zaistiť a zadržať všetko, na čo sa vzťahuje povolenie prehliadky.

184

(185)  Napríklad § 8 a 18 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach upravujú právomoc zmierovacieho sudcu povoliť príkaz a príslušníka policajného zboru vykonať prehliadku nehnuteľnosti. V prvom prípade (§ 8) sa musí zmierovací sudca pred vydaním príkazu najprv presvedčiť, že existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že: i) bol spáchaný žalovateľný trestný čin; ii) v priestoroch sa nachádza materiál, ktorý má pravdepodobne pre vyšetrovanie trestného činu značnú hodnotu (či už samotný, alebo spolu s inými materiálmi); iii) materiál pravdepodobne bude relevantným dôkazom; iv) neobsahuje ani nezahŕňa položky, na ktoré sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, vylúčený materiál alebo materiál, na ktorý sa vzťahuje osobitný postup; a v) bez použitia príkazu by nebolo možné vstup získať. V druhom prípade sa § 18 umožňuje príslušníkovi policajného zboru prehľadať priestory osoby zatknutej za žalovateľný trestný čin pre iný materiál ako materiál, na ktorý sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, ak má odôvodnené podozrenie, že sa v priestoroch nachádzajú dôkazy, ktoré sa týkajú tohto trestného činu alebo iného podobného alebo súvisiaceho žalovateľného trestného činu. Takáto prehliadka sa musí obmedziť na odhalenie tohto materiálu a musí byť písomne povolená príslušníkom policajného zboru aspoň s hodnosťou inšpektora (inspector), pokiaľ to nie je na vyšetrovanie trestného činu nevyhnutné. V takom prípade je nutné čo najskôr po jej vykonaní informovať príslušníka policajného zboru aspoň s hodnosťou inšpektora. Je potrebné zaznamenať dôvody prehliadky a povahu hľadaných dôkazov. Okrem toho sa v § 15 a § 16 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 poskytujú zákonné záruky, ktoré sa pri podávaní žiadosti o vydanie príkazu na domovú prehliadku musia dodržiavať. V § 15 sa stanovujú požiadavky, ktoré sa vzťahujú na získanie príkazu na domovú prehliadku [vrátane obsahu žiadosti podanej strážnikom (constable) a skutočnosti, že v príkaze na domovú prehliadku sa musí okrem iného uviesť zákonné ustanovenie, na základe ktorého sa vydáva, a, pokiaľ je to možné, uviesť predmety a osoby, ktoré sa majú hľadať, a priestory, ktoré sa majú prehľadávať]. V § 16 sa upravuje, ako sa musí prehliadka na základe príkazu vykonať (napríklad: v § 16 ods. 5 sa stanovuje, že príslušník policajného zboru vykonávajúci príkaz predloží používateľovi priestorov kópiu príkazu; v § 16 ods. 11 sa stanovuje povinnosť uchovávať príkaz počas obdobia 12 mesiacov po jeho vykonaní; v § 16 ods. 12 sa stanovuje, že používateľ priestorov má počas tohto obdobia právo nahliadnuť do príkazu, ak si to želá). Tieto § pomáhajú zabezpečiť súlad s článkom 8 EDĽP (pozri napríklad Kent Pharmaceuticals/Director of the Serious Fraud Office [2002] EWHC 3023 (QB) at [30] by Lord Woolf CJ). Nedodržanie týchto záruk môže viesť k tomu, že sa prehliadka vyhlási za nezákonnú [napríklad R (Brook)/Preston Crown Court [2018] EWHC 2024 (Admin), [2018] ACD 95; R (Superior Import/Export Ltd)/Revenue and Customs Commissioners [2017] EWHC 3172 (Admin), [2018] Lloyd’s Rep FC 115 a R (F)/Blackfriars Crown Court [2014] EWHC 1541 (Admin)]. § 15 a § 16 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 sú doplnené kódexom B zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach, čo je kódex postupov, ktorým sa upravuje výkon policajných právomocí pri prehliadke priestorov.

185

(186)  Napríklad pri vydávaní príkazov na predloženie dôkazov podľa zákona o príjmoch z trestnej činnosti z roku 2002 by okrem nutnosti existencie opodstatnených dôvodov na splnenie podmienok stanovených v § 346 ods. 2 zákona o príjmoch z trestnej činnosti mali existovať opodstatnené dôvody domnievať sa, že daná osoba vlastní alebo má pod kontrolou takto špecifikovaný materiál a že materiál pravdepodobne má značnú hodnotu. Okrem toho ďalšou požiadavkou na vydanie príkazu na predloženie dôkazov je, že musia existovať opodstatnené dôvody domnievať sa, že je vo verejnom záujme, aby sa materiál predložil alebo aby sa k nemu poskytol prístup so zreteľom na a) pravdepodobný prínos pre vyšetrovanie v prípade, že sa materiál získa; a b) okolnosti, za ktorých osoba uvedená v žiadosti ako osoba, ktorá podľa všetkého vlastní alebo má pod kontrolou materiál, ktorý obsahuje informácie. Podobne sa musí súd, ktorý zvažuje žiadosť o príkaz na predloženie dôkazov podľa prílohy 1 k zákonu o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984, presvedčiť, že sú splnené osobitné podmienky. V prílohe 1 k zákonu o polícii a dôkazoch v trestných veciach sa stanovujú najmä dva samostatné alternatívne súbory podmienok, z ktorých jeden musí byť splnený predtým, než sudca vydá príkaz na predloženie dôkazov. Podľa prvého súboru sa vyžaduje, aby sudca mal opodstatnené dôvody domnievať sa že i) bol spáchaný žalovateľný trestný čin; ii) materiál hľadaný v priestoroch je materiálom, na ktorý sa vzťahuje osobitný postup alebo je jeho súčasťou, ale nie je vylúčeným materiálom; iii) má pravdepodobne pre vyšetrovanie trestného činu značnú hodnotu, či už samotný, alebo spolu s inými materiálmi; iv) a pravdepodobne bude relevantným dôkazom; v) sa vykonali pokusy získať materiál iným spôsobom alebo sa pokusy nevykonali, pretože nemohli byť úspešné; a vi) po zvážení prínosu pre vyšetrovanie a okolností, za ktorých ho daná osoba vlastní, je vo verejnom záujme, aby sa materiál predložil alebo aby sa k nemu poskytol prístup. Podľa druhého súboru podmienok sa vyžaduje toto: i) v priestoroch sa nachádza materiál, na ktorý sa vzťahuje osobitný postup, alebo vylúčený materiál; ii) keby nebolo zákazu prehliadok vykonávaných na základe právnych predpisov prijatých pred zákonom o polícii a dôkazoch v trestných veciach pre osobitný postup, vylúčený materiál alebo materiál, na ktorý sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, mohol byť vydaný príkaz na domovú prehliadku s cieľom nájsť materiál; a iii) bolo by vhodné takto postupovať.

186

(187)  Súdne preskúmanie je právny postup, ktorým možno napadnúť rozhodnutia verejného orgánu na Vrchnom súde. Súdy „preskúmajú“ napadnuté rozhodnutie a rozhodnú, či s prihliadnutím na koncepcie/zásady verejného práva možno rozhodnutie dôvodne považovať za protiprávne. Základnými dôvodmi súdneho preskúmania je predovšetkým nezákonnosť, nelogickosť, nesprávny postup, oprávnené očakávanie a ľudské práva. Na základe kladného výsledku súdneho preskúmania môže súd nariadiť niekoľko rôznych prostriedkov nápravy; najbežnejším z nich je príkaz na zrušenie (ktorým by sa zrušilo pôvodné rozhodnutie – t. j. rozhodnutie o vydaní príkazu na domovú prehliadku), za určitých okolností to môže zahŕňať aj priznanie finančnej náhrady. Ďalšie podrobnosti o súdnom preskúmaní v Spojenom kráľovstve sú k dispozícii v usmerneniach k správnemu rozhodovaniu s názvom „Judge Over Your Shoulder – a guide to good decision-making“, ktoré uverejňuje právne oddelenie vlády a sú k dispozícii na nasledujúcom odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/746170/JOYS-OCT-2018.pdf.

187

(188)  § 36 ods. 1 zákona Spojeného kráľovstva o ochrane údajov z roku 2018.

188

(189)  § 37 zákona Spojeného kráľovstva o ochrane údajov z roku 2018.

189

(190)  V § 263 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje, že „závažný trestný čin“ je trestný čin, pri ktorom možno odôvodnene očakávať, že dospelá osoba, ktorá dosiaľ nebola odsúdená, bude odsúdená na trest odňatia slobody na tri roky alebo viac, alebo čin, ktorý zahŕňa použitie násilia, má za následok značný finančný zisk alebo ho vykonal veľký počet osôb. Okrem toho na účely získavania údajov o komunikácii podľa časti 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa v § 87 ods. 10B stanovuje, že „závažný trestný čin“ je trestný čin, za ktorý možno uložiť trest odňatia slobody na 12 mesiacov alebo viac, alebo trestný čin spáchaný osobou, ktorá nie je fyzickou osobou, alebo ktorý zahŕňa ako svoju neoddeliteľnú súčasť odoslanie komunikácie alebo narušenie súkromia dotknutej osoby.

190

(191)  O príkaz na cielené zachytávanie môžu požiadať predovšetkým tieto orgány presadzovania práva: generálny riaditeľ Národnej kriminálnej agentúry (National Crime Agency), komisár metropolitnej polície (Commissioner of Police of the Metropolis), náčelník policajného zboru Severného Írska (Chief Constable of the Police Service of Northern Ireland), náčelník policajného zboru Škótska (Chief Constable of the Police Service of Scotland), Komisár daňového a colného orgánu jej veličenstva, vedúci Obrannej spravodajskej služby (Chief of Defence Intelligence) a subjekt, ktorý je príslušným orgánom krajiny alebo územia mimo Spojeného kráľovstva na účely nástroja vzájomnej pomoci EÚ alebo medzinárodnej dohody o vzájomnej pomoci (§ 18 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

191

(192)  Pozri § 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

192

(193)  Pozri § 261 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, ktorý je k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, bod 2.9.

193

(194)  Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf, bod 2.2.

194

(195)  Príkaz na vzájomnú pomoc oprávňuje orgán Spojeného kráľovstva poskytnúť pomoc orgánu mimo územia Spojeného kráľovstva pri zachytávaní a poskytovaní zachyteného materiálu takémuto orgánu v súlade s medzinárodným nástrojom vzájomnej pomoci (§ 15 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

195

(196)  Zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (pozri: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents/enacted) sa nahradili jednotlivé právne predpisy týkajúce sa zachytávania komunikácie, zasahovania do zariadení a získavania údajov o komunikácii, najmä časť I zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, ktorou sa stanovil predchádzajúci všeobecný legislatívny rámec pre uplatňovanie vyšetrovacích právomocí orgánmi presadzovania práva a národnými bezpečnostnými orgánmi.

196

(197)  § 138 ods. 1, § 158 ods. 1, § 178 ods. 1, § 199 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

197

(198)  V časti 2 kapitole 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje obmedzený počet prípadov, keď možno zachytávanie vykonávať bez príkazu. Patrí sem: zachytávanie so súhlasom odosielateľa alebo príjemcu, zachytávanie na administratívne účely alebo na účely presadzovania práva, zachytávanie v určitých zariadeniach (vo väzniciach, v psychiatrických liečebniach a zariadeniach učených na zaistenie cudzincov), ako aj zachytávanie v súlade s príslušnou medzinárodnou dohodou.

198

(199)  Vo väčšine prípadov je orgánom, ktorý vydáva príkazy podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, minister. Zatiaľ čo škótski ministri sú splnomocnení vydávať príkazy na cielené zachytávanie, príkazy na vzájomnú pomoc a príkazy na cielené zasahovanie do zariadení, ak sa osoby alebo priestory, kde sa má zachytávanie vykonávať, a zariadenie, do ktorého sa má zasahovať, nachádzajú v Škótsku (pozri § 22 a § 103 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). V prípade cieleného zasahovania do zariadení môže vedúci orgánu presadzovania práva (ako sa uvádza v časti 1 a časti 2 prílohy 6 k zákonu o vyšetrovacích právomociach z roku 2016) vydať príkaz za podmienok stanovených v § 106 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

199

(200)  Komisári pre justíciu pomáhajú Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, nezávislému orgánu, ktorý vykonáva funkcie dohľadu nad používaním vyšetrovacích právomocí spravodajskými službami (podrobnejšie v odôvodnení 162 a nasl.).

200

(201)  Pozri najmä § 19 a 23 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

201

(202)  § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

202

(203)  § 56 zákona o digitálnom hospodárstve z roku 2017, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/section/56.

203

(204)  § 48 zákona o digitálnom hospodárstve z roku 2017.

204

(205)  § 7 zákona o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/section/7.

205

(206)  § 68 zákona o závažnej trestnej činnosti z roku 2007, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2007/27/contents.

206

(207)  Autorizovaná profesijná prax poskytovania informácií, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information.

207

(208)  Pozri napríklad vec M/The Chief Constable of Sussex Police [2019] EWHC 975 (Admin), v ktorej bol Vrchný súd (High Court) požiadaný, aby posúdil výmenu údajov medzi políciou a Partnerstvo na znižovanie kriminality pri podnikaní (Business Crime Reduction Partnership – BCRP), organizáciou poverenou správou systémov oznámení o vylúčení z podnikateľských priestorov, ktorými sa zakazuje osobám vstupovať do takýchto priestorov jej členov. Súd preskúmal poskytovanie údajov, ktoré prebiehalo na základe dohody, ktorej cieľom je ochrana verejnosti a predchádzanie trestnej činnosti, a nakoniec dospel k záveru, že väčšina aspektov poskytovania údajov je zákonná, s výnimkou niektorých citlivých informácií, ktoré si vzájomne poskytovali polícia a BCRP. Ďalším príkladom je vec Cooper/NCA [2019] EWCA Civ 16, v ktorej odvolací súd potvrdil vzájomné poskytovanie údajov medzi políciou a Agentúrou pre závažnú organizovanú trestnú činnosť (Serious Organised Crime Agency – SOCA), orgánom presadzovania práva, ktorý je v súčasnosti súčasťou vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže.

208

(209)  § 36 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

209

(210)  Zákon o boji proti terorizmu z roku 2008, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

210

(211)  Zákon o spravodajských službách z roku 1994, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents.

211

(212)  Zákon o bezpečnostných službách z roku 1989, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents.

212

(213)  V § 2 ods. 2 zákona o spravodajských službách z roku 1994 sa stanovuje, že vedúci spravodajskej služby je zodpovedný za efektívnosť tejto služby a je povinný zabezpečiť – a) aby existovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby spravodajská služba získala informácie, len ak sú nevyhnutné na riadne plnenie jej funkcií a že akákoľvek informácia bude poskytnutá, len ak je to nevyhnutné – i) na tento účel; ii) v záujme národnej bezpečnosti; iii) na účely predchádzania závažnej trestnej činnosti alebo jej odhaľovania, alebo iv) na účely akéhokoľvek trestného konania a b) že spravodajská služba nepodnikne žiadne kroky na podporu záujmov žiadnej politickej strany Spojeného kráľovstva; v § 2 ods. 2 zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 sa stanovuje, že generálny riaditeľ je zodpovedný za efektívnosť tejto služby a je povinný zabezpečiť – a) aby existovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby služba získala informácie, len ak sú nevyhnutné na riadne plnenie jej funkcií, resp. že akákoľvek informácia bude poskytnutá, len ak je to nevyhnutné na tento účel alebo na účel predchádzania závažnej trestnej činnosti alebo jej odhaľovania; a b) že služba nepodnikne žiadne kroky na podporu záujmov žiadnej politickej strany a zabezpečiť c) aby existovali opatrenia dohodnuté s generálnym riaditeľom Národnej kriminálnej agentúry, ktorých cieľom je koordinácia činností služby podľa § 1 ods. 4 tohto zákona s činnosťou policajných zložiek, Národnej kriminálnej agentúry a iných orgánov presadzovania práva.

213

(214)  Pozri časť 3 kapitolu 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

214

(215)  § 76 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

215

(216)  § 54 a § 130 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Vydávajúce orgány musia uvážiť potrebu zaviesť osobitné záruky týkajúce sa materiálu odovzdaného zahraničným orgánom, aby sa zabezpečilo, že sa na údaje vzťahujú záruky, pokiaľ ide o uchovávanie, zničenie a poskytovanie údajov, podobné tým, ktoré sú zakotvené v § 53 a 129 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

216

(217)  Dohoda medzi vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a vládou Spojených štátov amerických o prístupe k elektronickým údajom na účely boja proti závažnej trestnej činnosti, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/836969/CS_USA_6.2019_Agreement_between_the_United_Kingdom_and_the_USA_on_Access_to_Electronic_Data_for_the_Purpose_of_Countering_Serious_Crime.pdf.

217

(218)  Ide o prvú dohodu dosiahnutú na základe zákona Spojených štátov o objasnení zákonného využívania údajov v zámorí (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act). Tento zákon Spojených štátov je federálny zákon USA, ktorý bol prijatý 23. marca 2018 a ktorým sa prostredníctvom novely zákona o uchovávaných komunikáciách z roku 1986 (Stored Communications Act) upresňuje, že poskytovatelia služieb v USA sú povinní dodržiavať príkazy Spojených štátov na poskytnutie obsahových a neobsahových údajov bez ohľadu na to, kde sa takéto údaje uchovávajú. Zákon o objasnení zákonného využívania údajov v zámorí ďalej umožňuje uzatváranie vykonávacích dohôd so zahraničnými vládami, na základe ktorých by poskytovatelia služieb Spojených štátov mohli doručovať obsahové údaje priamo týmto zahraničným vládam (znenie tohto zákona je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.congress.gov/115/bills/s2383/BILLS-115s2383is.pdf).

218

(219)  Článok 1 ods. 14 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA.

219

(220)  Článok 5 ods. 2 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA.

220

(221)  Článok 5 ods. 1 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA.

221

(222)  Článok 4 ods. 5 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA. Pokiaľ ide o zachytávanie v reálnom čase, uplatňuje sa dodatočná a prísnejšia norma: príkazy sa musia vydávať na obmedzené obdobie, ktoré nesmie byť dlhšie ako obdobie primerane nevyhnutné na splnenie účelov príkazu, a vydávajú sa len vtedy, ak by tie isté informácie nebolo možné primeraným spôsobom získať menej rušivým postupom (článok 5 ods. 3 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA).

222

(223)  Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou o ochrane osobných informácií v súvislosti s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním a stíhaním (Ú. v. EÚ L 336, 10.12.2016, s. 3 – 13), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1210(01)&from=SK.

223

(224)  Článok 9 ods. 1 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA.

224

(225)  Článok 9 ods. 1 dohody medzi Spojeným kráľovstvom a USA.

225

(226)  § 116 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

226

(227)  Pozri zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, najmä časť 8 kapitolu 1.

227

(228)  Bod 2 prílohy 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

228

(229)  Nariaďujú prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi (a za určitých okolností akejkoľvek inej osobe), aby poskytli potrebné informácie (§ 142 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

229

(230)  Umožňujú vykonávať vyšetrovanie a audit, pri ktorých možno vyžadovať, aby prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ povolil Komisárovi pre informácie vstúpiť do určených priestorov, skontrolovať alebo preskúmať dokumenty alebo zariadenia, vypočuť osoby, ktoré spracúvajú osobné údaje v mene prevádzkovateľa (§ 146 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

230

(231)  Umožňujú vykonávať nápravné právomoci, pri ktorých sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia/sprostredkovatelia prijali alebo sa zdržali prijatia konkrétnych krokov (§ 149 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

231

(232)  § 154 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

232

(233)  § 155 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

233

(234)  Regulačná politika, pozri poznámku pod čiarou č. 96.

234

(235)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2018 – 2019, pozri poznámku pod čiarou č. 101.

235

(236)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, pozri poznámku pod čiarou č. 82.

236

(237)  Databáza, ktorá zaznamenávala spravodajské informácie týkajúce sa údajných členov gangov a obetí trestných činov súvisiacich s gangmi.

237

(238)  Pozri vyhlásenie Komisára pre informácie, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2020/07/oaic-and-ico-open-joint-investigation-into-clearview-ai-inc/.

238

(239)  § 170 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

239

(240)  § 171 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

240

(241)  § 119 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

241

(242)  Počas rozpočtového roka pokrývajúceho obdobie od 1. apríla 2019 do 31. marca 2020 viedli vyšetrovania Komisára pre informácie k štyrom varovaniam a ôsmim trestným stíhaniam. Tieto prípady boli stíhané v súlade s § 55 zákona o ochrane údajov z roku 1998, § 77 zákona o slobodnom prístupe k informáciám z roku 2000 a § 170 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V 75 % prípadoch obžalovaní priznali svoju vinu, čím odpadla potreba zdĺhavých konaní so súvisiacimi nákladmi. (Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, pozri poznámku pod čiarou č. 87, s. 40).

242

(243)  Úrad Komisára pre biometriu bol zriadený zákonom o ochrane slobôd z roku 2012 (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents). Komisár pre biometriu okrem iného rozhoduje o tom, či polícia môže uchovávať záznamy o profiloch DNA a odtlačky prstov získané od osôb, ktoré boli zatknuté, ale neboli obvinené z kvalifikovaného trestného činu (§ 63G zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). Tento komisár má okrem toho všeobecnú zodpovednosť za to, aby uchovávanie a používanie DNA a odtlačkov prstov a uchovávanie z dôvodov národnej bezpečnosti boli predmetom preskúmania (§ 20 ods. 2 zákona o ochrane slobody z roku 2012). Komisár pre biometriu sa vymenúva na základe kódexu riadenia verejných menovaní (tento kódex je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments) a v podmienkach jeho vymenovania sa jasne stanovuje, že ho z funkcie môže odvolať len minister vnútra, a to len na základe úzko vymedzeného súboru okolností, medzi ktoré patrí neplnenie si povinností počas troch mesiacov, odsúdenie za spáchanie trestného činu alebo neplnenie podmienok jeho vymenovania.

243

(244)  Úrad Komisára pre sledovanie kamerovým systémom bol zriadený zákonom o ochrane slobôd z roku 2012 a jeho úlohou je podporovať súlad s Kódexom postupov pre sledovanie kamerovým systémom, kontrolovať uplatňovanie tohto kódexu a poskytovať poradenstvo ministrom o prípadných potrebných zmenách tohto kódexu. Komisár sa vymenúva podľa rovnakých pravidiel ako Komisár pre biometriu a má podobné právomoci, zdroje a ochranu pred odvolaním z funkcie.

244

(245)  Pozri https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/news/100537/work-of-the-national-crime-agency-scrutinised/.

245

(246)  Užšie výbory vrátane užšieho výboru pre vnútorné záležitosti podliehajú rokovaciemu poriadku Dolnej snemovne. Rokovací poriadok predstavuje pravidlá odsúhlasené Dolnou snemovňou upravujúce spôsob činnosti parlamentu. Užšie výbory majú rozsiahlu právomoc, pričom v § 152 ods. 1 rokovacieho poriadku sa stanovuje, že „Užšie výbory sa volia na účely kontroly výdavkov, správy a postupov hlavných ministerstiev uvedených v odseku 2 tohto poriadku a súvisiacich verejných orgánov.“ To umožňuje užšiemu výboru pre vnútorné záležitosti preskúmať akýkoľvek postup ministerstva vnútra vrátane postupov (a súvisiacich právnych predpisov) v oblasti vyšetrovacích právomocí. Okrem toho sa v § 152 ods. 4 rokovacieho poriadku jasne uvádza, že výbory majú rôzne právomoci vrátane schopnosti požiadať jednotlivcov o vypovedanie alebo predloženie dokumentov ku konkrétnej otázke a schopnosti vypracúvať správy. Aktuálne a doterajšie vyšetrovania výboru sú k dispozícii na tomto odkaze: https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee/.

246

(247)  Právomoci užšieho výboru pre vnútorné záležitosti v Anglicku a vo Walese sa uvádzajú v rokovacom poriadku Dolnej snemovne a sú k dispozícii na tomto odkaze: https://www.parliament.uk/business/publications/commons/standing-orders-public11/.

247

(248)  K dispozícii na tomto odkaze: https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmhaff/711/71103.htm.

248

(249)  K dispozícii na tomto odkaze: https://committees.parliament.uk/committee/83/home-affairs-committee.

249

(250)  Predpisy justičného podvýboru pre policajnú činnosť v Škótsku sa nachádzajú na tomto odkazehttps://www.parliament.scot/parliamentarybusiness/CurrentCommittees/justice-committee.aspx a predpisy výboru pre justíciu v Severnom Írsku sa nachádzajú na tomto odkaze: http://www.niassembly.gov.uk/assembly-business/standing-orders/.

250

(251)  Posledná výročná správa Komisára pre informácie obsahuje prehľad povahy prijatých a uzavretých sťažností. Počet prijatých sťažností na „policajnú činnosť a záznamy vedené v registri trestov“ konkrétne predstavuje 6 % celkového počtu prijatých sťažností (nárast o 1 % v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom). Z výročnej správy takisto vyplýva, že sťažnosti týkajúce sa žiadostí dotknutých osôb o prístup k údajom tvoria najvyšší podiel (46 % celkového počtu sťažností, čo predstavuje nárast o 8 % v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom) (Výročná správa Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, s. 55, pozri poznámku pod čiarou č. 88).

251

(252)  V § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa konkrétne uvádzajú tieto situácie: a) Komisár pre informácie nepodnikne primerané kroky v reakcii na sťažnosť, b) Komisár pre informácie neposkytne sťažovateľovi informácie o pokroku v súvislosti so sťažnosťou alebo o jej výsledku pred uplynutím 3-mesačnej lehoty, ktorá začína plynúť od prijatia sťažnosti týmto komisárom, alebo c) v prípade, že posúdenie sťažnosti Komisárom pre informácie počas tohto obdobia ešte nie je ukončené, ak neposkytne sťažovateľovi takéto informácie počas nasledujúcich 3 mesiacov.

252

(253)  Tribunál prvého stupňa je súd príslušný na rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam vládnych regulačných orgánov. V prípade rozhodnutia Komisára pre informácie je príslušnou komorou „Všeobecná regulačná komora“, ktorá má právomoc nad celým Spojeným kráľovstvom.

253

(254)  § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Jedným z príkladov úspešných žalôb proti Komisárovi pre informácie pred tribunálom je prípad, v ktorom Komisár pre informácie potvrdil prijatie sťažnosti od dotknutej osoby, ale neuviedol, aké kroky plánuje podniknúť, a preto mu bolo nariadené do 21 kalendárnych dní potvrdiť, či sťažnosti vyšetrí, a ak áno, informovať sťažovateľa o pokroku vo vyšetrovaní najmenej každých 21 kalendárnych dní po potvrdení (rozsudok ešte nebol zverejnený). Takisto aj prípad, v ktorom tribunál prvého stupňa rozhodol, že nie je jasné, či odpoveď Komisára pre informácie sťažovateľovi predstavovala náležitý „výsledok“ sťažnosti (pozri vec Susan Milne/The Information Commissioner [2020], rozsudok k dispozícii na tomto odkaze: https://informationrights.decisions.tribunals.gov.uk/DBFiles/Decision/i2730/Milne,%20S%20-%20QJ2020-0296-GDPR-V,%20051220 %20Section%20166 %20DPA%20-DECISION.pdf).

254

(255)  § 162 a § 163 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

255

(256)  Pozri napríklad vec Brown/Commissioner of Police of the Metropolis & Anor [2019] EWCA Civ 1724, v ktorej bola na základe zákona o ochrane údajov z roku 1998 a zákona o ľudských právach z roku 1998 prisúdená náhrada škody vo výške 9 000 GBP za nezákonné získanie a zneužitie osobných údajov, a vec R (on the application of Bridges/The Chief Constable of South Wales [2020] EWCA Civ 1058, v ktorej odvolací súd vyhlásil používanie systému na rozpoznávanie tváre waleskou políciou za nezákonné, keďže predstavovalo porušenie článku 8 EDĽP a posúdenie vplyvu na ochranu údajov vypracované prevádzkovateľom nebolo v súlade so zákonom o ochrane údajov z roku 2018.

256

(257)  V článku 34 Európskeho dohovoru o ľudských právach sa stanovuje, že „Súd môže prijať žaloby od akejkoľvek osoby, mimovládnej organizácie alebo skupiny osôb, ktorá tvrdí, že je obeťou porušenia práv stanovených v dohovore alebo v protokoloch k dohovoru zo strany jednej z vysokých zmluvných strán. Vysoké zmluvné strany sa zaväzujú, že žiadnym spôsobom nebudú brániť účinnému vykonávaniu tohto práva“.

257

(258)  MI5 je v pôsobnosti ministerstva vnútra. V zákone o bezpečnostných službách z roku 1989 sa stanovujú funkcie MI5: ochrana národnej bezpečnosti (vrátane ochrany pred hrozbami špionáže, terorizmu a sabotáže, pred činnosťami agentov zahraničných veľmocí a pred činmi, ktorých cieľom je zvrhnúť alebo oslabiť parlamentnú demokraciu politickými, priemyselnými alebo násilnými prostriedkami), ochrana hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva pred vonkajšími hrozbami a podpora policajných zložiek a iných orgánov presadzovania práva pri predchádzaní závažným trestným činom a ich odhaľovaní.

258

(259)  Tajná spravodajská služba (SIS) je v pôsobnosti ministra zahraničných vecí a jej funkcie sú stanovené v zákone o spravodajských službách z roku 1994. Jej funkcie sú získavať a poskytovať informácie týkajúce sa činností alebo zámerov osôb mimo Britských ostrovov a plniť iné úlohy týkajúce sa činností alebo zámerov týchto osôb. Tieto funkcie možno vykonávať len v záujme národnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva alebo na podporu pri predchádzaní závažným trestným činom a ich odhaľovaní.

259

(260)  Vládne komunikačné ústredie je v pôsobnosti ministra zahraničných vecí a jeho funkcie sú stanovené v zákone o spravodajských službách z roku 1994. konkrétne a) monitorovanie, využívanie alebo zasahovanie do elektromagnetických a iných emisií a zariadení, ktoré vysielajú tieto emisie, získavanie a poskytovanie informácií vyplývajúcich z týchto emisií alebo zariadení a zo šifrovaného materiálu; b) poskytovanie poradenstva a pomoci ozbrojeným silám, vláde alebo iným príslušným organizáciám alebo osobám v oblasti jazykov vrátane terminológie používanej v technických záležitostiach a kryptografii a iných záležitostiach týkajúcich sa ochrany údajov. Tieto funkcie možno vykonávať len v záujme národnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva v súvislosti s činmi alebo zámermi osôb mimo Britských ostrovov alebo na podporu pri predchádzaní závažným trestným činom a ich odhaľovaní.

260

(261)  Ďalšími verejnými orgánmi vykonávajúcimi funkcie relevantné pre národnú bezpečnosť sú Obranná spravodajská služba, Rada a sekretariát pre národnú bezpečnosť (National Security Council and Secretariat), Spoločná spravodajská organizácia (Joint Intelligence Organisation) a Spoločný spravodajský výbor (Joint Intelligence Committee). Spoločný spravodajský výbor ani Spoločná spravodajská organizácia však nemôžu uplatňovať vyšetrovacie právomoci podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, zatiaľ čo Obranná spravodajská služba má obmedzený rozsah uplatňovania svojich právomocí.

261

(262)  Tento zákaz sa vzťahuje na verejné aj súkromné komunikačné siete, ako aj na verejnú poštovú službu, keď sa zachytávanie vykonáva v Spojenom kráľovstve. Zákaz sa nevzťahuje na prevádzkovateľa súkromnej siete, ak prevádzkovateľ dal výslovný alebo nepriamo vyjadrený súhlas na výkon zachytávania (§ 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

262

(263)  V konkrétnych obmedzených prípadoch je možné zákonné zachytávanie bez príkazu, t. j. pri zachytávaní so súhlasom odosielateľa alebo prijímateľa (§ 44 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), v prípade obmedzených administratívnych účelov alebo účelov presadzovania práva (§ 45 až § 48 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), v určitých osobitných inštitúciách (§ 49 až § 51 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016) a v súlade so zahraničnými žiadosťami (§ 52 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

263

(264)  Pokiaľ ide napríklad o rozsah takých opatrení, podľa časti 3 a časti 4 (uchovávanie a získavanie údajov o komunikácii) je rozsah opatrenia úzko spojený s vymedzením pojmu „telekomunikační operátori“, na ktorých používateľské údaje sa vzťahuje opatrenie. Ďalší príklad môže byť uvedený v súvislosti s používaním „hromadných“ právomocí. V tomto prípade je rozsah uplatňovania týchto právomocí obmedzený na „komunikáciu odoslanú alebo prijatú jednotlivcami mimo Britských ostrovov“.

264

(265)  V prílohe 7 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa stanovuje rozsah kódexov, postup, ktorý sa má dodržiavať pri ich vydávaní, pravidlá ich revízie a ich účinok.

265

(266)  Kódexy postupov podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sú k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/investigatory-powers-act-2016-codes-of-practice.

266

(267)  Súdy a tribunály používajú kódexy postupov na posúdenie zákonnosti konania orgánov. Pozri napríklad vec Dias/Cleveland Police, [2017] UKIPTrib15_586-CH, v ktorej sa tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí odvolával na konkrétne časti Kódexu postupov pre údaje o komunikácii, pokiaľ ide o chápanie vymedzenia dôvodu „predchádzať trestnému činu alebo ho odhaliť alebo zabrániť rušeniu verejného poriadku“ používaného na podanie žiadosti o získanie údajov o komunikácii. Kódex bol zahrnutý do odôvodnenia s cieľom zistiť, či sa tento dôvod použil nesprávne. Súd následne dospel k záveru, že napadnuté konanie bolo nezákonné. Súdy takisto hodnotili úroveň záruk dostupných v kódexoch, pozri napr. vec Just for Law Kids/Secretary of State for the Home Department [2019] EWHC 1772 (Admin), v ktorej Vrchný súd zistil, že primárne a sekundárne právne predpisy spolu s vnútornými usmerneniami poskytovali dostatočné záruky, alebo vec R (National Council for Civil Liberties)/Secretary of State for the Home Department & Others [2019] EWHC 2057 (Admin), v ktorej zistil, že zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení obsahoval dostatočné ustanovenia, pokiaľ ide o potrebu konkrétnosti príkazov.

267

(268)  Vo veci Big Brother Watch veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva uviedla, že „Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie je verejným dokumentom schváleným obidvomi snemovňami parlamentu, ktorý vláda uverejňuje online aj v tlačenej podobe a ktorý musí byť zohľadnený tak osobami vykonávajúcimi úlohy v oblasti zachytávania, ako aj súdmi (pozri body 93 – 94). V dôsledku toho súd pripustil, že jeho ustanovenia by sa mohli zohľadňovať pri posudzovaní predvídateľnosti zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí (pozri Kennedy, citované v predchádzajúcom texte, § 157). Súd by preto pripustil, že vnútroštátne právo bolo primerane „dostupné“; [pozri Európsky súd pre ľudské práva (veľká komora), vec Big Brother Watch and others/United Kingdom, žaloby č. 58170/13, 62322/14 a 24960/15 z 25. mája 2021, bod 366].

268

(269)  Časť 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

269

(270)  Časť 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

270

(271)  Časť 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

271

(272)  Časť 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

272

(273)  Zoznam príslušných orgánov presadzovania práva, ktoré môžu uplatňovať cielené vyšetrovacie právomoci podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, sa nachádzajú v predchádzajúcej poznámke pod čiarou č. 139.

273

(274)  § 136 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

274

(275)  § 158 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

275

(276)  § 176 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

276

(277)  § 199 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

277

(278)  V Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie sa stanovuje, že ďalšími prvkami kritéria proporcionality sú: „i) rozsah navrhovaného zasahovania do súkromia oproti tomu, čo sa má dosiahnuť; ii) ako a prečo spôsobia metódy, ktoré sa majú použiť, čo najmenšie zasiahnutie vo vzťahu k danej osobe a k iným; iii) či táto činnosť predstavuje náležité uplatnenie zákona a primeraný spôsob dosiahnutia toho, čo sa má dosiahnuť, po zvážení všetkých primeraných alternatív; iv) ktoré iné vhodné metódy sa buď neuplatnili, alebo sa použili a zhodnotili sa ako nedostatočné na splnenie operačných cieľov bez použitia navrhovanej vyšetrovacej právomoci“. Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 4.16, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf.

278

(279)  Pozri Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, body 4.12 a 4.15, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715480/Interception_of_Communications_Code_of_Practice.pdf.

279

(280)  Pozri Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 4.16.

280

(281)  Záverečná správa z misie osobitného spravodajcu OSN pre právo na súkromie na záver jeho misie v Spojenom kráľovstve Veľkej Británie a Severného Írska, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=23296&LangID=E, bod 1 písm. a).

281

(282)  § 15 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

282

(283)  § 15 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

283

(284)  § 15 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

284

(285)  Sekundárne údaje sú údaje pripojené alebo logicky súvisiace so zachytenou komunikáciou, možno ich od nej logicky oddeliť a keby sa takto oddelili, neodhalili by nič, čo by sa mohlo opodstatnene považovať za zmysel komunikácie (ak ho má). Medzi príklady sekundárnych údajov patria konfigurácie smerovačov alebo firewall, alebo čas, počas ktorého bol smerovač aktívny na sieti, keď je súčasťou zachytávania komunikácie, je ku komunikácii pripojený alebo s ňou logicky súvisí. Viac podrobností sa nachádza v § 16 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 2.19, pozri poznámku pod čiarou č. 278.

285

(286)  Toto preskúmanie sa vykonáva ako výnimka z § 152 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, v ktorom sa stanovuje zákaz pokusov o identifikáciu komunikácie osôb, ktoré sa nachádzajú na Britských ostrovoch. Pozri odôvodnenie 229.

286

(287)  Škótsky minister schvaľuje príkaz, keď sa týka závažnej trestnej činnosti v Škótsku (pozri § 21 a 22 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016), zatiaľ čo minister môže určiť vyššieho úradníka, ktorý vydá príkaz na vzájomnú pomoc, keď sa zdá, že zachytávanie sa bude týkať osoby alebo priestorov nachádzajúcich sa mimo Spojeného kráľovstva (§ 40 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

287

(288)  § 19 a § 23 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

288

(289)  § 32 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

289

(290)  § 39 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Stanovené osoby môžu uskutočniť obmedzené zmeny príkazov za podmienok uvedených v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Osoba, ktorá príkaz vydala, ho môže kedykoľvek zrušiť. Musí to urobiť, ak už príkaz nie je nevyhnutný zo žiadneho relevantného dôvodu alebo konanie povolené na základe príkazu už nie je primerané tomu, čo sa má dosiahnuť.

290

(291)  § 33 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Rozhodnutie o obnovení príkazu musí schváliť Komisár pre justíciu.

291

(292)  § 19 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

292

(293)  Pokiaľ ide o „záujem hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, ak tento záujem priamo súvisí aj s národnou bezpečnosťou“, pozri vec Big Brother Watch and others/United Kingdom (pozri poznámku pod čiarou č. 268, bod 371), v ktorej veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva konštatovala, že táto koncepcia je dostatočne zameraná na národnú bezpečnosť. Kým v tomto prípade sa konštatovanie súdu týkalo používania koncepcie v zákone o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, rovnaká koncepcia je použitá v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

293

(294)  § 20 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

294

(295)  § 20 ods. 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

295

(296)  § 19 ods. 1 písm. b), § 19 ods. 2 písm. b) a § 19 ods. 3 písm. b) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

296

(297)  Medzi požadované informácie patria podrobnosti o kontexte (opis osôb/organizácií/priestorov, komunikácia, ktorá sa má zachytávať) a prínos, ktorý bude mať získanie týchto informácií pre vyšetrovanie, ako aj opis konania, ktoré sa má schváliť. V prípade, že nemožno opísať osoby/organizácie/priestory, je potrebné zahrnúť vysvetlenie, prečo to nie je možné alebo prečo je opis len všeobecný (Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, body 5.32 a 5.34, pozri poznámku pod čiarou č. 278).

297

(298)  § 17 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Pozri takisto Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 5.11 a nasl., pozri poznámku pod čiarou č. 278.

298

(299)  § 31 ods. 4 a 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

299

(300)  § 31 ods. 8 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

300

(301)  Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, body 5.37 a 5.38, pozri poznámku pod čiarou č. 278.

301

(302)  Schválenie Komisárom pre justíciu sa nevyžaduje, keď sa minister domnieva, že existuje naliehavá potreba vydať príkaz (§ 19 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach). Komisára pre justíciu je však v krátkom čase potrebné informovať a musí sa rozhodnúť, či príkaz schváli. Ak tak neurobí, príkaz stráca účinnosť (§ 24 a § 25 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

302

(303)  § 23 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

303

(304)  § 23 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

304

(305)  Pozri § 44 – § 51 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a bod 12 Kódexu postupov pre zachytávanie komunikácie (pozri poznámku pod čiarou č. 278).

305

(306)  To platí napríklad vtedy, keď sa vyžaduje zachytávanie vo väznici alebo v psychiatrickej liečebni (na kontrolu správania zaistenej osoby alebo pacienta), alebo ak ho vykonáva telekomunikačný operátor napríklad na odhalenie hanlivého obsahu.

306

(307)  Pozri a contrario § 229 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach.

307

contrario

(308)  V § 26 – § 29 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa zavádzajú obmedzenia týkajúce sa získania príkazov na cielené zachytávanie a preskúmanie vo vzťahu k zachytávaniu komunikácie odoslanej osobou, ktorá je poslancom parlamentu (ktoréhokoľvek parlamentu Spojeného kráľovstva), alebo komunikácie jej určenej, zachytávaniu položiek podliehajúcich povinnosti advokáta zachovávať mlčanlivosť, zachytávaniu komunikácie, o ktorej sa orgán vykonávajúci zachytávanie domnieva, že obsahuje dôverný žurnalistický materiál a vtedy, keď je účelom príkazu identifikovať alebo potvrdiť zdroj žurnalistických informácií.

308

(309)  § 26 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

309

(310)  § 19 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

310

(311)  § 54 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Záruky týkajúce sa poskytovania materiálu zahraničným orgánom sú bližšie špecifikované v kódexoch postupov: pozri najmä body 9.26 a nasl. a bod 9.87 Kódexu postupov pre zachytávanie komunikácie a body 9.33 a nasl. a bod 9.41 Kódexu postupov pre zasahovanie do zariadení (pozri poznámku pod čiarou č. 278).

311

(312)  Týmito účelmi sú: predchádzanie závažným trestným činom alebo ich odhaľovanie alebo akékoľvek trestné konanie v prípade bezpečnostných služieb [§ 2 ods. 2 písm. a) zákona o bezpečnostných službách z roku 1989], záujmy národnej bezpečnosti, predchádzanie závažným trestným činom alebo ich odhaľovanie alebo akékoľvek trestné konanie v prípade spravodajských služieb [§ 2 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994] a akékoľvek trestné konanie v prípade Vládneho komunikačného ústredia [§ 4 ods. 2 písm. a) zákona o spravodajských službách z roku 1994]. Pozri aj vysvetlivky k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents/enacted.

312

(313)  Údaje o komunikácii sa vymedzujú v § 261 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Údaje o komunikácii sa rozdeľujú na „údaje o udalostiach“ (akékoľvek údaje, ktoré identifikujú alebo opisujú udalosť, či už odkazom na jej polohu, alebo bez odkazu na ňu, v telekomunikačnom systéme alebo pomocou neho, v prípade, že udalosť spočíva v tom, že jeden alebo viaceré subjekty sa zapájajú do konkrétnej činnosti v konkrétnom čase) a „údaje o subjekte“ [akékoľvek údaje, ktoré a) sa týkajú i) subjektu; ii) vzťahu medzi telekomunikačnou službou a subjektom alebo iii) vzťahu medzi akoukoľvek časťou telekomunikačného systému a subjektom; b) sa skladajú z údajov alebo zahŕňajú údaje, ktoré identifikujú alebo opisujú subjekt (či už odkazom na polohu subjektu, alebo bez odkazu na ňu) a c) nepredstavujú údaje o udalosti].

313

(314)  Vyplýva to z vymedzenia údajov o komunikácii stanoveného v § 261 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, podľa ktorého údaje o komunikácii sú údaje získané telekomunikačným operátorom, ktoré sú buď o používateľovi telekomunikačných služieb a týkajú sa poskytovania týchto služieb, alebo sú obsiahnuté v rámci komunikácie ako jej súčasť, sú k nej pripojené alebo logicky s ňou súvisia (pozri aj Kódex postupov pre údaje o komunikácii, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/757850/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf, body 2.22 až 2.33). Okrem toho sa podľa vymedzenia pojmu telekomunikačný operátor, ktoré je stanovené v § 261 ods. 10 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, vyžaduje, aby bol telekomunikačný operátor osoba, ktorá ponúka alebo poskytuje telekomunikačné služby osobám v Spojenom kráľovstve alebo ktorá poskytuje telekomunikačný systém, ktorý sa (úplne alebo čiastočne) nachádza v Spojenom kráľovstve, alebo ho prevádzkuje. Z uvedených vymedzení jasne vyplýva, že povinnosti podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa nemôžu uložiť telekomunikačným operátorom, ktorých zariadenia sa nenachádzajú v Spojenom kráľovstve alebo nie sú prevádzkované zo Spojeného kráľovstva a neponúkajú alebo neposkytujú služby osobám v Spojenom kráľovstve (pozri aj Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 2.1). Ak predplatitelia z EÚ (či už sa nachádzajú v EÚ, alebo Spojenom kráľovstve) využili služby v Spojenom kráľovstve, akúkoľvek komunikáciu v súvislosti s poskytovaním týchto služieb by priamo získal poskytovateľ služieb v Spojenom kráľovstve namiesto toho, aby podliehala prenosu z EÚ.

314

(315)  Príslušné orgány sa uvádzajú v prílohe 4 k zákonu o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a zahŕňajú policajné zložky, spravodajské služby, niektoré ministerstvá a vládne orgány, Národnú kriminálnu agentúru, daňové a colné orgány jej veličenstva, Úrad pre hospodársku súťaž a trhy, Komisára pre informácie, ambulančné, požiarne a záchranné služby a napríklad orgány v oblasti zdravotníctva a bezpečnosti potravín.

315

(316)  Spojené veci C-203/15 a C-698/15, Tele2/Watson, ECLI:EU:C:2016:970).

316

(317)  Pre získavanie údajov o komunikácii pozri § 61 ods. 7 písm. b) a pre uchovávanie údajov o komunikácii pozri § 87 ods. 10A.

317

(318)  § 60 A ods. 6 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

318

(319)  Toto obdobie sa skracuje na tri dni, keď sa povolenie vydá z dôvodu naliehavosti [§ 65 ods. 3A zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016].

319

(320)  Podľa § 65 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 obnovené povolenie trvá jeden mesiac od dátumu uplynutia platnosti súčasného povolenia. Osoba, ktorá udelila povolenie, môže povolenie kedykoľvek zrušiť, ak sa domnieva, že už nie sú splnené požiadavky.

320

(321)  § 60 A ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Úrad pre schvaľovanie získavania údajov o komunikácii (Office for Communications Data Authorisations) vykonáva túto úlohu v mene Komisára pre vyšetrovacie právomoci (pozri Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 5.6).

321

(322)  Žiadosť na základe § 61 ods. 7 písm. b) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa podáva na „príslušné trestné účely“, čo podľa § 61 ods. 7A zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 znamená: „v prípade, keď údaje o komunikácii predstavujú úplne alebo čiastočne údaje o udalostiach na účely predchádzania alebo odhaľovania závažnej trestnej činnosti; vo všetkých ostatných prípadoch na účely predchádzania alebo odhaľovania závažnej trestnej činnosti alebo zabraňovania rušeniu verejného poriadku“.

322

(323)  V Kódexe postupov pre údaje o komunikácii sa uvádza, že „Ak žiadosť týkajúcu sa národnej bezpečnosti možno podať buď na základe § 60A, alebo § 61, rozhodnutie o tom, ktorá možnosť povolenia je v danom prípade najvhodnejšia, prináleží jednotlivým orgánom verejnej moci. Orgány verejnej moci, ktoré chcú využiť možnosť prostredníctvom určeného vyššieho úradníka, by mali mať zavedené jasné usmernenia o tom, kedy je táto možnosť povolenia vhodná.“ (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 5. 19, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/822817/Communications_Data_Code_of_Practice.pdf).

323

(324)  V § 70 ods. 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa uvádza vymedzenie pojmu „určený úradník“, ktorý sa líši v závislosti od príslušného orgánu verejnej moci (ako sa stanovuje v prílohe 4 k zákonu o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

324

(325)  Ďalšie podrobnosti o nezávislosti určeného vyššieho úradníka sú uvedené v Kódexe postupov pre údaje o komunikácii (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, body 4.12 – 4.17, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

325

(326)  Dôvody: i) národná bezpečnosť; ii) predchádzanie trestnej činnosti alebo jej odhaľovanie alebo zabraňovanie rušeniu verejného poriadku (v prípade „údajov o udalostiach“ len ak ide o závažnú trestnú činnosť); iii) je to v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, ak však tento záujem súvisí aj so záujmami národnej bezpečnosti; iv) je to v záujme verejnej bezpečnosti; v) ich účelom je zabrániť smrti alebo zraneniu, alebo inému poškodeniu fyzického či duševného zdravia osoby, prípadne zmierniť zranenie alebo poškodenie fyzického či duševného zdravia osoby; vi) pomoc pri vyšetrovaní údajných justičných omylov alebo vii) identifikácia mŕtvej osoby alebo osoby, ktorá sa nedokáže sama identifikovať v dôsledku jej stavu (§ 61 ods. 7 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

326

(327)  § 60A ods. 1 písm. b) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

327

(328)  Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 3.3 a ďalšie, pozri poznámku pod čiarou č. 323.

328

(329)  Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 3.13, pozri poznámku pod čiarou č. 323.

329

(330)  § 60 ods. 1 písm. c) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

330

(331)  Zahrnuté informácie musia obsahovať: i) opis toho, ako získanie údajov pomôže vyšetrovaniu alebo operácii; ii) vysvetlenie významu žiadaných časových období vrátane toho, ako sú tieto obdobia primerané vyšetrovanej udalosti; iii) vysvetlenie, ako sa odôvodňuje rozsah narušenia súkromia, a to pri zvážení výhod, ktoré tieto údaje prinesú vyšetrovaniu (toto odôvodnenie by malo zahŕňať úvahu nad tým, či by sa na dosiahnutie cieľa nedalo uskutočniť menej rušivé vyšetrovanie); iv) posúdenie práv (najmä v oblasti súkromia a v náležitých prípadoch v oblasti slobody prejavu) jednotlivca a vyváženie týchto práv s výhodami pre vyšetrovanie; v) podrobnosti o tom, aké vedľajšie narušenie súkromia môže nastať a aké môžu mať žiadané časové obdobia vplyv na vedľajšie narušenie súkromia (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, body 3.22 – 3.26, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

331

(332)  Pozri poznámku pod čiarou č. 313.

332

(333)  Pri žiadaní viacej rušivých údajov o komunikácii (t. J. údajov o udalostiach) sa v kódexe špecifikuje, že vhodnejším postupom je najprv získať údaje o subjekte alebo získať priamo údaje o udalosti v niektorých prípadoch s určitou naliehavosťou (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, body 6.10 – 6.14, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

333

(334)  Kódex postupov pre údaje o komunikácii, body 8.8 – 8.44, pozri poznámku pod čiarou č. 323.

334

(335)  V kódexe postupov sa špecifikuje, že „jednotlivec, ktorý udeľuje povolenie, musí dávať obzvlášť pozor pri posudzovaní takýchto žiadostí vrátane dodatočného uváženia, či tieto žiadosti nemôžu mať neúmyselné následky a či žiadosť slúži najlepším záujmom verejnosti“ (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 8.8). Okrem toho treba viesť o takomto druhu žiadostí záznamy a pri najbližšej kontrole by takéto žiadosti mali byť označené, aby im Komisár pre vyšetrovacie právomoci venoval pozornosť (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 8.10, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

335

(336)  § 87 až § 89 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

336

(337)  Podľa § 90 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 telekomunikačný operátor, ktorý dostal príkaz na uchovávanie údajov, môže požiadať o preskúmanie ministrom, ktorý príkaz vydal.

337

(338)  Podľa § 87 ods. 2 písm. a) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa príkaz na uchovávanie údajov môže vzťahovať „na konkrétny operátor alebo akýkoľvek opis operátorov“.

338

(339)  Účely: i) záujem národnej bezpečnosti; ii) príslušný trestný účel (podľa vymedzenia v § 87 ods. 10A zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016); iii) je to v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, ak však tento záujem súvisí aj so záujmami národnej bezpečnosti; iv) je to v záujme verejnej bezpečnosti; v) účelom je zabrániť smrti alebo zraneniu, alebo inému poškodeniu fyzického či duševného zdravia osoby, prípadne zmierniť zranenie alebo poškodenie fyzického či duševného zdravia osoby; alebo vi) účelom je pomáhať pri vyšetrovaní údajných justičných omylov (§ 87 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

339

(340)  § 87 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Podľa príslušného kódexu postupov na posúdenie proporcionality príkazu na uchovávanie údajov sa vzťahujú navyše kritériá uvedené v § 2 ods. 2 zákona a vyšetrovacích právomociach z roku 2016, a to obzvlášť požiadavka na posúdenie, či cieľ príkazu nemožno dosiahnuť menej rušivými prostriedkami. Podobne ako pri posudzovaní proporcionality pri získavaní údajov o komunikácii, v Kódexe postupov pre údaje o komunikácii sa objasňuje, že takéto posudzovanie zahŕňa „zváženie rozsahu zásahu do práv jednotlivca na rešpektovanie súkromného života a konkrétneho prínosu pre vyšetrovanie“ (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 16.3, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

340

(341)  Pozri § 88 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

341

(342)  Výhody môžu už existovať alebo môžu byť očakávané a musia sa vzťahovať na zákonné účely, na ktoré možno uchovávať údaje (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 17.17, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

342

(343)  Pri zohľadňovaní sa stanovuje, či je nevyhnutný a primeraný plný zemepisný dosah príkazu na uchovávanie údajov a či je nevyhnutné a primerané zahrnúť alebo vylúčiť akékoľvek konkrétne opisy osôb (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 17.17, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

343

(344)  Pomôže to ministrovi zohľadniť rozsah narušenia súkromia zákazníkov, ako aj možné výhody získania údajov, ktoré sa majú uchovávať (Kódex postupov pre údaje o komunikácii, bod 17.17, pozri poznámku pod čiarou č. 323).

344

(345)  § 88 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

345

(346)  § 89 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

346

(347)  Podľa § 135 ods. 1 a § 198 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 pojem „zariadenie“ zahŕňa zariadenia, ktoré vydávajú elektromagnetické, akustické alebo iné emisie, a akýkoľvek nástroj, ktorý možno použiť v spojení s takýmto zariadením.

347

(348)  Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715479/Equipment_Interference_Code_of_Practice.pdf, bod 2.2.

348

(349)  Údaje zo zariadení sa vymedzujú v § 100 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 ako systémové údaje a údaje, ktoré a) sú súčasťou komunikácie (buď zo strany odosielateľa, alebo naopak) alebo akejkoľvek inej informácie, sú v nej zahrnuté, k nej pripojené alebo logicky s ňou súvisia; b) sa môžu logicky oddeliť od ostatnej komunikácie alebo informácie a c) ak by sa takto oddelili, neodhalili by nič, čo možno odôvodnene považovať za zmysel (ak nejaký existuje) komunikácie alebo informácie.

349

(350)  Na to, aby bola požiadavka na príkaz povinná, v § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vyžaduje aj to, aby konanie spravodajskej služby predstavovalo jeden alebo viacero trestných činov podľa § 1 až 3A zákona o zneužívaní počítačov z roku 1990 (Computer Misuse Act), čo by bolo pravdou v prevažnej väčšine okolností (pozri Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, body 3.32 a 3.6 – 3.9). Podľa § 13 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 „prepojenie s Britskými ostrovmi“ existuje, ak a) sa ktorékoľvek konanie odohralo na Britských ostrovoch (bez ohľadu na polohu zariadenia, do ktorého by sa malo alebo sa môže zasahovať); b) sa spravodajská služba domnieva, že ktorékoľvek zariadenie, do ktorého by sa malo alebo sa môže zasahovať, niekedy v čase zasahovania by sa mohlo alebo môže nachádzať na Britských ostrovoch; alebo c) cieľom zasahovania je získať i) komunikáciu zaslanú osobou alebo osobe, ktorá sa v tom čase nachádza alebo o ktorej sa spravodajské služby domnievajú, že sa v tom čase nachádza na Britských ostrovoch; ii) súkromné informácie vzťahujúce sa na jednotlivca, ktorý sa v tom čase nachádza alebo o ktorom sa spravodajské služby domnievajú, že sa v tom čase nachádza na Britských ostrovoch; alebo iii) údaje zo zariadení, ktoré sú súčasťou komunikácie či súkromnej informácie, ktoré patria do pododsekov i) a ii), alebo sú s takou komunikáciou či informáciou spojené.

350

(351)  Pre úplnosť treba poznamenať, že aj v prípadoch, keď neexistuje „prepojenie s Britskými ostrovmi“ a použitie zasahovania do zariadení teda nepodlieha povinnej požiadavke na príkaz podľa § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, spravodajská služba, ktorá plánuje vykonať činnosť, na ktorú môže získať príkaz na hromadné zasahovanie do zariadení, by mala podľa pravidla (pozri Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, bod 3.24) takýto príkaz získať. Aj keď sa podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 príkaz na zasahovanie do zariadení právne nevyžaduje a ani sa podľa pravidla nezíska, činnosti spravodajských služieb podliehajú viacerým podmienkam a obmedzeniam podľa § 7 zákona o spravodajských službách z roku 1994. Patrí sem najmä požiadavka na povolenie ministrom, ktorý sa musí uistiť, že žiadna činnosť nepresiahne hranice toho, čo je nevyhnutné na riadne plnenie funkcií spravodajskej služby.

351

(352)  § 115 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 upravuje obsah príkazu, pričom špecifikuje, že musí obsahovať meno alebo opis osôb, organizácií, polohy alebo skupiny osôb, ktoré predstavujú „cieľ“, opis podstaty vyšetrovania a opis činností, na ktoré sa zariadenie využíva. Takisto musí opísať druh zariadenia a konanie, ktoré má povolenie vykonať osoba, ktorej je príkaz adresovaný.

352

(353)  Pozri aj Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, bod 5.7, pozri poznámku pod čiarou č. 348.

353

(354)  Národné bezpečnostné služby môžu požiadať o príkaz na zasahovanie do zariadení, ak je to nevyhnutné na účely národnej bezpečnosti, na účel odhaľovania závažných trestných činov a/alebo v záujme hospodárskeho blahobytu Spojeného kráľovstva, pokiaľ je tento záujem relevantný aj pre záujmy národnej bezpečnosti (§ 102 až 103 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). V závislosti od dotknutej služby možno o príkaz na zasahovanie do zariadení požiadať na účel presadzovania práva, ak je to nevyhnutné na odhaľovanie závažných trestných činov alebo predchádzanie takýmto činom alebo na účel zabránenia smrti alebo akémukoľvek zraneniu, alebo poškodeniu fyzického či duševného zdravia osoby, prípadne zmiernenia akéhokoľvek zranenia alebo poškodenia fyzického či duševného zdravia osoby (pozri § 106 ods. 1 a 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

354

(355)  § 102 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

355

(356)  § 129 až § 131 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

356

(357)  § 109 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

357

(358)  § 109 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

358

(359)  § 110 ods. 3 písm. b) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Podľa bodu 5.67 Kódexu postupov pre zasahovanie do zariadení sa naliehavosť určuje podľa toho, či by bolo prakticky možné žiadať Komisára pre justíciu o schválenie vydania príkazu v lehote, ktorá je k dispozícii na splnenie operačnej potreby alebo potreby z hľadiska vyšetrovania. Naliehavé príkazy by mali patriť do jednej alebo oboch z týchto kategórií: i) bezprostredné ohrozenie života alebo ťažká ujma na zdraví – napríklad ak bol jedinec unesený a usudzuje sa, že jeho život je v bezprostrednom ohrození alebo ii) zhromažďovanie spravodajských informácií alebo možnosť vyšetrovania s obmedzeným časom na konanie – napríklad zásielka s drogami triedy A práve vstupuje do Spojeného kráľovstva a orgány presadzovania práva chcú mať informácie o páchateľoch závažnej trestnej činnosti, aby ich mohli zatknúť. Pozri poznámku pod čiarou č. 348.

359

(360)  § 108 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

360

(361)  V Správe o hromadných právomociach, ktorú predložil lord David Anderson, nezávislý revízor právnych predpisov v oblasti boja proti terorizmu, pred schválením zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa uvádza, že “
  by malo byť jasné, že hromadné získavanie a uchovávanie údajov nepredstavuje tzv. masové sledovanie. Každý právny systém hodný svojho mena bude zahŕňať obmedzenia a záruky navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby sa prístup k citlivým údajom [...] neposkytoval neuvážene alebo bezdôvodne.
  Tieto obmedzenia a záruky rozhodne figurujú v návrhu zákona
  ”. Lord David Anderson, Správa o preskúmaní hromadných právomocí, august 2016, bod 1.9 (zvýraznenie bolo doplnené), k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/546925/56730_Cm9326_WEB.PDF.

361

by malo byť jasné, že hromadné získavanie a uchovávanie údajov nepredstavuje tzv. masové sledovanie. Každý právny systém hodný svojho mena bude zahŕňať obmedzenia a záruky navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby sa prístup k citlivým údajom [...] neposkytoval neuvážene alebo bezdôvodne.

Tieto obmedzenia a záruky rozhodne figurujú v návrhu zákona

(362)  § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Pozri napríklad Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, bod 4.11, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf.

362

(363)  
  „Britské ostrovy“ pozostávajú zo Spojeného kráľovstva, Normanských ostrovov a Ostrova Man a vymedzujú sa v prílohe 1 k zákonu o výklade z roku 1978 (Interpretation Act), ktorý je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1978/30/schedule/1.

363

(364)  Podľa § 136 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 „zahraničná komunikácia“ je: i) komunikácia odosielaná jednotlivcami, ktorí sa nachádzajú mimo územia Britských ostrovov; alebo ii) komunikácia prijímaná jednotlivcami, ktorí sa nachádzajú mimo územia Britských ostrovov. Systém sa podľa potvrdenia orgánov Spojeného kráľovstva vzťahuje aj na komunikáciu medzi dvoma osobami, ktoré sa nachádzajú mimo územia Britských ostrovov. Veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva konštatovala vo veci Big Brother Watch and others/United Kingdom (pozri poznámku pod čiarou č. 279), bod 376, že pokiaľ ide o podobné obmedzenie (v súvislosti s „externou komunikáciou“) komunikácie, ktorú možno podľa zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 zachytiť prostredníctvom hromadného zachytávania, bolo dostatočne vymedzené a predvídateľné.

364

(365)  § 136 ods. 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Podľa vysvetlení vlády Spojeného kráľovstva sa môže hromadné zachytávanie použiť napríklad na identifikáciu predtým neznámych hrozieb pre národnú bezpečnosť Spojeného kráľovstva prostredníctvom filtrovania a analýzy zachyteného materiálu s cieľom identifikovať komunikáciu, ktorá má spravodajskú hodnotu (Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva, oddiel H s názvom „Národná bezpečnosť“ s. 27 – 28, pozri poznámku pod čiarou č. 29). Podľa vysvetlení orgánov Spojeného kráľovstva sa takéto nástroje môžu použiť na stanovenie prepojení medzi známymi záujmovými osobami, na hľadanie stôp činností jednotlivcov, ktorí ešte nemusia byť známi, ale ktorí sa počas vyšetrovania odhalia, ako aj na identifikáciu vzorcov činnosti, ktorá môže poukazovať na hrozbu pre Spojené kráľovstvo.

365

(366)  V súlade s § 13 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 je na použitie zasahovania do zariadení spravodajskou službou potrebné povolenie prostredníctvom príkazu podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, a to za predpokladu, že existuje „prepojenie s Britskými ostrovmi“, pozri odôvodnenie 211.

366

(367)  § 176 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Príkazom na hromadné zasahovanie do zariadení sa nemôže povoliť výkon činnosti, ktorá by predstavovala (ak nie je vykonávaná zo zákonnej právomoci) nezákonné zachytávanie (s výnimkou uchovávanej komunikácie). Získané informácie by mohli byť podľa vysvetľujúceho rámca Spojeného kráľovstva nevyhnutné na identifikáciu záujmových osôb a zvyčajne by boli vhodné pre rozsiahle operácie (Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva, oddiel H s názvom „Národná bezpečnosť“ s. 28, pozri poznámku pod čiarou č. 29).

367

(368)  § 138 ods. 1 a § 178 ods. 1 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

368

(369)  § 138 ods. 2 a § 178 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

369

(370)  Podľa vysvetlení poskytnutých orgánmi Spojeného kráľovstva sa môže operačným účelom napríklad obmedzovať rozsah opatrenia na prítomnosť hrozby v konkrétnej zemepisnej oblasti.

370

(371)  § 142 ods. 4 až 10 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

371

(372)  High Court of Justice, Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), bod 167.

372

(373)  Ustanovenia § 152 a § 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 si vyžadujú, aby: a) výber na preskúmanie bol vykonávaný len na operačné účely uvedené v príkaze, b) výber na preskúmanie bol za každých okolností nevyhnutný a primeraný a c) výber na preskúmanie neporušoval zákaz výberu materiálu a identifikácie komunikácie, ktorá bola odoslaná alebo určená jednotlivcom, ktorí sa v tom čase nachádzajú na Britských ostrovoch.

373

(374)  Pozri Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 6.6, pozri poznámku pod čiarou č. 278.

374

(375)  § 138 ods. 1 písm. b) a c) a § 178 písm. b) a c) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

375

(376)  Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 4.10, pozri poznámku pod čiarou č. 278.

376

(377)  Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 6.20, pozri poznámku pod čiarou č. 278, a Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, bod 6.13, pozri poznámku pod čiarou č. 348.

377

(378)  § 138 ods. 1 písm. g) a § 178 ods. 1 písm. f) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Predchádzajúce povolenie od nezávislého orgánu bolo identifikované najmä Európskym súdom pre ľudské práva ako dôležitá záruka proti zneužívaniu v rámci hromadného zachytávania. Európsky súd pre ľudské práva (veľká komora), vec Big Brother Watch and others/United Kingdom, (pozri poznámku pod čiarkou č. 269), body 351 a 352. Je dôležité pripomenúť, že tento rozsudok sa týkal predchádzajúceho právneho rámca (zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000), ktorý neobsahoval niektoré záruky (vrátane predchádzajúceho povolenia od nezávislého Komisára pre justíciu), ktoré boli zavedené zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

378

(379)  § 159 ods. 3 a 4 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

379

(380)  § 143 až § 146 a § 184 až § 188 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Minister môže v prípade naliehavej zmeny vykonať zmenu bez schválenia, musí však na to upozorniť Komisára, ktorý musí následne rozhodnúť o tom, či zmenu schváli alebo zamietne (§ 147 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). Príkazy musia byť zrušené vtedy, ak už nie sú nevyhnutné alebo primerané alebo ak preskúmanie zachyteného obsahu, metaúdajov alebo iných údajov získaných na základe príkazu už nie je nevyhnutné na ktorýkoľvek z operačných účelov stanovených v príkaze (§ 148 a 189 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

380

(381)  Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, body 6.44 až 6.47, pozri poznámku pod čiarou č. 278a Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, bod 6.48, pozri poznámku pod čiarou č. 348.

381

(382)  § 156 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

382

(383)  § 150 a § 191 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

383

(384)  Veľká komora Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Big Brother Watch and others/United Kingdom (pozri poznámku pod čiarou č. 268) potvrdila systém dodatočných záruk na uchovávanie, prístup a poskytovanie, ktorý bol stanovený v rámci zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, pozri body 392 – 394 a 402 – 405. Rovnaký systém záruk je stanovený v zákone o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

384

(385)  § 151 a § 192 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

385

(386)  Viac informácií o týchto účeloch sa nachádza v poznámke pod čiarou č. 312.

386

(387)  V Kódexe postupov pre zachytávanie komunikácie sa v tejto súvislosti stanovuje, že „Tieto spracovateľské systémy spracúvajú údaje z komunikačných prepojení alebo signálov, ktoré si orgány vykonávajúce zachytávanie vybrali na zachytenie. Stupeň filtrovania sa následne uplatní na komunikáciu v rámci týchto prepojení a signálov, ktoré je navrhnuté na výber komunikácie s potenciálnou spravodajskou hodnotou, pričom sa odstráni tá komunikácia, v ktorej prípade je najmenej pravdepodobné, že má spravodajskú hodnotu. Výsledkom tohto filtrovania, ktoré sa bude líšiť podľa spracovateľských systémov, je automatické odstránenie významnej časti komunikácie na týchto prepojeniach a signáloch. Následne sa môžu vykonať ďalšie komplexné vyhľadávania s cieľom vybrať konkrétne komunikáciu, ktorá má s najväčšou pravdepodobnosťou spravodajskú hodnotu a ktorá sa týka zákonom stanovených funkcií služby. Určená komunikácia sa následne môže vybrať na preskúmanie na jeden alebo viacero operačných účelov uvedených v príkaze za predpokladu, že sú splnené podmienky nevyhnutnosti a proporcionality. Na preskúmanie poverenými osobami sa potenciálne môžu vybrať iba položky, ktoré neboli odfiltrované“ (Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 6.6, pozri poznámku pod čiarou č. 278).

387

(388)  Pozri § 152 ods. 1 písm. a) a b) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, podľa ktorého sa preskúmanie oboch druhov údajov (zachyteného obsahu a sekundárnych údajov) musí vykonať len na určený účel a za každých okolností musí byť nevyhnutné a primerané.

388

(389)  Tento druh príkazu sa nepožaduje, ak sú údaje týkajúce sa jednotlivcov, ktorí sa nachádzajú na Britských ostrovoch, „sekundárne údaje“ [pozri § 152 ods. 1 písm. c) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016].

389

(390)  § 152 a § 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

390

(391)  § 155 a § 196 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

391

(392)  § 152 a § 193 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

392

(393)  § 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

393

(394)  Kódex postupov pre zachytávanie komunikácie, bod 6.74, pozri poznámku pod čiarou č. 278 a Kódex postupov pre zasahovanie do zariadení, bod 6.78, pozri poznámku pod čiarou č. 348.

394

(395)  Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci je zriadený na základe § 238 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 s cieľom poskytovať personál, ubytovanie, vybavenie a ďalšie zariadenia a služby potrebné na výkon ich funkcií (pozri odôvodnenie 251).

395

(396)  Vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2018 sa uvádza, že odôvodnenia na preskúmanie určitého hromadne získaného materiálu zaznamenané analytikmi Vládneho komunikačného ústredia „spĺňali požadovanú normu a analytici pri svojich vyhľadávaniach v hromadných údajoch v dostatočnej miere zohľadňovali proporcionalitu“. Výročná správa Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2018, bod 6.22, pozri poznámku pod čiarou č. 464.

396

(397)  Výročná správa Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019, bod 7.6, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

397

(398)  Výročná správa Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019, bod 10.22, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

398

(399)  Vyplýva to z vymedzenia údajov o komunikácii stanoveného v § 261 ods. 5 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, podľa ktorého údaje o komunikácii sú údaje získané telekomunikačným operátorom, ktoré sú buď o používateľovi telekomunikačných služieb a týkajú sa poskytovania týchto služieb, alebo sú obsiahnuté v rámci komunikácie ako jej súčasť, sú k nej pripojené alebo logicky s ňou súvisia (pozri aj Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, ktorý je k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715477/Bulk_Communications_Data_Code_of_Practice.pdf body 2.15 až 2.22). Okrem toho sa podľa vymedzenia pojmu telekomunikačný operátor, ktoré je stanovené v § 261 ods. 10 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, vyžaduje, aby bol telekomunikačný operátor osoba, ktorá ponúka alebo poskytuje telekomunikačné služby osobám v Spojenom kráľovstve alebo ktorá poskytuje telekomunikačný systém, ktorý sa (úplne alebo čiastočne) nachádza v Spojenom kráľovstve, alebo ho prevádzkuje. Z uvedených vymedzení jasne vyplýva, že povinnosti podľa zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa nemôžu uložiť telekomunikačným operátorom, ktorých zariadenia sa nenachádzajú v Spojenom kráľovstve alebo nie sú prevádzkované zo Spojeného kráľovstva a neponúkajú alebo neposkytujú služby osobám v Spojenom kráľovstve (pozri aj Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, bod 2.2). Ak predplatitelia z EÚ (či už sa nachádzajú v EÚ, alebo Spojenom kráľovstve) využili služby v Spojenom kráľovstve, akúkoľvek komunikáciu v súvislosti s poskytovaním týchto služieb by priamo získal poskytovateľ služieb v Spojenom kráľovstve namiesto toho, aby podliehala prenosu z EÚ.

399

(400)  V § 94 ods. 1 zákona o telekomunikáciách z roku 1984 (Telecommunication Act) sa stanovilo, že minister mohol vydávať „rozhodnutia všeobecnej povahy tak, ako sa ministrovi javili nevyhnutné alebo účelné pre záujmy národnej bezpečnosti (...)“ (pozri poznámku pod čiarou č. 451).

400

(401)  Pozri vec Privacy International, bod 78.

401

(402)  Pozri Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, bod 4.11 (pozri poznámku pod čiarou č. 399414).

402

(403)  O príkaz na hromadné získavanie môžu požiadať len vedúci spravodajských služieb, ktorými sú: i) generálny riaditeľ Bezpečnostnej služby, ii) šéf Tajnej spravodajskej služby alebo iii) riaditeľ Vládneho komunikačného ústredia (pozri § 158 a 263 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

403

(404)  Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácií, bod 4.5 (pozri poznámku pod čiarou č. 399).

404

(405)  Podľa ustanovení § 161 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 operačné účely uvedené v príkaze musia byť uvedené v zozname udržiavanom vedúcimi spravodajských služieb (ďalej len „zoznam operačných účelov“) ako účely, ktoré považujú za operačné účely, na ktoré sa môžu vybrať na preskúmanie údaje o komunikácii získané prostredníctvom príkazu na hromadné získavanie.

405

(406)  Kódex postupov pre hromadné získavanie údajov o komunikácii, bod 6.6 (pozri poznámku pod čiarou č. 399).

406

(407)  V § 172 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa vyžaduje, aby boli zavedené konkrétne záruky týkajúce sa fázy filtrovania hromadne získanej komunikácie a jej výberu na preskúmanie. Navyše úmyselné preskúmanie v rozpore s týmito zárukami je trestným činom (pozri § 173 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

407

(408)  § 171 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

408

(409)  § 171 ods. 9 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

409

(410)  § 162 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

410

(411)  § 163 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

411

(412)  § 164 – § 166 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

412

(413)  § 159 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

413

(414)  Výročná správa Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019, bod 8.6, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

414

(415)  Výročná správa Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019, bod 10.4, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

415

(416)  Výročná správa Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019, bod 8.37, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

416

(417)  § 200 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

417

(418)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom „Národná bezpečnosť“, strana 34, pozri poznámku pod čiarou č. 29.

418

(419)  § 204 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

419

(420)  Kódex postupov pre uchovávanie a používanie súborov hromadných osobných údajov spravodajskými službami, bod 4.7, k dispozícii na tejto adrese: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/715478/Bulk_Personal_Datasets_Code_of_Practice.pdf.

420

(421)  § 205 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

421

(422)  Napríklad citlivé osobné údaje, pozri § 202 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a Kódex postupov pre uchovávanie a používanie hromadných osobných údajov spravodajskými službami, body 4.21 a 4.12, pozri poznámku pod čiarou č. 469.

422

(423)  Uplatňovanie príkazu týkajúceho sa konkrétneho súboru hromadných osobných údajov musí jednotlivo posúdiť minister, t. j. so zreteľom na jeden konkrétny súbor údajov. Spravodajské služby sú povinné podľa ustanovení v § 205 do svojej žiadosti o príkaz týkajúci sa konkrétnych súborov hromadných osobných údajov zahrnúť podrobné vysvetlenie povahy a rozsahu daného materiálu a zoznam „operačných účelov“, na ktoré chce príslušná spravodajská služba preskúmať súbor hromadných osobných údajov (v prípade, že spravodajské služby žiadajú o príkaz na uchovávanie a preskúmanie, nie výlučne na uchovávanie). Pri vydávaní príkazu týkajúceho sa skupinového súboru hromadných osobných údajov minister namiesto toho naraz posúdi celú kategóriu súborov údajov.

423

(424)  § 204 a § 205 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

424

(425)  § 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

425

(426)  § 204 a § 205 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

426

(427)  Kódex postupov pre uchovávanie a používanie súborov hromadných osobných údajov spravodajskými službami, bod 5.2, pozri poznámku pod čiarou č. 420.

427

(428)  Kódex postupov pre uchovávanie a používanie súborov hromadných osobných údajov spravodajskými službami, body 8.1 až 8.15, pozri poznámku pod čiarou č. 420.

428

(429)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom „Národná bezpečnosť“, strana 34, pozri poznámku pod čiarou č. 29.

429

(430)  § 87 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

430

(431)  § 87 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Napriek tomu, že prevádzkovatelia môžu byť oslobodení z pôsobnosti tejto zásady na základe § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 v takom rozsahu, ako sa vyžaduje v záujme ochrany národnej bezpečnosti, musia sa takéto oslobodenia jednotlivo posúdiť a môžu sa uplatniť len vtedy, ak by uplatňovanie konkrétneho ustanovenia malo negatívne dôsledky na národnú bezpečnosť (pozri odôvodnenie 132). Osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti pre spravodajské služby Spojeného kráľovstva (k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/) sa nevzťahujú na § 87 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Keďže každé spracúvanie osobných údajov na iný účel musí byť povolené v súlade so zákonom, spravodajské služby musia mať aj jasný právny základ na ďalšie spracúvanie.

431

(432)  Viac informácií o týchto účeloch sa nachádza v poznámke pod čiarou č. 312.

432

(433)  Pozri poznámku pod čiarou č. 312.

433

(434)  Usmernenie Komisára pre informácie o spracúvaní údajov spravodajskými službami (pozri poznámku pod čiarou č. 161).

434

(435)  § 54 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

435

(436)  § 130 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

436

(437)  § 151 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

437

(438)  § 171 ods. 9 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

438

(439)  § 192 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

439

(440)  Súčasťou opatrení musia byť opatrenia, ktorými sa zaisťuje bezpečné uchovávanie všetkých vytvorených kópií materiálu počas celého obdobia uchovávania. Materiál získaný na základe príkazu a každá vytvorená kópia takého materiálu musí byť zničená v okamihu, keď už neexistujú relevantné dôvody na ich uchovávanie (pozri § 150 ods. 2, § 150 ods. 5 a §151 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). Je potrebné poznamenať, že v prípade podobných záruk stanovených v predchádzajúcom právnom rámci (zákon o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000), sa konštatoval súlad s požiadavkami stanovenými Európskym súdom pre ľudské práva týkajúcimi sa poskytovania materiálu získaného hromadným zachytávaním zahraničným štátom alebo medzinárodným organizáciám [Európsky súd pre ľudské práva (veľká komora), vec Big Brother Watch and others/United Kingdom, (pozri poznámku pod čiarou č. 279), body 362 a 399].

440

(441)  § 116 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

441

(442)  Podľa prílohy 13 bodu 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 možno prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi vydať presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie v súvislosti s porušením časti 4 kapitoly 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (zásady spracúvania), ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorým sa dotknutej osobe udeľujú práva, požiadavky oznámiť porušenie ochrany osobných údajov Komisárovi podľa § 108 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v súvislosti s porušením zásad prenosu osobných údajov do tretích krajín, krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru, a medzinárodným organizáciám podľa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (pre podrobné informácie o presadzovacom oznámení a oznámení o uložení sankcie pozri odôvodnenie 92).

442

(443)  Podľa § 147 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie nemôže vydať oznámenie o posúdení orgánu uvedenému v § 23 ods. 3 zákona o slobodnom prístupe k informáciám z roku 2000. Patria sem Bezpečnostná služba (MI5), tajná spravodajská služba (MI6) a vládne komunikačné ústredie (Government Communications Headquarter).

443

(444)  Výnimka sa môže vzťahovať na tieto ustanovenia: § 108 (oznámenie porušenia ochrany osobných údajov Komisárovi), § 119 (inšpekcia v súlade s medzinárodnými záväzkami), § 142 až § 154 a príloha 15 (oznámenia Komisára a právomoci na vstup a inšpekciu) a § 170 až § 173 (trestné činy týkajúce sa osobných údajov). V súvislosti so spracovaním zo strany spravodajských služieb sa môže vzťahovať aj na prílohu 13 (Ďalšie všeobecné funkcie Komisára), odsek 1 písm. a) a g) a odsek 2.

444

(445)  Memorandum o porozumení medzi Komisárom pre informácie a spravodajskými službami Spojeného kráľovstva, pozri poznámku pod čiarou č. 165.

445

(446)  V siedmich z týchto prípadov Komisár pre informácie sťažovateľovi odporučil, aby podal podnet prevádzkovateľovi údajov (bolo tomu tak v prípade, že fyzická osoba podala podnet Komisárovi, hoci ho mal najprv podať prevádzkovateľovi), v jednom z týchto prípadov Komisár poskytol prevádzkovateľovi všeobecné poradenstvo (deje sa tak vtedy, keď prevádzkovateľ svojim konaním právne predpisy zrejme neporušil, ale zlepšenie postupov mohlo zabrániť tomu, aby bola Komisárovi podaná sťažnosť) a v zostávajúcich 13 prípadoch nebolo potrebné podniknúť žiadne kroky zo strany prevádzkovateľa (deje sa tak vtedy, ak podnet predložený jednotlivcom nespadá pod zákon o ochrane údajov z roku 2018, pretože sa týka spracúvania osobných údajov, ale na základe poskytnutých informácií sa zdá, že prevádzkovateľ neporušil právne predpisy).

446

(447)  V súlade s § 227 ods. 7 a 8 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 Komisár pre vyšetrovacie právomoci je Komisárom pre justíciu a Komisár pre vyšetrovacie právomoci a ďalší Komisári pre justíciu sa spoločne označujú ako Komisári pre justíciu. V súčasnosti funkciu vykonáva 15 Komisárov pre justíciu.

447

(448)  Podľa ustanovení časti 3 § 60 ods. 2 zákona o reforme Ústavy z roku 2005 (Constitutional Reform Act) „vysoká súdna funkcia“ je funkcia sudcu na ktoromkoľvek z týchto súdov: i) najvyšší súd; ii) odvolací súd pre Anglicko a Wales; iii) Vrchný súd pre Anglicko a Wales; iv) najvyšší civilný súd pre Škótsko (Court of Session); v) odvolací súd pre Severné Írsko; vi) Vrchný súd pre Severné Írsko (High Court in Northern Ireland) alebo ako osobitný sudca na najvyššom súde (Lord of Appeal in Ordinary).

448

(449)  Nezávislosť súdnej moci je založená na zvyklostiach a je široko uznávaná od prijatia zákonu o nástupníctve z roku 1701 (Act of Settlement).

449

(450)  § 227 ods. 3 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Komisári pre justíciu musia byť odporučení aj Komisárom pre vyšetrovacie právomoci, § 227 ods. 4 písm. e) zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

450

(451)  § 238 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

451

(452)  § 227 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

452

(453)  Proces odvolania je totožný s procesom odvolania iných sudcov v Spojenom kráľovstve [pozri napríklad § 11 ods. 3 zákona o vyšších súdoch z roku 1981 (Senior Courts Act) a § 33 zákona o reforme Ústavy z roku 2005, v ktorých sa takisto vyžaduje uznesie po schválení oboma snemovňami parlamentu]. Ku dnešnému dňu nebol odvolaný žiadny Komisár pre justíciu z funkcie.

453

(454)  Nezávislý orgán je organizáciou alebo úradom, ktorý je financovaný vládou, ale môže konať nezávisle (definícia a podrobnejšie informácie o nezávislom orgáne sa nachádzajú v Príručke úradu vlády o klasifikácii verejných orgánov, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/519571/Classification-of-Public_Bodies-Guidance-for-Departments.pdf, a v Prvej správe zo zasadnutia užšieho výboru Dolnej snemovne pre verejnú správu 2014 – 2015, k dispozícii na tomto odkaze: https://publications.parliament.uk/pa/cm201415/cmselect/cmpubadm/110/110.pdf).

454

(455)  Podľa § 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 má Komisár pre justíciu rozsiahle právomoci nad dohľadom, ktoré sa týkajú aj dohľadu nad uchovávaním a poskytovaním údajov získaných spravodajskými službami.

455

(456)  O schvaľovaní rozhodnutí ministra vydať príkaz rozhodujú samotní Komisári pre justíciu. Ak Komisár odmietne schváliť príkaz, minister môže podať odvolanie Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, ktorého rozhodnutie je konečné.

456

(457)  O povolenie Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa žiada vždy, keď sa údaje o komunikácii získavajú na účely presadzovania práva (§ 60A zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). Ak sa údaje o komunikácii získavajú na účely národnej bezpečnosti, povolenie môže udeliť Komisár pre vyšetrovacie právomoci alebo prípadne určený vyšší úradník príslušného orgánu verejnej moci (pozri § 61 a 61A zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 a odôvodnenie 203).

457

(458)  Záverečná správa z misie osobitného spravodajcu OSN pre právo na súkromie na záver jeho misie v Spojenom kráľovstve Veľkej Británie a Severného Írska (pozri poznámku pod čiarou č. 281).

458

(459)  § 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Vyšetrovanie Komisárom pre justíciu a právomoci týkajúce sa informácií sú uvedené v § 235 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

459

(460)  Patria sem opatrenia v oblasti sledovania podľa zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000, výkon funkcií podľa časti 3 zákona o polícii z roku 1997 (Police Act) (povolenie konania v súvislosti s majetkom) a vykonávanie funkcií ministrom podľa § 5 až 7 zákona o spravodajských službách z roku 1994 (príkazy na zasahovanie do bezdrôtovej telegrafie, vstup na majetok a zasahovanie doň) (§ 229 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016).

460

(461)  § 230 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Komisár pre vyšetrovacie právomoci môže takisto z vlastnej iniciatívy podať predsedovi vlády správu týkajúcu sa akejkoľvek záležitosti súvisiacej s jeho funkciami. Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí podať správu predsedovi vlády aj na jeho žiadosť a predseda vlády môže nariadiť Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, aby preskúmal všetky funkcie spravodajských služieb.

461

(462)  Niektoré časti možno vylúčiť, ak by ich zverejnenie bolo v rozpore s národnou bezpečnosťou.

462

(463)  Napríklad vo výročnej správe Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci za rok 2019 (bod 6.38) sa uvádza, že Bezpečnostnej službe (MI5) sa odporučilo, aby zmenila svoju politiku uchovávania súborov hromadných osobných údajov vzhľadom na to, že mala zvoliť prístup, pri ktorom sa zohľadňuje proporcionalita uchovávania v prípade všetkých polí v držaných súboroch hromadných osobných údajov a pre každý držaný súbor hromadných osobných údajov. Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci na konci roka 2018 vyjadril nespokojnosť s dodržiavaním tohto odporúčania a v správe za rok 2019 sa vysvetľuje, že Bezpečnostná služba (MI5) teraz zavádza nový proces na plnenie tejto požiadavky. Vo výročnej správe za rok 2019 (bod 8.22) sa okrem toho uvádza, že Vládnemu komunikačnému ústrediu sa poskytol súbor odporúčaní týkajúcich sa zaznamenávania proporcionality jeho vyhľadávania v hromadných údajoch. V správe sa potvrdzuje, že v tejto oblasti došlo koncom roka 2018 k zlepšeniam. Výročná správa Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci z roku 2019, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.ipco.org.uk/docs/IPC%20Annual%20Report%202019_Web%20Accessible%20version_final.pdf. Každá kontrola orgánu verejnej moci vykonaná Úradom Komisára pre vyšetrovacie právomoci sa navyše uzatvára správou, ktorá sa poskytuje orgánu a zahŕňa akékoľvek odporúčania, ktoré vyplynuli z takejto kontroly. Každú následnú kontrolu potom začína Úrad Komisára pre vyšetrovacie právomoci preskúmaním akýchkoľvek posledných predchádzajúcich odporúčaní a prejaví sa to v novej správe o kontrole uvedením, či už boli predchádzajúce odporúčania splnené, alebo bol v ich plnení zaznamenaný pokrok.

463

(464)  Chyba sa považuje za „závažnú“, ak sa Komisár domnieva, že dotknutej osobe spôsobila významnú škodu alebo ujmu (§ 231 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016). V roku 2018 bolo nahlásených 22 chýb, z ktorých sa osem považovalo za závažné a viedli k informovaniu dotknutej osoby. Pozri Výročnú správu Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci z roku 2018, príloha C (pozri na tomto odkaze: https://www.ipco.org.uk/docs/IPCO%20Annual%20Report%202018 %20final.pdf). V roku 2019 došlo k 14 chybám, ktoré boli považované za závažné. Pozri Výročnú správu Úradu Komisára pre vyšetrovacie právomoci z roku 2019, príloha C, pozri poznámku pod čiarou č. 463.

464

(465)  V § 231 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 sa uvádza, že Komisár pre vyšetrovacie právomoci musí pri informovaní osoby o chybe uviesť také informácie, aké Komisár považuje za nevyhnutné na výkon týchto práv, najmä so zreteľom na rozsah, v ktorom by poskytnutie informácií bolo v rozpore s verejným záujmom alebo by poškodzovalo predchádzanie závažnej trestnej činnosti alebo jej odhaľovanie, hospodársky blahobyt Spojeného kráľovstva alebo ďalšie plnenie funkcií ktorejkoľvek spravodajskej služby.

465

(466)  Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva, zákonom o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa rozšíril rozsah pôsobnosti výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť tak, aby zahŕňal úlohu dohľadu nad spravodajskou komunitou nad rámec troch agentúr a umožnil retrospektívny dohľad nad operačnými činnosťami týchto agentúr v otázkach významného národného záujmu.

466

(467)  § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013.

467

(468)  Memorandum o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť, k dispozícii na tomto odkaze: http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

468

(469)  Memorandum o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť, bod 14, pozri poznámku pod čiarou č 468.

469

(470)  Minister môže vetovať poskytnutie informácií len z dvoch dôvodov: informácie sú citlivé a nemali by byť výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť sprístupnené v záujme národnej bezpečnosti, resp. ide o informácie takej povahy, že ak by bol minister požiadaný, aby ich predložil užšiemu rezortnému výboru Dolnej snemovne, považoval by ich predloženie (z dôvodov neobmedzujúcich sa len na dôvody národnej bezpečnosti) za nevhodné (príloha 1 bod 4 ods. 2 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013).

470

(471)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom National Security (Národná bezpečnosť), s. 43 (pozri poznámku pod čiarou č. 31).

471

(472)  § 1 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013. Ministri nemôžu byť členmi. Poslanci sú členmi tohto výboru počas funkčného obdobia parlamentu, v rámci ktorého boli vymenovaní. Členstva v tomto výbore môžu byť zbavení uznesením snemovne, ktorá ich vymenovala, resp. ak stratia poslanecký mandát alebo sa stanú ministrami. Člen výboru sa takisto môže svojho členstva vzdať.

472

(473)  Správy a vyhlásenia výboru sú dostupné online na tomto odkaze: https://isc.independent.gov.uk/publications/. V roku 2015 vydal výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť správu s názvom „Súkromie a bezpečnosť: moderný a transparentný právny rámec“ (pozri: https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20150312_ISC_PSRptweb.pdf), v ktorom posúdil právny rámec techník sledovania, ktoré používajú spravodajské služby, a vydal súbor odporúčaní, ktoré boli následne posúdené a začlenené do návrhu zákona o vyšetrovacích právomociach, ktorý sa stal zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Odpoveď vlády na túto správu je k dispozícii na tomto odkaze: https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

473

(474)  § 142, § 161 a § 183 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

474

(475)  § 234 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

475

(476)  § 236 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016.

476

(477)  Výbor parlamentu pre spravodajstvo a bezpečnosť, Správa k návrhu zákona o vyšetrovacích právomociach, k dispozícii na tomto odkaze: https://isc.independent.gov.uk/wp-content/uploads/2021/01/20160209_ISC_Rpt_IPBillweb.pdf.

477

(478)  Tieto všeobecné povinnosti súvisiace so súkromím sú teraz uvedené v § 2 ods. 2 zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, v ktorom sa stanovuje, že orgán verejnej moci konajúci na základe zákona o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 musí prihliadať na to, či by sa to, čo sa má dosiahnuť príkazom, povolením alebo oznámením, mohlo primerane dosiahnuť inými menej rušivými prostriedkami, či úroveň ochrany, ktorá sa má uplatňovať v súvislosti s akýmkoľvek získavaním informácií na základe príkazu, povolenia alebo oznámenia, je vyššia z dôvodu osobitnej citlivosti týchto informácií, ako aj na verejný záujem na integrite a bezpečnosti telekomunikačných systémov a poštových služieb a akékoľvek iné aspekty verejného záujmu na ochrane súkromia.

478

(479)  Napríklad na základe žiadosti výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť sa počet dní, počas ktorých môže byť zavedený „naliehavý“ príkaz pred tým, ako ho Komisár pre justíciu musí schváliť, sa znížil z piatich na tri pracovné dni a výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť bola udelená právomoc postúpiť záležitosti Komisárovi pre vyšetrovacie právomoci, aby ich vyšetril.

479

(480)  Schrems II, bod 194.

480

(481)  Schrems II, bod 197.

481

(482)  § 94 ods. 11 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

482

(483)  § 99 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

483

(484)  § 100 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

484

(485)  § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje uplatnenie si nároku osobám, ktoré utrpeli škodu v dôsledku porušenia požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov. Z informácií, ktoré uviedli orgány Spojeného kráľovstva, vyplýva, že v praxi sa pravdepodobne uplatní nárok alebo sťažnosť voči spravodajským službám na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí, ktorý má rozsiahlu právomoc a môže vydať rozhodnutie o náhrade škody, a to ak sa uplatňuje nárok, ktorý nezahŕňa žiadne náklady.

485

(486)  § 169 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

486

(487)  Podľa prílohy 3 k zákonu o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 musia členovia tribunálu mať konkrétne skúsenosti v súdnictve a musia byť oprávnení na opätovné vymenovanie.

487

(488)  
  „Address“ je návrh predložený parlamentu, ktorého cieľom je upovedomiť monarchu o stanoviskách parlamentu k určitej téme.

488

(489)  Príloha 3 bod 1 ods. 5 k zákonu o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

489

(490)  § 65 ods. 5 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

490

(491)  Pokiaľ ide o kritérium štandardu „presvedčenia“, pozri vec Human Rights Watch/Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH, bod 41. V tomto prípade tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí s odvolaním sa na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva rozhodol, že kritériom, pokiaľ ide o overenie existencie údajného presvedčenia, že akékoľvek konanie patriace pod § 68 ods. 5 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 bolo vykonané niektorou zo spravodajských služieb alebo v ich mene, je to, či existuje nejaký základ pre toto presvedčenie, podľa ktorého jednotlivec môže tvrdiť, že je obeťou porušenia spôsobeného samotnou existenciou utajovaných opatrení alebo právnych predpisov umožňujúcich utajované opatrenia, čiže iba ak je tento jednotlivec schopný preukázať, že vzhľadom na jeho osobnú situáciu je potenciálne vystavený riziku, že bude podrobený takýmto opatreniam.

491

(492)  § 65 ods. 4 písm. a) zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

492

(493)  Takéto okolnosti sa týkajú konania orgánov verejnej moci, ku ktorému dochádza pri výkone právomoci (napr. príkaz, povolenie na získanie komunikácie alebo oznámenie s cieľom získať ju atď.), resp. ak sú okolnosti také, že (bez ohľadu na to, či takáto právomoc existuje), by nebolo náležité, ak by sa dané konanie uskutočňovalo bez nej, alebo prinajmenšom bez toho, aby sa náležite zvážilo, či by daný verejný orgán nemal takouto právomocou disponovať. Konanie povolené Komisárom pre justíciu sa považuje za konania uskutočnené za napadnuteľných okolností [§ 65 (7ZA) zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000], zatiaľ čo iné konania, ku ktorým dochádza so súhlasom osoby vykonávajúcej sudcovskú funkciu, sa považujú za také, ku ktorým nedošlo za napadnuteľných okolností (§ 65 ods. 7 a 8 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000).

493

(494)  Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, nízke požiadavky na podanie sťažnosti vedú k tomu, že nie je nezvyčajné, aby sa po súdnom prešetrovaní dospelo k záveru, že sťažovateľ nebol nikdy predmetom vyšetrovania zo strany orgánu verejnej moci. V najnovšej štatistickej správe tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa uvádza, že v roku 2016 dostal tento tribunál 209 sťažností, 52 % z nich bolo považovaných za zjavne neopodstatnené alebo šikanujúce sťažnosti a 25 % bolo uzavretých „bez určenia“. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že to znamená, že vo vzťahu k sťažovateľovi nebola realizovaná žiadna utajená činnosť ani právomoci, resp. že boli použité utajené prostriedky, ale tribunál dospel k záveru, že sa tak stalo v súlade so zákonom. Ďalších 11 % bolo vylúčených z dôvodu chýbajúcej právomoci, stiahnutých alebo neplatných, 5 % bolo vylúčených z dôvodu premeškania lehoty na podanie sťažnosti a 7 % bolo uzavretých v prospech sťažovateľa. Štatistická správa tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí z roku 2016 je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf

494

(495)  Pozri vec Human Rights Watch/Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. V tomto prípade tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí s odvolaním sa na judikatúru ESĽP rozhodol, že kritériom, pokiaľ ide o overenie existencie presvedčenia, že akékoľvek konanie spadajúce pod § 68 ods. 5 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 bolo vykonané niektorou zo spravodajských služieb alebo v ich mene, je to, či existuje nejaký základ pre takéto presvedčenie vrátane skutočnosti, že jednotlivec môže tvrdiť, že je obeťou porušenia spôsobeného samotnou existenciou utajovaných opatrení alebo právnych predpisov umožňujúcich utajované opatrenia iba vtedy, ak je tento jednotlivec schopný preukázať, že vzhľadom na jeho osobnú situáciu je potenciálne vystavený riziku, že bude podrobený takýmto opatreniam (pozri rozsudok Human Rights Watch/Secretary of State, bod 41).

495

(496)  § 67 ods. 3 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

496

(497)  § 67 ods. 2 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

497

(498)  § 68 ods. 6 a 7 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

498

(499)  § 68 ods. 4 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

499

(500)  Príkladom uplatňovania týchto právomocí je vec Liberty & Others/the Security Service, SIS, GCHQ, [2015] UKIP Trib 13_77-H_2. Tribunál rozhodol v prospech dvoch sťažovateľov, v jednom prípade preto, že jeho komunikácia bola uchovávaná dlhšie, ako bola určená lehota, a v druhom preto, že postup preskúmania nebol v súlade so stanovenými vnútornými pravidlami Vládneho komunikačného ústredia. V prvom prípade súd vydal príkaz, aby spravodajské služby zničili komunikáciu, ktorá bola uchovávaná dlhšie, než bola príslušná lehota. V druhom prípade nedošlo k vydaniu príkazu na zničenie, pretože komunikácia sa neuchovala.

500

(501)  Kennedy, pozri poznámku pod čiarou č. 129.

501

(502)  Európsky súd pre ľudské práva, vec Big Brother Watch and others/United Kingdom, (pozri poznámku pod čiarkou č. 268), body 413 až 415.

502

(503)  Európsky súd pre ľudské práva, Big Brother Watch, bod 425.

503

(504)  Ako je to znázornené napríklad v nedávnom rozsudku veľkej komory Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Big Brother Watch and others/United Kingdom (pozri poznámku pod čiarou č. 279), toto umožní účinné súdne preskúmanie – podobné tomu, ktoré sa vzťahuje na členské štáty EÚ – medzinárodným súdom, pokiaľ ide o dodržiavanie základných práv orgánmi verejnej moci pri získavaní prístupu k osobným údajom. Výkon rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva podlieha osobitnému dohľadu Rady Európy.

504

(505)  Vo veci Belhaj & others [2017] UKSC 3 je základom pre rozhodnutie o nezákonnosti zachytávania materiálu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť, článok 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach (pozri rozhodnutie 11).

505

(506)  High Court of Justice, Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), bod 170.

506

(507)  Schrems, bod 65.

507

(508)  Schrems, bod 65: „V tomto ohľade je úlohou vnútroštátneho zákonodarcu stanoviť prostriedky nápravy umožňujúce dotknutému vnútroštátnemu dozornému orgánu uplatniť výhrady, ktoré považuje za dôvodné, na vnútroštátnych súdoch, aby tieto podali, ak majú rovnaké pochybnosti ako tento orgán, pokiaľ ide o platnosť rozhodnutia Komisie, návrh na začatie prejudiciálneho konania na účely preskúmania platnosti tohto rozhodnutia.“

508

(509)  Stanovisko č. 14/2021 k návrhu vykonávacieho rozhodnutia Európskej komisie podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov v Spojenom kráľovstve, k dispozícii na tomto odkaze: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-art-70/opinion-142021-regarding-european-commission-draft_en.

509

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/69

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1773

z 28. júna 2021

podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom

[oznámené pod číslom C(2021) 4801]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (1), a najmä na jej článok 36 ods. 3,

keďže:

1.   ÚVOD

ÚVOD

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 stanovuje pravidlá prenosu osobných údajov z príslušných orgánov v Únii do tretích krajín a medzinárodných organizácií v rozsahu, v akom tieto prenosy spadajú do rozsahu jej pôsobnosti. Pravidlá týkajúce sa medzinárodných prenosov údajov príslušnými orgánmi sú stanovené v kapitole V smernice (EÚ) 2016/680, konkrétnejšie v článkoch 35 až 40. Hoci je pre účinnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie a z nich, musí sa zaručiť, že takéto prenosy neohrozia úroveň ochrany, aká sa osobným údajom priznáva v Európskej únii (2). |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 stanovuje pravidlá prenosu osobných údajov z príslušných orgánov v Únii do tretích krajín a medzinárodných organizácií v rozsahu, v akom tieto prenosy spadajú do rozsahu jej pôsobnosti. Pravidlá týkajúce sa medzinárodných prenosov údajov príslušnými orgánmi sú stanovené v kapitole V smernice (EÚ) 2016/680, konkrétnejšie v článkoch 35 až 40. Hoci je pre účinnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie a z nich, musí sa zaručiť, že takéto prenosy neohrozia úroveň ochrany, aká sa osobným údajom priznáva v Európskej únii (2).

2

| (2) | Podľa článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine alebo medzinárodná organizácia zaručujú primeranú úroveň ochrany. Za tejto podmienky sa prenos osobných údajov do tretej krajiny môže uskutočniť bez potreby získať akékoľvek ďalšie povolenie (s výnimkou prípadov, keď iný členský štát, od ktorého sa údaje získali, musí poskytnúť súhlas na prenos), ako sa stanovuje v článku 35 ods. 1 a odôvodnení 66 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine alebo medzinárodná organizácia zaručujú primeranú úroveň ochrany. Za tejto podmienky sa prenos osobných údajov do tretej krajiny môže uskutočniť bez potreby získať akékoľvek ďalšie povolenie (s výnimkou prípadov, keď iný členský štát, od ktorého sa údaje získali, musí poskytnúť súhlas na prenos), ako sa stanovuje v článku 35 ods. 1 a odôvodnení 66 smernice (EÚ) 2016/680.

| (3) | Ako sa uvádza v článku 36 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá v „zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Európskej únie [odôvodnenie 67 smernice (EÚ) 2016/680]. Štandard, voči ktorému sa posudzuje „zásadná rovnocennosť“, je štandard stanovený v právnych predpisoch EÚ, najmä v smernici (EÚ) 2016/680, ako aj v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie (3). V tejto súvislosti má význam aj referenčné kritérium primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov (4). |
| --- | --- |

(3)

Ako sa uvádza v článku 36 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či dotknutá tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá v „zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Európskej únie [odôvodnenie 67 smernice (EÚ) 2016/680]. Štandard, voči ktorému sa posudzuje „zásadná rovnocennosť“, je štandard stanovený v právnych predpisoch EÚ, najmä v smernici (EÚ) 2016/680, ako aj v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie (3). V tejto súvislosti má význam aj referenčné kritérium primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov (4).

3

4

| (4) | Ako objasnil Súdny dvor Európskej únie, nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany (5). Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Európskej únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či príslušný zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na súkromie a ich účinného uplatňovania, vymáhania, ako aj dohľadu nad nimi, požadovanú úroveň ochrany (7). |
| --- | --- |

(4)

Ako objasnil Súdny dvor Európskej únie, nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany (5). Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Európskej únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či príslušný zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na súkromie a ich účinného uplatňovania, vymáhania, ako aj dohľadu nad nimi, požadovanú úroveň ochrany (7).

5

6

7

| (5) | Komisia dôkladne analyzovala príslušné právne predpisy a prax Spojeného kráľovstva (UK). Komisia na základe svojich zistení uvedených ďalej dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných príslušnými orgánmi v Únii, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2016/680, príslušným orgánom v Spojenom kráľovstve, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (DPA 2018) (8). |
| --- | --- |

(5)

Komisia dôkladne analyzovala príslušné právne predpisy a prax Spojeného kráľovstva (UK). Komisia na základe svojich zistení uvedených ďalej dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných príslušnými orgánmi v Únii, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2016/680, príslušným orgánom v Spojenom kráľovstve, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (DPA 2018) (8).

8

| (6) | Toto rozhodnutie má za následok, že takéto prenosy sa môžu uskutočňovať bez potreby získať akékoľvek ďalšie povolenie počas obdobia štyroch rokov s výhradou možného obnovenia a bez toho, aby boli dotknuté podmienky stanovené v článku 35 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(6)

Toto rozhodnutie má za následok, že takéto prenosy sa môžu uskutočňovať bez potreby získať akékoľvek ďalšie povolenie počas obdobia štyroch rokov s výhradou možného obnovenia a bez toho, aby boli dotknuté podmienky stanovené v článku 35 smernice (EÚ) 2016/680.

2.   PRAVIDLÁ, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA SPRACÚVANIE OSOBNÝCH ÚDAJOV PRÍSLUŠNÝMI ORGÁNMI NA ÚČELY PRESADZOVANIA TRESTNÉHO PRÁVA

PRAVIDLÁ, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA SPRACÚVANIE OSOBNÝCH ÚDAJOV PRÍSLUŠNÝMI ORGÁNMI NA ÚČELY PRESADZOVANIA TRESTNÉHO PRÁVA

2.1.   Ústavný rámec

Ústavný rámec

| (7) | Spojené kráľovstvo je parlamentnou demokraciou. Má suverénny parlament, ktorý je nadriadený všetkým ostatným vládnym inštitúciám, orgán výkonnej moci, ktorý je volený z členov parlamentu a ktorý sa tomuto parlamentu zodpovedá, a nezávislé súdnictvo. Výkonná moc vychádza zo spôsobilosti získať vyslovenie dôvery volenej Dolnej snemovne (House of Commons) a zodpovedá sa obom snemovniam parlamentu [Dolnej snemovne (House of Commons) a Snemovne Lordov (House of Lords)], ktoré sú zodpovedné za kontrolu vlády a za prerokúvanie a prijímanie zákonov. Parlament Spojeného kráľovstva preniesol zodpovednosť za prijímanie právnych predpisov o určitých vnútroštátnych záležitostiach v Škótsku, Walese a Severnom Írsku na škótsky parlament, waleský parlament (Senedd Cymru) a Zhromaždenie Severného Írska. Zatiaľ čo ochrana údajov je záležitosťou vyhradenou parlamentu Spojeného kráľovstva, t. j. rovnaké právne predpisy sa uplatňujú v celej krajine, iné oblasti politiky relevantné pre toto rozhodnutie sú prenesené. Napríklad systémy trestnej justície vrátane policajnej činnosti (činnosti policajných zložiek) v Škótsku a Severnom Írsku sú prenesené na škótsky parlament a Zhromaždenie Severného Írska (Northern Ireland Assembly) (9). |
| --- | --- |

(7)

Spojené kráľovstvo je parlamentnou demokraciou. Má suverénny parlament, ktorý je nadriadený všetkým ostatným vládnym inštitúciám, orgán výkonnej moci, ktorý je volený z členov parlamentu a ktorý sa tomuto parlamentu zodpovedá, a nezávislé súdnictvo. Výkonná moc vychádza zo spôsobilosti získať vyslovenie dôvery volenej Dolnej snemovne (House of Commons) a zodpovedá sa obom snemovniam parlamentu [Dolnej snemovne (House of Commons) a Snemovne Lordov (House of Lords)], ktoré sú zodpovedné za kontrolu vlády a za prerokúvanie a prijímanie zákonov. Parlament Spojeného kráľovstva preniesol zodpovednosť za prijímanie právnych predpisov o určitých vnútroštátnych záležitostiach v Škótsku, Walese a Severnom Írsku na škótsky parlament, waleský parlament (Senedd Cymru) a Zhromaždenie Severného Írska. Zatiaľ čo ochrana údajov je záležitosťou vyhradenou parlamentu Spojeného kráľovstva, t. j. rovnaké právne predpisy sa uplatňujú v celej krajine, iné oblasti politiky relevantné pre toto rozhodnutie sú prenesené. Napríklad systémy trestnej justície vrátane policajnej činnosti (činnosti policajných zložiek) v Škótsku a Severnom Írsku sú prenesené na škótsky parlament a Zhromaždenie Severného Írska (Northern Ireland Assembly) (9).

9

| (8) | Hoci Spojené kráľovstvo nemá kodifikovanú ústavu v zmysle zakotveného ústavného dokumentu, jeho ústavné zásady sa ustálili postupne, vychádzajúc z judikatúry a zvyklostí. Ústavná hodnota niektorých zákonov, ako napríklad Magna Carta, Listina práv z roku 1689 a zákon o ľudských právach z roku 1998 sú uznávanými zdrojmi práva. Základné práva jednotlivcov sa formovali ako súčasť ústavy prostredníctvom common law, právnych predpisov a medzinárodných dohovorov, najmä Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP), ktorý Spojené kráľovstvo ratifikovalo v roku 1951. Spojené kráľovstvo v roku 1987 ratifikovalo aj Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) (10). |
| --- | --- |

(8)

Hoci Spojené kráľovstvo nemá kodifikovanú ústavu v zmysle zakotveného ústavného dokumentu, jeho ústavné zásady sa ustálili postupne, vychádzajúc z judikatúry a zvyklostí. Ústavná hodnota niektorých zákonov, ako napríklad Magna Carta, Listina práv z roku 1689 a zákon o ľudských právach z roku 1998 sú uznávanými zdrojmi práva. Základné práva jednotlivcov sa formovali ako súčasť ústavy prostredníctvom common law, právnych predpisov a medzinárodných dohovorov, najmä Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP), ktorý Spojené kráľovstvo ratifikovalo v roku 1951. Spojené kráľovstvo v roku 1987 ratifikovalo aj Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (dohovor č. 108) (10).

10

| (9) | Zákon o ľudských právach z roku 1998 začleňuje práva obsiahnuté v EDĽP do práva Spojeného kráľovstva. Zákon zaručuje každému jednotlivcovi základné práva a slobody stanovené v článkoch 2 až 12 a 14 EDĽP a v článkoch 1 až 3 jeho prvého protokolu a v článku 1 jeho trinásteho protokolu v spojení s článkami 16 až 18 EDĽP. Patrí sem právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života, ktoré zase zahŕňa právo na ochranu údajov a právo na spravodlivý proces (11). Najmä v súlade s článkom 8 EDĽP môže štátny orgán do výkonu práva na súkromie zasahovať len v prípadoch, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných. |
| --- | --- |

(9)

Zákon o ľudských právach z roku 1998 začleňuje práva obsiahnuté v EDĽP do práva Spojeného kráľovstva. Zákon zaručuje každému jednotlivcovi základné práva a slobody stanovené v článkoch 2 až 12 a 14 EDĽP a v článkoch 1 až 3 jeho prvého protokolu a v článku 1 jeho trinásteho protokolu v spojení s článkami 16 až 18 EDĽP. Patrí sem právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života, ktoré zase zahŕňa právo na ochranu údajov a právo na spravodlivý proces (11). Najmä v súlade s článkom 8 EDĽP môže štátny orgán do výkonu práva na súkromie zasahovať len v prípadoch, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných.

11

| (10) | V súlade so zákonom o ľudských právach z roku 1998 musí byť každá činnosť orgánov verejnej moci zlučiteľná s právami zaručenými EDĽP (12). Okrem toho je potrebné, aby sa primárne a podriadené právne predpisy interpretovali a uplatňovali spôsobom, ktorý je zlučiteľný s týmito právami (13). Pokiaľ sa jednotlivec domnieva, že orgány verejnej moci porušili jeho práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže získať nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 a prípadne po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy môže získať nápravu na Európskom súde pre ľudské práva za porušenie práv zaručených podľa EDĽP. |
| --- | --- |

(10)

V súlade so zákonom o ľudských právach z roku 1998 musí byť každá činnosť orgánov verejnej moci zlučiteľná s právami zaručenými EDĽP (12). Okrem toho je potrebné, aby sa primárne a podriadené právne predpisy interpretovali a uplatňovali spôsobom, ktorý je zlučiteľný s týmito právami (13). Pokiaľ sa jednotlivec domnieva, že orgány verejnej moci porušili jeho práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže získať nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 a prípadne po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy môže získať nápravu na Európskom súde pre ľudské práva za porušenie práv zaručených podľa EDĽP.

12

13

2.2.   Rámec ochrany údajov Spojeného kráľovstva

Rámec ochrany údajov Spojeného kráľovstva

| (11) | Spojené kráľovstvo vystúpilo z Únie 31. januára 2020. Na základe Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (14) sa právo Únie naďalej uplatňovalo v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia do 31. decembra 2020. Pred vystúpením a počas prechodného obdobia právny rámec na ochranu osobných údajov v Spojenom kráľovstve, ktorým sa upravuje spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu, pozostával z príslušných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorým sa transponovala smernica (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(11)

Spojené kráľovstvo vystúpilo z Únie 31. januára 2020. Na základe Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (14) sa právo Únie naďalej uplatňovalo v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia do 31. decembra 2020. Pred vystúpením a počas prechodného obdobia právny rámec na ochranu osobných údajov v Spojenom kráľovstve, ktorým sa upravuje spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu, pozostával z príslušných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorým sa transponovala smernica (EÚ) 2016/680.

14

| (12) | S cieľom pripraviť sa na vystúpenie z EÚ vláda Spojeného kráľovstva prijala zákon o vystúpení z Európskej únie (ďalej len „zákon o vystúpení“) z roku 2018 (15), ktorým sa priamo uplatniteľné právne predpisy Únie začlenili do práva Spojeného kráľovstva a v ktorom sa stanovilo, že takzvané „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“ budú naďalej platiť aj po skončení prechodného obdobia. Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (16), ktorou sa transponuje smernica (EÚ) 2016/680, predstavuje podľa zákona o vystúpení „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“. V súlade so zákonom o vystúpení musia súdy Spojeného kráľovstva vykladať nezmenené „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“ v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) a všeobecnými zásadami práva Únie tak, ako boli účinné bezprostredne pred skončením prechodného obdobia (ďalej len „ponechaná judikatúra EÚ“, resp. „ponechané všeobecné zásady práva EÚ“) (17). |
| --- | --- |

(12)

S cieľom pripraviť sa na vystúpenie z EÚ vláda Spojeného kráľovstva prijala zákon o vystúpení z Európskej únie (ďalej len „zákon o vystúpení“) z roku 2018 (15), ktorým sa priamo uplatniteľné právne predpisy Únie začlenili do práva Spojeného kráľovstva a v ktorom sa stanovilo, že takzvané „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“ budú naďalej platiť aj po skončení prechodného obdobia. Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (16), ktorou sa transponuje smernica (EÚ) 2016/680, predstavuje podľa zákona o vystúpení „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“. V súlade so zákonom o vystúpení musia súdy Spojeného kráľovstva vykladať nezmenené „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“ v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) a všeobecnými zásadami práva Únie tak, ako boli účinné bezprostredne pred skončením prechodného obdobia (ďalej len „ponechaná judikatúra EÚ“, resp. „ponechané všeobecné zásady práva EÚ“) (17).

15

16

17

| (13) | Podľa zákona o vystúpení majú ministri Spojeného kráľovstva právomoc prostredníctvom štatutárnych nástrojov zaviesť sekundárne právne predpisy s cieľom zaviesť potrebné úpravy ponechaného práva EÚ, ktoré vyplývajú z vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. Výsledkom uplatnenia tejto právomoci sú právne predpisy o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019 (právne predpisy DPPEC) (18). Menia sa nimi právne predpisy Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vrátane zákona o ochrane údajov z roku 2018, aby zodpovedali vnútroštátnym okolnostiam (19). |
| --- | --- |

(13)

Podľa zákona o vystúpení majú ministri Spojeného kráľovstva právomoc prostredníctvom štatutárnych nástrojov zaviesť sekundárne právne predpisy s cieľom zaviesť potrebné úpravy ponechaného práva EÚ, ktoré vyplývajú z vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. Výsledkom uplatnenia tejto právomoci sú právne predpisy o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019 (právne predpisy DPPEC) (18). Menia sa nimi právne predpisy Spojeného kráľovstva o ochrane údajov vrátane zákona o ochrane údajov z roku 2018, aby zodpovedali vnútroštátnym okolnostiam (19).

18

19

| (14) | V dôsledku toho sa právne štandardy týkajúce sa spracúvania osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti v Spojenom kráľovstve a predchádzania takémuto ohrozeniu po prechodnom období podľa dohody o vystúpení naďalej stanovujú v príslušných častiach zákona o ochrane údajov z roku 2018, ale zmeneného právnymi predpismi DPPEC, najmä v časti 3 uvedeného zákona. Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa na tento typ spracúvania nevzťahuje. |
| --- | --- |

(14)

V dôsledku toho sa právne štandardy týkajúce sa spracúvania osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti v Spojenom kráľovstve a predchádzania takémuto ohrozeniu po prechodnom období podľa dohody o vystúpení naďalej stanovujú v príslušných častiach zákona o ochrane údajov z roku 2018, ale zmeneného právnymi predpismi DPPEC, najmä v časti 3 uvedeného zákona. Všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov sa na tento typ spracúvania nevzťahuje.

| (15) | V časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú pravidlá spracúvania osobných údajov na účely presadzovania trestného práva vrátane zásad ochrany údajov, právnych dôvodov spracúvania (zákonnosť), práv dotknutých osôb, povinností príslušných orgánov ako prevádzkovateľov a obmedzení následných prenosov. Zároveň sú v častiach 5 a 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovené pravidlá týkajúce sa dohľadu, presadzovania a nápravy uplatniteľné na sektor presadzovania práva. |
| --- | --- |

(15)

V časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú pravidlá spracúvania osobných údajov na účely presadzovania trestného práva vrátane zásad ochrany údajov, právnych dôvodov spracúvania (zákonnosť), práv dotknutých osôb, povinností príslušných orgánov ako prevádzkovateľov a obmedzení následných prenosov. Zároveň sú v častiach 5 a 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovené pravidlá týkajúce sa dohľadu, presadzovania a nápravy uplatniteľné na sektor presadzovania práva.

| (16) | Okrem toho vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú policajné zložky zohrávajú v oblasti presadzovania práva, by sa mali posúdiť pravidlá upravujúce policajnú činnosť. Keďže policajné právomoci boli prenesené na nižšie celky, policajnú činnosť v a) Anglicku a Walese, b) Škótsku a c) Severnom Írsku upravujú rôzne právne predpisy, ktoré sú však z hľadiska obsahu často podobné (20). Ďalšie objasnenia toho, ako by sa mali využívať policajné právomoci, poskytujú ďalej rôzne druhy usmerňovacích dokumentov. Existujú tri hlavné formy policajného usmernenia: 1. zákonné usmernenie, ktoré sa vydáva na základe právnych predpisov, ako je napr. etický kódex (Code of Ethics) (21) a kódex praxe správy policajných informácií (Code of Practice on the Management of Police Information) (22), ktoré boli vydané na základe policajného zákona z roku 1996 (23) alebo tzv. kódexy PACE (PACE codes) (24) vydané na základe zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 (25), 2. autorizovaná profesijná prax správy policajných informácií (26) vydaná policajnou akadémiou College of Policing a 3. operatívne usmernenie vydané samotnou políciou. Národná rada policajných riaditeľov (The National Police Chiefs Council), ktorá je koordinačným orgánom pre všetky policajné zložky Spojeného kráľovstva, uverejňuje operačné usmernenie, ktoré schválili všetky policajné zložky a ktoré sa preto uplatňuje na celoštátnej úrovni (27). Cieľom tohto usmernenia je zabezpečiť medzi policajnými zložkami konzistentnosť v spôsobe správy informácií (28). |
| --- | --- |

(16)

Okrem toho vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú policajné zložky zohrávajú v oblasti presadzovania práva, by sa mali posúdiť pravidlá upravujúce policajnú činnosť. Keďže policajné právomoci boli prenesené na nižšie celky, policajnú činnosť v a) Anglicku a Walese, b) Škótsku a c) Severnom Írsku upravujú rôzne právne predpisy, ktoré sú však z hľadiska obsahu často podobné (20). Ďalšie objasnenia toho, ako by sa mali využívať policajné právomoci, poskytujú ďalej rôzne druhy usmerňovacích dokumentov. Existujú tri hlavné formy policajného usmernenia: 1. zákonné usmernenie, ktoré sa vydáva na základe právnych predpisov, ako je napr. etický kódex (Code of Ethics) (21) a kódex praxe správy policajných informácií (Code of Practice on the Management of Police Information) (22), ktoré boli vydané na základe policajného zákona z roku 1996 (23) alebo tzv. kódexy PACE (PACE codes) (24) vydané na základe zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 (25), 2. autorizovaná profesijná prax správy policajných informácií (26) vydaná policajnou akadémiou College of Policing a 3. operatívne usmernenie vydané samotnou políciou. Národná rada policajných riaditeľov (The National Police Chiefs Council), ktorá je koordinačným orgánom pre všetky policajné zložky Spojeného kráľovstva, uverejňuje operačné usmernenie, ktoré schválili všetky policajné zložky a ktoré sa preto uplatňuje na celoštátnej úrovni (27). Cieľom tohto usmernenia je zabezpečiť medzi policajnými zložkami konzistentnosť v spôsobe správy informácií (28).

20

21

22

23

24

25

26

27

28

| (17) | Kódex praxe správy policajných informácií vydal minister v roku 2005 na základe právomocí stanovených v § 39A zákona o polícii z roku 1996 (29). Každý kódex praxe vydaný podľa zákona o polícii musí byť odsúhlasený ministrom a predtým, ako sa predloží parlamentu, musí byť prekonzultovaný s Národnou kriminálnou agentúrou. V § 39A ods. 7 zákona o polícii sa vyžaduje, aby polícia náležite zohľadnila kódexy vydané podľa zákona, a preto sa od polície očakáva, že ich bude dodržiavať (30). Okrem toho usmernenie opierajúce sa o iný základ ako právny predpis (ako napr. autorizovaná profesijná prax správy policajných informácií) musí byť vždy v súlade s Kódexom praxe správy policajných informácií, ktorý je mu nadradený (31). V každom prípade, hoci môžu nastať určité operačné situácie, keď sa príslušníci polície musia odchýliť od tohto usmernenia, stále sú povinní dodržiavať požiadavky uvedené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (32). |
| --- | --- |

(17)

Kódex praxe správy policajných informácií vydal minister v roku 2005 na základe právomocí stanovených v § 39A zákona o polícii z roku 1996 (29). Každý kódex praxe vydaný podľa zákona o polícii musí byť odsúhlasený ministrom a predtým, ako sa predloží parlamentu, musí byť prekonzultovaný s Národnou kriminálnou agentúrou. V § 39A ods. 7 zákona o polícii sa vyžaduje, aby polícia náležite zohľadnila kódexy vydané podľa zákona, a preto sa od polície očakáva, že ich bude dodržiavať (30). Okrem toho usmernenie opierajúce sa o iný základ ako právny predpis (ako napr. autorizovaná profesijná prax správy policajných informácií) musí byť vždy v súlade s Kódexom praxe správy policajných informácií, ktorý je mu nadradený (31). V každom prípade, hoci môžu nastať určité operačné situácie, keď sa príslušníci polície musia odchýliť od tohto usmernenia, stále sú povinní dodržiavať požiadavky uvedené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (32).

29

30

31

V

32

| (18) | Ďalšie usmernenie k právnym predpisom Spojeného kráľovstva o ochrane údajov pri spracúvaní v oblasti presadzovania práva poskytuje Komisár pre informácie (Information Commissioner – ICO) (33) (ďalšie podrobnosti o ICO sú uvedené v odôvodneniach (93) až (109)). Hoci nie je právne záväzné, v súdnom prípade by súdy boli povinné zohľadniť akékoľvek porušenie usmernenia, keďže má význam z hľadiska výkladu a ozrejmuje sa v ňom, ako Komisár pre informácie v praxi vykladá a presadzuje právne predpisy o ochrane údajov (34). |
| --- | --- |

(18)

Ďalšie usmernenie k právnym predpisom Spojeného kráľovstva o ochrane údajov pri spracúvaní v oblasti presadzovania práva poskytuje Komisár pre informácie (Information Commissioner – ICO) (33) (ďalšie podrobnosti o ICO sú uvedené v odôvodneniach (93) až (109)). Hoci nie je právne záväzné, v súdnom prípade by súdy boli povinné zohľadniť akékoľvek porušenie usmernenia, keďže má význam z hľadiska výkladu a ozrejmuje sa v ňom, ako Komisár pre informácie v praxi vykladá a presadzuje právne predpisy o ochrane údajov (34).

33

34

| (19) | Napokon, ako sa uvádza v odôvodneniach (8) až (10), orgány Spojeného kráľovstva príslušné na presadzovanie práva musia zabezpečiť súlad s EDĽP a dohovorom č. 108. |
| --- | --- |

(19)

Napokon, ako sa uvádza v odôvodneniach (8) až (10), orgány Spojeného kráľovstva príslušné na presadzovanie práva musia zabezpečiť súlad s EDĽP a dohovorom č. 108.

| (20) | Právny rámec upravujúci spracúvanie údajov orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva je preto svojou štruktúrou a hlavnými prvkami veľmi podobný tomu, ktorý sa uplatňuje v EÚ. To zahŕňa aj skutočnosť, že takýto rámec sa neopiera len o povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve, ktoré boli formované právom EÚ, ale aj o povinnosti zakotvené v medzinárodnom práve, najmä prostredníctvom pristúpenia Spojeného kráľovstva k EDĽP a dohovoru č. 108, ako aj o podriadenie tohto rámca pod právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva. Tieto povinnosti vyplývajúce z právne záväzných medzinárodných nástrojov, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, sú preto osobitne dôležitým prvkom právneho rámca posudzovaného v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(20)

Právny rámec upravujúci spracúvanie údajov orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva je preto svojou štruktúrou a hlavnými prvkami veľmi podobný tomu, ktorý sa uplatňuje v EÚ. To zahŕňa aj skutočnosť, že takýto rámec sa neopiera len o povinnosti stanovené vo vnútroštátnom práve, ktoré boli formované právom EÚ, ale aj o povinnosti zakotvené v medzinárodnom práve, najmä prostredníctvom pristúpenia Spojeného kráľovstva k EDĽP a dohovoru č. 108, ako aj o podriadenie tohto rámca pod právomoc Európskeho súdu pre ľudské práva. Tieto povinnosti vyplývajúce z právne záväzných medzinárodných nástrojov, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, sú preto osobitne dôležitým prvkom právneho rámca posudzovaného v tomto rozhodnutí.

2.3.   Vecná a územná pôsobnosť

Vecná a územná pôsobnosť

| (21) | Vecná pôsobnosť časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa zhoduje s rozsahom pôsobnosti smernice (EÚ) 2016/680 v zmysle vymedzenia tohto rozsahu v jej článku 2 ods. 2 Časť 3 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov zo strany príslušného orgánu vykonávané úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami a na spracúvanie zo strany príslušného orgánu inak než automatizovanými prostriedkami v prípade osobných údajov, ktoré tvoria súčasť informačného systému alebo sú určené na to, aby tvorili súčasť informačného systému. |
| --- | --- |

(21)

Vecná pôsobnosť časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa zhoduje s rozsahom pôsobnosti smernice (EÚ) 2016/680 v zmysle vymedzenia tohto rozsahu v jej článku 2 ods. 2 Časť 3 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov zo strany príslušného orgánu vykonávané úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami a na spracúvanie zo strany príslušného orgánu inak než automatizovanými prostriedkami v prípade osobných údajov, ktoré tvoria súčasť informačného systému alebo sú určené na to, aby tvorili súčasť informačného systému.

| (22) | Okrem toho, aby prevádzkovateľ patril do rozsahu pôsobnosti uvedenej časti 3, musí byť „príslušným orgánom“ a spracúvanie sa musí vykonávať na „účel presadzovania práva“. Z tohto dôvodu režim ochrany údajov, ktorý je predmetom tohto posúdenia v tomto rozhodnutia, sa vzťahuje na všetky činnosti v oblasti presadzovania práva týchto príslušných orgánov. |
| --- | --- |

(22)

Okrem toho, aby prevádzkovateľ patril do rozsahu pôsobnosti uvedenej časti 3, musí byť „príslušným orgánom“ a spracúvanie sa musí vykonávať na „účel presadzovania práva“. Z tohto dôvodu režim ochrany údajov, ktorý je predmetom tohto posúdenia v tomto rozhodnutia, sa vzťahuje na všetky činnosti v oblasti presadzovania práva týchto príslušných orgánov.

| (23) | Pojem „príslušný orgán“ je vymedzený v § 30 zákona o ochrane údajov z roku 2018 ako osoba uvedená v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, ako aj akákoľvek iná osoba v rozsahu, v akom má zákonné funkcie na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva. Medzi príslušné orgány uvedené v prílohe 7 patria nielen policajné zložky, ale aj všetky ministerské úrady Spojeného kráľovstva, ako aj ďalšie orgány s vyšetrovacími funkciami, napr. komisár daňového a colného úradu jej veličenstva (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), waleský daňový úrad (Welsh Revenue Authority), orgán pre hospodársku súťaž a trhy (Competition and Markets Authority), kataster nehnuteľností jej veličenstva (Her Majesty’s Land Register) alebo Národná kriminálna agentúra (National Crime Agency), vyšetrovacie orgány, iné orgány s pôsobnosťou v oblasti trestnej justície a ďalšie subjekty alebo organizácie vykonávajúce činnosti v oblasti presadzovania práva (35). Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje aj na súdy a tribunály pri výkone ich súdnych funkcií, s výnimkou časti týkajúcej sa práv dotknutých osôb a dohľadu Komisára pre informácie (36). Zoznam príslušných orgánov uvedený v prílohe 7 nie je konečný a minister ho môže aktualizovať právnym predpisom, aby zohľadnil zmeny v organizácii verejných úradov (37). |
| --- | --- |

(23)

Pojem „príslušný orgán“ je vymedzený v § 30 zákona o ochrane údajov z roku 2018 ako osoba uvedená v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, ako aj akákoľvek iná osoba v rozsahu, v akom má zákonné funkcie na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva. Medzi príslušné orgány uvedené v prílohe 7 patria nielen policajné zložky, ale aj všetky ministerské úrady Spojeného kráľovstva, ako aj ďalšie orgány s vyšetrovacími funkciami, napr. komisár daňového a colného úradu jej veličenstva (Commissioner for Her Majesty’s Revenue and Customs), waleský daňový úrad (Welsh Revenue Authority), orgán pre hospodársku súťaž a trhy (Competition and Markets Authority), kataster nehnuteľností jej veličenstva (Her Majesty’s Land Register) alebo Národná kriminálna agentúra (National Crime Agency), vyšetrovacie orgány, iné orgány s pôsobnosťou v oblasti trestnej justície a ďalšie subjekty alebo organizácie vykonávajúce činnosti v oblasti presadzovania práva (35). Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje aj na súdy a tribunály pri výkone ich súdnych funkcií, s výnimkou časti týkajúcej sa práv dotknutých osôb a dohľadu Komisára pre informácie (36). Zoznam príslušných orgánov uvedený v prílohe 7 nie je konečný a minister ho môže aktualizovať právnym predpisom, aby zohľadnil zmeny v organizácii verejných úradov (37).

35

36

37

| (24) | Príslušné spracúvanie sa okrem toho musí uskutočňovať na „účel presadzovania práva“, ktorý sa vymedzuje ako predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie, resp. výkon trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu (38). Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neupravuje spracúvanie zo strany príslušného orgánu, ak k nemu nedochádza na účely presadzovania práva. K tomu dochádza napríklad vtedy, keď orgán pre hospodársku súťaž a trhy (Competition and Markets Authority) vyšetruje prípady, ktoré nemajú charakter trestnej činnosti (napr. fúzie spoločností). V takom prípade sa bude uplatňovať všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov spolu s časťou 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018, keďže spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi sa vykonáva na iné účely ako na účely presadzovania práva. S cieľom určiť, ktorý režim ochrany údajov (časť 3 či časť 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018) sa na príslušné spracúvanie predmetných osobných údajov uplatňuje, musí príslušný orgán (t. j. prevádzkovateľ) zvážiť, či je „primárnym účelom“ takéhoto spracúvania jeden z účelov presadzovania práva podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018. |
| --- | --- |

(24)

Príslušné spracúvanie sa okrem toho musí uskutočňovať na „účel presadzovania práva“, ktorý sa vymedzuje ako predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie, resp. výkon trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu (38). Časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 neupravuje spracúvanie zo strany príslušného orgánu, ak k nemu nedochádza na účely presadzovania práva. K tomu dochádza napríklad vtedy, keď orgán pre hospodársku súťaž a trhy (Competition and Markets Authority) vyšetruje prípady, ktoré nemajú charakter trestnej činnosti (napr. fúzie spoločností). V takom prípade sa bude uplatňovať všeobecné nariadenie Spojeného kráľovstva o ochrane údajov spolu s časťou 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018, keďže spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi sa vykonáva na iné účely ako na účely presadzovania práva. S cieľom určiť, ktorý režim ochrany údajov (časť 3 či časť 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018) sa na príslušné spracúvanie predmetných osobných údajov uplatňuje, musí príslušný orgán (t. j. prevádzkovateľ) zvážiť, či je „primárnym účelom“ takéhoto spracúvania jeden z účelov presadzovania práva podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018.

38

| (25) | Pokiaľ ide o územnú pôsobnosť časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v § 207 ods. 2 sa stanovuje, že zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s činnosťami osoby, ktorá je usadená kdekoľvek na území Spojeného kráľovstva. To zahŕňa orgány verejnej moci na území Anglicka, Walesu, Škótska a Severného Írska, ktoré patria do vecnej pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (39). |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o územnú pôsobnosť časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v § 207 ods. 2 sa stanovuje, že zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s činnosťami osoby, ktorá je usadená kdekoľvek na území Spojeného kráľovstva. To zahŕňa orgány verejnej moci na území Anglicka, Walesu, Škótska a Severného Írska, ktoré patria do vecnej pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (39).

39

2.3.1.   Vymedzenie osobných údajov a spracovania

Vymedzenie osobných údajov a spracovania

| (26) | Kľúčové pojmy osobných údajov a spracúvania sú vymedzené v oddiele 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a uplatňujú sa v rámci celého tohto právneho predpisu. Toto vymedzenie pojmov sa dôsledne riadi zodpovedajúcimi vymedzeniami pojmov stanovenými v článku 3 smernice (EÚ) 2016/680. Podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú osobné údaje akékoľvek informácie týkajúce sa identifikovanej alebo identifikovateľnej žijúcej osoby (40). Podľa § 3 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je fyzická osoba identifikovateľná, ak ju možno priamo alebo nepriamo identifikovať na základe informácií vrátane odkazu na meno alebo identifikátor, resp. odkazom na jeden alebo viacero faktorov špecifických pre fyzickú, fyziologickú, genetickú, mentálnu, ekonomickú, kultúrnu alebo sociálnu identitu osoby. Pojem „spracúvanie“ je definovaný ako operácia alebo súbor operácií, ktoré sa vykonávajú v súvislosti s informáciami alebo súbormi informácií, ako je napr. a) získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, štruktúrovanie alebo uchovávanie; b) prepracúvanie alebo zmena; c) vyhľadávanie, prehliadanie alebo využívanie; d) poskytovanie prenosom, šírením alebo poskytovanie iným spôsobom; e) preskupovanie alebo kombinovanie, alebo f) obmedzenie, vymazanie alebo likvidácia. Okrem toho sa v tomto zákone vymedzuje „citlivé spracovanie“; ako a) spracúvanie osobných údajov odhaľujúcich rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách; b) spracúvanie genetických údajov alebo biometrických údajov na účely jedinečnej identifikácie jednotlivca; c) spracúvanie údajov týkajúcich sa zdravia; d) spracúvanie údajov týkajúcich sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie jednotlivca (41). V tejto súvislosti sa v § 205 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uvádza vymedzenie pojmov „biometrické údaje“ (42), „údaje týkajúce sa zdravia“ (43) a „genetické údaje“ (44). |
| --- | --- |

(26)

Kľúčové pojmy osobných údajov a spracúvania sú vymedzené v oddiele 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a uplatňujú sa v rámci celého tohto právneho predpisu. Toto vymedzenie pojmov sa dôsledne riadi zodpovedajúcimi vymedzeniami pojmov stanovenými v článku 3 smernice (EÚ) 2016/680. Podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú osobné údaje akékoľvek informácie týkajúce sa identifikovanej alebo identifikovateľnej žijúcej osoby (40). Podľa § 3 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je fyzická osoba identifikovateľná, ak ju možno priamo alebo nepriamo identifikovať na základe informácií vrátane odkazu na meno alebo identifikátor, resp. odkazom na jeden alebo viacero faktorov špecifických pre fyzickú, fyziologickú, genetickú, mentálnu, ekonomickú, kultúrnu alebo sociálnu identitu osoby. Pojem „spracúvanie“ je definovaný ako operácia alebo súbor operácií, ktoré sa vykonávajú v súvislosti s informáciami alebo súbormi informácií, ako je napr. a) získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, štruktúrovanie alebo uchovávanie; b) prepracúvanie alebo zmena; c) vyhľadávanie, prehliadanie alebo využívanie; d) poskytovanie prenosom, šírením alebo poskytovanie iným spôsobom; e) preskupovanie alebo kombinovanie, alebo f) obmedzenie, vymazanie alebo likvidácia. Okrem toho sa v tomto zákone vymedzuje „citlivé spracovanie“; ako a) spracúvanie osobných údajov odhaľujúcich rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách; b) spracúvanie genetických údajov alebo biometrických údajov na účely jedinečnej identifikácie jednotlivca; c) spracúvanie údajov týkajúcich sa zdravia; d) spracúvanie údajov týkajúcich sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie jednotlivca (41). V tejto súvislosti sa v § 205 zákona o ochrane údajov z roku 2018 uvádza vymedzenie pojmov „biometrické údaje“ (42), „údaje týkajúce sa zdravia“ (43) a „genetické údaje“ (44).

40

41

42

43

44

| (27) | V § 32 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa objasňujú vymedzenia pojmov „prevádzkovateľ“ a „sprostredkovateľ“ v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na účely presadzovania práva, pričom sa dôsledne dodržiavajú rovnocenné vymedzenia pojmov obsiahnuté v smernici (EÚ) 2016/680. Prevádzkovateľ je príslušný orgán, ktorý určuje účely a prostriedky spracúvania osobných údajov. Ak sa spracúvanie vyžaduje zo zákona, prevádzkovateľom je príslušný orgán, ktorému tento zákon ukladá takúto povinnosť. Sprostredkovateľ sa vymedzuje ako akákoľvek osoba, ktorá spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa (iná ako osoba, ktorá je zamestnancom prevádzkovateľa). |
| --- | --- |

(27)

V § 32 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa objasňujú vymedzenia pojmov „prevádzkovateľ“ a „sprostredkovateľ“ v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na účely presadzovania práva, pričom sa dôsledne dodržiavajú rovnocenné vymedzenia pojmov obsiahnuté v smernici (EÚ) 2016/680. Prevádzkovateľ je príslušný orgán, ktorý určuje účely a prostriedky spracúvania osobných údajov. Ak sa spracúvanie vyžaduje zo zákona, prevádzkovateľom je príslušný orgán, ktorému tento zákon ukladá takúto povinnosť. Sprostredkovateľ sa vymedzuje ako akákoľvek osoba, ktorá spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa (iná ako osoba, ktorá je zamestnancom prevádzkovateľa).

2.4.   Záruky, práva a povinnosti

Záruky, práva a povinnosti

2.4.1.   Zákonnosť a spravodlivosť spracúvania

Zákonnosť a spravodlivosť spracúvania

| (28) | Podľa § 35 zákona o ochrane údajov z roku 2018 musí byť spracúvanie osobných údajov zákonné a spravodlivé, podobne ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice (EÚ) 2016/680. Podľa § 35 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je spracúvanie osobných údajov na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva zákonné len vtedy, ak je založené na zákone a dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na tento účel, alebo ak je spracúvanie nevyhnutné na splnenie úlohy, ktorú na tento účel vykonáva príslušný orgán. |
| --- | --- |

(28)

Podľa § 35 zákona o ochrane údajov z roku 2018 musí byť spracúvanie osobných údajov zákonné a spravodlivé, podobne ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice (EÚ) 2016/680. Podľa § 35 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je spracúvanie osobných údajov na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva zákonné len vtedy, ak je založené na zákone a dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na tento účel, alebo ak je spracúvanie nevyhnutné na splnenie úlohy, ktorú na tento účel vykonáva príslušný orgán.

2.4.1.1.   Spracúvanie na základe zákona

Spracúvanie na základe zákona

| (29) | Podobne ako v článku 8 smernice (EÚ) 2016/680, aby sa zabezpečila zákonnosť spracúvania, na ktoré sa vzťahuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, takéto spracúvanie musí byť „na základe zákona“. „Zákonné“ spracovanie je povolené buď zákonom, common law alebo kráľovskými výsadami (45). |
| --- | --- |

(29)

Podobne ako v článku 8 smernice (EÚ) 2016/680, aby sa zabezpečila zákonnosť spracúvania, na ktoré sa vzťahuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, takéto spracúvanie musí byť „na základe zákona“. „Zákonné“ spracovanie je povolené buď zákonom, common law alebo kráľovskými výsadami (45).

45

| (30) | Právomoci príslušných orgánov sa vo všeobecnosti riadia právnymi predpismi, čo znamená, že ich funkcie a právomoci sú jasne stanovené v právnych predpisoch prijatých parlamentom (46). V určitých prípadoch sa polícia, ako aj iné príslušné orgány uvedené v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 môžu pri spracúvaní údajov opierať o common law (47). Common law sa vytvorilo prostredníctvom precedensov vytvorených rozhodnutiami súdov. Common law je relevantné v súvislosti s právomocami, ktoré má polícia k dispozícii a ktorá z tohto prameňa práva odvodzuje svoju základnú povinnosť chrániť verejnosť odhaľovaním a predchádzaním trestnej činnosti (48). Policajné zložky však majú na výkon takejto povinnosti tak právomoci vyplývajúce z common law, ako aj zákonné právomoci (49). Ak má polícia zákonnú právomoc, nahrádza to akúkoľvek právomoc na základe common law (50). |
| --- | --- |

(30)

Právomoci príslušných orgánov sa vo všeobecnosti riadia právnymi predpismi, čo znamená, že ich funkcie a právomoci sú jasne stanovené v právnych predpisoch prijatých parlamentom (46). V určitých prípadoch sa polícia, ako aj iné príslušné orgány uvedené v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 môžu pri spracúvaní údajov opierať o common law (47). Common law sa vytvorilo prostredníctvom precedensov vytvorených rozhodnutiami súdov. Common law je relevantné v súvislosti s právomocami, ktoré má polícia k dispozícii a ktorá z tohto prameňa práva odvodzuje svoju základnú povinnosť chrániť verejnosť odhaľovaním a predchádzaním trestnej činnosti (48). Policajné zložky však majú na výkon takejto povinnosti tak právomoci vyplývajúce z common law, ako aj zákonné právomoci (49). Ak má polícia zákonnú právomoc, nahrádza to akúkoľvek právomoc na základe common law (50).

46

47

48

49

50

| (31) | Súdy uznali, že rozsah právomocí a povinností príslušníkov polície podľa common law zahŕňa všetky kroky, ktoré príslušník polície považuje za potrebné na udržanie mieru, predchádzanie trestnej činnosti alebo ochranu majetku pred ujmou vzniknutou v dôsledku trestného činu (51). Právomoci na základe common law nie sú neobmedzené právomoci. Vzťahujú sa na ne rôzne obmedzenia vrátane obmedzení stanovených súdmi (52) a právnymi predpismi, najmä zákonom o ľudských právach z roku 1998 a zákonom o rovnosti z roku 2010 (53). Okrem toho v prípade príslušných orgánov, ktoré spracúvajú údaje podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, to zahŕňa uplatňovanie právomocí podľa common law v súlade s požiadavkami stanovenými v zákona o ochrane údajov z roku 2018 (54). Ďalej sa pri rozhodovaní o vykonaní akéhokoľvek druhu spracovania údajov musia zohľadniť požiadavky platných usmernení, ako je Kódex praxe správy policajných informácií, ako aj usmernenia špecifické pre príslušnú časť Spojeného kráľovstva (55). Vláda a operatívne zložky polície vydávajú viaceré usmerňujúce dokumenty s cieľom zabezpečiť, aby príslušníci polície uplatňovali svoje právomoci v rámci obmedzení stanovených v common law alebo príslušnom zákone (56). |
| --- | --- |

(31)

Súdy uznali, že rozsah právomocí a povinností príslušníkov polície podľa common law zahŕňa všetky kroky, ktoré príslušník polície považuje za potrebné na udržanie mieru, predchádzanie trestnej činnosti alebo ochranu majetku pred ujmou vzniknutou v dôsledku trestného činu (51). Právomoci na základe common law nie sú neobmedzené právomoci. Vzťahujú sa na ne rôzne obmedzenia vrátane obmedzení stanovených súdmi (52) a právnymi predpismi, najmä zákonom o ľudských právach z roku 1998 a zákonom o rovnosti z roku 2010 (53). Okrem toho v prípade príslušných orgánov, ktoré spracúvajú údaje podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, to zahŕňa uplatňovanie právomocí podľa common law v súlade s požiadavkami stanovenými v zákona o ochrane údajov z roku 2018 (54). Ďalej sa pri rozhodovaní o vykonaní akéhokoľvek druhu spracovania údajov musia zohľadniť požiadavky platných usmernení, ako je Kódex praxe správy policajných informácií, ako aj usmernenia špecifické pre príslušnú časť Spojeného kráľovstva (55). Vláda a operatívne zložky polície vydávajú viaceré usmerňujúce dokumenty s cieľom zabezpečiť, aby príslušníci polície uplatňovali svoje právomoci v rámci obmedzení stanovených v common law alebo príslušnom zákone (56).

51

52

53

54

55

56

| (32) | Ďalšiu súčasť práva predstavujú kráľovské výsady, ktoré znamenajú určité právomoci zverené korune a uplatniteľné výkonnou mocou, ktoré však nie sú založené na právnom predpise, ale vyplývajú zo suverenity monarchu (57). Existuje len veľmi málo príkladov, v ktorých sú právomoci vyplývajúce z výsad relevantné v kontexte presadzovania práva. Zahŕňajú napríklad rámec vzájomnej právnej pomoci, ktorý umožňuje výmenu údajov medzi ministrom a tretími krajinami na účely presadzovania práva, pričom právomoc vymieňať si údaje týmto spôsobom nie je vždy stanovená v zákone (58). Kráľovské výsady sú viazané zásadami common law (59) a sú podriadené právnym predpisom, a preto podliehajú obmedzeniam stanoveným v zákone o ľudských právach z roku 1998 a zákone o ochrane údajov z roku 2018 (60). |
| --- | --- |

(32)

Ďalšiu súčasť práva predstavujú kráľovské výsady, ktoré znamenajú určité právomoci zverené korune a uplatniteľné výkonnou mocou, ktoré však nie sú založené na právnom predpise, ale vyplývajú zo suverenity monarchu (57). Existuje len veľmi málo príkladov, v ktorých sú právomoci vyplývajúce z výsad relevantné v kontexte presadzovania práva. Zahŕňajú napríklad rámec vzájomnej právnej pomoci, ktorý umožňuje výmenu údajov medzi ministrom a tretími krajinami na účely presadzovania práva, pričom právomoc vymieňať si údaje týmto spôsobom nie je vždy stanovená v zákone (58). Kráľovské výsady sú viazané zásadami common law (59) a sú podriadené právnym predpisom, a preto podliehajú obmedzeniam stanoveným v zákone o ľudských právach z roku 1998 a zákone o ochrane údajov z roku 2018 (60).

57

58

59

60

| (33) | Podobne ako v článku 8 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj podľa režimu uplatňovaného v Spojenom kráľovstve vyžaduje, aby príslušné orgány v záujme dodržania zásady zákonnosti zabezpečili, že ak je spracúvanie založené na práve, zároveň musí byť „nevyhnutné“ na plnenie úlohy vykonávanej na účely presadzovania práva. Komisár pre informácie v tejto súvislosti poskytuje usmernenie objasňujúce, že musí ísť o cielený a primeraný spôsob dosiahnutia tohto cieľa. Zákonný základ sa neuplatní, ak môžete primerane dosiahnuť tento účel inými, menej rušivými prostriedkami. Nestačí tvrdiť, že spracovanie je nevyhnutné, pretože ste sa rozhodli vykonávať svoju činnosť určitým spôsobom. Otázkou je, či je spracúvanie nutné na uvedený účel (61). |
| --- | --- |

(33)

Podobne ako v článku 8 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj podľa režimu uplatňovaného v Spojenom kráľovstve vyžaduje, aby príslušné orgány v záujme dodržania zásady zákonnosti zabezpečili, že ak je spracúvanie založené na práve, zároveň musí byť „nevyhnutné“ na plnenie úlohy vykonávanej na účely presadzovania práva. Komisár pre informácie v tejto súvislosti poskytuje usmernenie objasňujúce, že musí ísť o cielený a primeraný spôsob dosiahnutia tohto cieľa. Zákonný základ sa neuplatní, ak môžete primerane dosiahnuť tento účel inými, menej rušivými prostriedkami. Nestačí tvrdiť, že spracovanie je nevyhnutné, pretože ste sa rozhodli vykonávať svoju činnosť určitým spôsobom. Otázkou je, či je spracúvanie nutné na uvedený účel (61).

61

2.4.1.2.   Spracúvanie na základe súhlasu dotknutej osoby

Spracúvanie na základe súhlasu dotknutej osoby

| (34) | Ako sa uvádza v odôvodnení (28), v § 35 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje možnosť spracúvať osobné údaje na základe súhlasu fyzickej osoby. |
| --- | --- |

(34)

Ako sa uvádza v odôvodnení (28), v § 35 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje možnosť spracúvať osobné údaje na základe súhlasu fyzickej osoby.

| (35) | Zdá sa však, že súhlas nie je právnym základom relevantným pre operácie spracúvania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia. Spracovateľské operácie, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sa v skutočnosti vždy budú týkať údajov, ktoré príslušný orgán členského štátu preniesol príslušnému orgánu Spojeného kráľovstva podľa smernice (EÚ) 2016/680. Preto zvyčajne nebudú zahŕňať druh priamej interakcie (získavania) medzi orgánom verejnej moci a dotknutými osobami, ktorý môže byť založený na súhlase podľa § 35 ods. 2 písm. a) zákona o ochrane údajov z roku 2018. |
| --- | --- |

(35)

Zdá sa však, že súhlas nie je právnym základom relevantným pre operácie spracúvania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia. Spracovateľské operácie, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sa v skutočnosti vždy budú týkať údajov, ktoré príslušný orgán členského štátu preniesol príslušnému orgánu Spojeného kráľovstva podľa smernice (EÚ) 2016/680. Preto zvyčajne nebudú zahŕňať druh priamej interakcie (získavania) medzi orgánom verejnej moci a dotknutými osobami, ktorý môže byť založený na súhlase podľa § 35 ods. 2 písm. a) zákona o ochrane údajov z roku 2018.

| (36) | Hoci pre vykonanie posúdenia podľa tohto rozhodnutia sa využitie takéhoto súhlasu nepovažuje za relevantné, v záujme úplnosti je potrebné poznamenať, že v kontexte presadzovania práva sa spracúvanie nikdy nezakladá výlučne na súhlase, keďže príslušný orgán musí mať vždy základnú právomoc, ktorá mu umožňuje spracúvať údaje (62). Konkrétnejšie a podobne tomu, čo je umožnené v smernici (EÚ) 2016/680 (63), to znamená, že súhlas slúži ako dodatočná podmienka na umožnenie určitých obmedzených a špecifických spracovateľských operácií, ktoré by sa inak nemohli vykonať, ako je napr. odber a spracovanie vzorky DNA osoby, ktorá nie je podozrivá. V takom prípade by sa spracovanie nevykonalo, ak sa súhlas neudelí alebo sa odvolá (64). |
| --- | --- |

(36)

Hoci pre vykonanie posúdenia podľa tohto rozhodnutia sa využitie takéhoto súhlasu nepovažuje za relevantné, v záujme úplnosti je potrebné poznamenať, že v kontexte presadzovania práva sa spracúvanie nikdy nezakladá výlučne na súhlase, keďže príslušný orgán musí mať vždy základnú právomoc, ktorá mu umožňuje spracúvať údaje (62). Konkrétnejšie a podobne tomu, čo je umožnené v smernici (EÚ) 2016/680 (63), to znamená, že súhlas slúži ako dodatočná podmienka na umožnenie určitých obmedzených a špecifických spracovateľských operácií, ktoré by sa inak nemohli vykonať, ako je napr. odber a spracovanie vzorky DNA osoby, ktorá nie je podozrivá. V takom prípade by sa spracovanie nevykonalo, ak sa súhlas neudelí alebo sa odvolá (64).

62

63

64

| (37) | V prípadoch, ktoré si vyžadujú súhlas jednotlivca, musí byť takýto súhlas jednoznačný a musí zahŕňať jasný potvrdzujúci úkon (65). Policajné zložky sú povinné disponovať oznámením o ochrane osobných údajov, kde sa okrem iného uvádzajú informácie o platnom využití súhlasu. Okrem toho niektoré policajné zložky uverejňujú dodatočné materiály o tom, ako dodržiavajú právne predpisy o ochrane údajov, vrátane toho, ako a kedy použijú súhlas ako právny základ (66). |
| --- | --- |

(37)

V prípadoch, ktoré si vyžadujú súhlas jednotlivca, musí byť takýto súhlas jednoznačný a musí zahŕňať jasný potvrdzujúci úkon (65). Policajné zložky sú povinné disponovať oznámením o ochrane osobných údajov, kde sa okrem iného uvádzajú informácie o platnom využití súhlasu. Okrem toho niektoré policajné zložky uverejňujú dodatočné materiály o tom, ako dodržiavajú právne predpisy o ochrane údajov, vrátane toho, ako a kedy použijú súhlas ako právny základ (66).

65

66

2.4.1.3.   Citlivé spracovanie

Citlivé spracovanie

| (38) | Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky. V tejto súvislosti sa podobne ako v článku 10 smernice (EÚ) 2016/680 stanovujú v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 silnejšie záruky pre takzvané „citlivé spracovanie“ (67). |
| --- | --- |

(38)

Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky. V tejto súvislosti sa podobne ako v článku 10 smernice (EÚ) 2016/680 stanovujú v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 silnejšie záruky pre takzvané „citlivé spracovanie“ (67).

67

| (39) | Podľa § 35 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 1998 môžu príslušné orgány spracúvať citlivé údaje na účely presadzovania práva len v dvoch prípadoch: 1. ak dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na účely presadzovania práva a v čase, keď sa spracúvanie uskutočňuje, uplatňuje prevádzkovateľ riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania (68), alebo 2. ak je spracovanie nevyhnutne potrebné na účely presadzovania práva, spĺňa aspoň jednu z podmienok uvedených v prílohe 8 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 a v čase, keď sa spracúvanie uskutočňuje, uplatňuje prevádzkovateľ riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania (69). |
| --- | --- |

(39)

Podľa § 35 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 1998 môžu príslušné orgány spracúvať citlivé údaje na účely presadzovania práva len v dvoch prípadoch: 1. ak dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na účely presadzovania práva a v čase, keď sa spracúvanie uskutočňuje, uplatňuje prevádzkovateľ riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania (68), alebo 2. ak je spracovanie nevyhnutne potrebné na účely presadzovania práva, spĺňa aspoň jednu z podmienok uvedených v prílohe 8 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 a v čase, keď sa spracúvanie uskutočňuje, uplatňuje prevádzkovateľ riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania (69).

68

69

| (40) | Pokiaľ ide o prvý prípad a ako je vysvetlené v odôvodnení 38, využitie súhlasu sa pri type prenosu, na ktorý sa vzťahuje toto rozhodnutie, nepovažuje za relevantné (70). |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o prvý prípad a ako je vysvetlené v odôvodnení 38, využitie súhlasu sa pri type prenosu, na ktorý sa vzťahuje toto rozhodnutie, nepovažuje za relevantné (70).

70

| (41) | Ak sa spracúvanie citlivých údajov neopiera o súhlas, môže sa vykonať na základe jednej z podmienok uvedených v prílohe 8 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Tieto podmienky sa týkajú spracúvania potrebného na zákonné účely, výkon spravodlivosti, ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či iného jednotlivca, ochranu detí a osôb vystavených riziku, právne nároky, súdne akty, predchádzanie podvodom, archiváciu, v prípadoch, keď ide o osobné údaje, ktoré dotknutá osoba preukázateľne zverejnila. Okrem prípadu, keď sú údaje zjavne zverejnené, podliehajú všetky podmienky stanovené v prílohe 8 k testu, že spracúvanie musí byť „nevyhnutne potrebné“. Ako ozrejmil Komisár pre informácie, „nevyhnutne potrebné“ v tejto súvislosti znamená, že spracúvanie musí súvisieť s naliehavou spoločenskou potrebou, ktorú nie je možné primerane uspokojiť menej rušivými prostriedkami (71). Okrem toho niektoré z týchto podmienok podliehajú dodatočným obmedzeniam. Napríklad na využitie podmienky „zákonných účelov“ a „podmienky ochrany“ (príloha 8, odsek 1 a odsek 4) je potrebné splniť dodatočné kritérium podstatného verejného záujmu. Okrem toho, pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa ochrany dieťaťa (príloha 8, odsek 4), dotknutou osobou musí byť zároveň osoba určitého veku a musí sa považovať za ohrozenú osobu. Prevádzkovateľ môže navyše uplatniť podmienku stanovenú v odseku 4 prílohy 8 len v prípade osobitných okolností (72). Podobne existujú obmedzenia pre podmienky týkajúce sa „súdnych aktov“ a „predchádzania podvodom“ (príloha 8, odsek 7 a 8). Obe sa vzťahujú len na konkrétnych prevádzkovateľov. V prípade súdnych aktov môže takúto podmienku použiť len súd alebo iný súdny orgán a v prípade predchádzania podvodom sa o túto podmienku môžu oprieť len prevádzkovatelia, ktorí sú organizáciami na boj proti podvodom. |
| --- | --- |

(41)

Ak sa spracúvanie citlivých údajov neopiera o súhlas, môže sa vykonať na základe jednej z podmienok uvedených v prílohe 8 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Tieto podmienky sa týkajú spracúvania potrebného na zákonné účely, výkon spravodlivosti, ochranu zásadných záujmov dotknutej osoby či iného jednotlivca, ochranu detí a osôb vystavených riziku, právne nároky, súdne akty, predchádzanie podvodom, archiváciu, v prípadoch, keď ide o osobné údaje, ktoré dotknutá osoba preukázateľne zverejnila. Okrem prípadu, keď sú údaje zjavne zverejnené, podliehajú všetky podmienky stanovené v prílohe 8 k testu, že spracúvanie musí byť „nevyhnutne potrebné“. Ako ozrejmil Komisár pre informácie, „nevyhnutne potrebné“ v tejto súvislosti znamená, že spracúvanie musí súvisieť s naliehavou spoločenskou potrebou, ktorú nie je možné primerane uspokojiť menej rušivými prostriedkami (71). Okrem toho niektoré z týchto podmienok podliehajú dodatočným obmedzeniam. Napríklad na využitie podmienky „zákonných účelov“ a „podmienky ochrany“ (príloha 8, odsek 1 a odsek 4) je potrebné splniť dodatočné kritérium podstatného verejného záujmu. Okrem toho, pokiaľ ide o podmienky týkajúce sa ochrany dieťaťa (príloha 8, odsek 4), dotknutou osobou musí byť zároveň osoba určitého veku a musí sa považovať za ohrozenú osobu. Prevádzkovateľ môže navyše uplatniť podmienku stanovenú v odseku 4 prílohy 8 len v prípade osobitných okolností (72). Podobne existujú obmedzenia pre podmienky týkajúce sa „súdnych aktov“ a „predchádzania podvodom“ (príloha 8, odsek 7 a 8). Obe sa vzťahujú len na konkrétnych prevádzkovateľov. V prípade súdnych aktov môže takúto podmienku použiť len súd alebo iný súdny orgán a v prípade predchádzania podvodom sa o túto podmienku môžu oprieť len prevádzkovatelia, ktorí sú organizáciami na boj proti podvodom.

71

72

| (42) | Napokon, ak sa spracúvanie opiera o jednu z podmienok uvedených v prílohe 8 a podľa § 42 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, musí sa uplatňovať „riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania“, v ktorom sa vysvetlia postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad ochrany údajov a politiky prevádzkovateľa, pokiaľ ide o uchovávanie a vymazanie osobných údajov, pričom sa uplatňuje povinnosť viesť rozšírený záznam. |
| --- | --- |

(42)

Napokon, ak sa spracúvanie opiera o jednu z podmienok uvedených v prílohe 8 a podľa § 42 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, musí sa uplatňovať „riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania“, v ktorom sa vysvetlia postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad ochrany údajov a politiky prevádzkovateľa, pokiaľ ide o uchovávanie a vymazanie osobných údajov, pričom sa uplatňuje povinnosť viesť rozšírený záznam.

2.4.2.   Obmedzenie účelu

Obmedzenie účelu

| (43) | Osobné údaje by sa mali spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania. Túto zásadu ochrany údajov zaručuje § 36 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V tomto ustanovení sa podobne ako v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice (EÚ) 2016/680 vyžaduje, aby a) účel presadzovania práva, na ktorý sa osobné údaje zhromažďujú pri akejkoľvek príležitosti, bol konkrétne určený, výslovne uvedený a legitímny a že b) takto získané osobné údaje sa nesmú spracúvať spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané. |
| --- | --- |

(43)

Osobné údaje by sa mali spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania. Túto zásadu ochrany údajov zaručuje § 36 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V tomto ustanovení sa podobne ako v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice (EÚ) 2016/680 vyžaduje, aby a) účel presadzovania práva, na ktorý sa osobné údaje zhromažďujú pri akejkoľvek príležitosti, bol konkrétne určený, výslovne uvedený a legitímny a že b) takto získané osobné údaje sa nesmú spracúvať spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané.

| (44) | Ak príslušné orgány spracúvajú údaje na účely presadzovania práva, môže to zahŕňať archiváciu, vedecký alebo historický výskum a štatistické účely (73). V týchto prípadoch sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 takisto objasňuje, že archivácia (alebo spracúvanie na účely vedeckého alebo historického výskumu a štatistiky) nie je povolená, ak sa vykonáva v súvislosti s rozhodnutiami prijatými vo vzťahu s konkrétnou dotknutou osobou alebo ak je pravdepodobné, že jej spôsobí značnú škodu alebo ťažkosti (74). |
| --- | --- |

(44)

Ak príslušné orgány spracúvajú údaje na účely presadzovania práva, môže to zahŕňať archiváciu, vedecký alebo historický výskum a štatistické účely (73). V týchto prípadoch sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 takisto objasňuje, že archivácia (alebo spracúvanie na účely vedeckého alebo historického výskumu a štatistiky) nie je povolená, ak sa vykonáva v súvislosti s rozhodnutiami prijatými vo vzťahu s konkrétnou dotknutou osobou alebo ak je pravdepodobné, že jej spôsobí značnú škodu alebo ťažkosti (74).

73

74

2.4.3.   Správnosť a minimalizácia údajov

Správnosť a minimalizácia údajov

| (45) | Údaje musia byť správne a podľa potreby aktualizované. Zároveň by mali byť primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú. Podobne ako v článku 4 ods. 1 písm. c), d) a e) smernice (EÚ) 2016/680 sú tieto zásady zabezpečené v § 37 a § 38 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Musia sa prijať všetky primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa nesprávne (75) osobné údaje bezodkladne (76) vymazali alebo opravili so zreteľom na účel presadzovania práva, na ktorý sa spracúvajú (77), a aby sa zabezpečilo, že osobné údaje, ktoré sú nesprávne, neúplné alebo už nie sú aktuálne, sa neprenášajú ani neposkytujú na žiadne z účelov presadzovania práva (78). |
| --- | --- |

(45)

Údaje musia byť správne a podľa potreby aktualizované. Zároveň by mali byť primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú. Podobne ako v článku 4 ods. 1 písm. c), d) a e) smernice (EÚ) 2016/680 sú tieto zásady zabezpečené v § 37 a § 38 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Musia sa prijať všetky primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa nesprávne (75) osobné údaje bezodkladne (76) vymazali alebo opravili so zreteľom na účel presadzovania práva, na ktorý sa spracúvajú (77), a aby sa zabezpečilo, že osobné údaje, ktoré sú nesprávne, neúplné alebo už nie sú aktuálne, sa neprenášajú ani neposkytujú na žiadne z účelov presadzovania práva (78).

75

76

77

78

| (46) | Okrem toho sa podobne ako v článku 7 smernice (EÚ) 2016/680 aj v rámci režimu ochrany údajov v Spojenom kráľovstve stanovuje, že osobné údaje založené na skutočnostiach musia byť v čo najväčšej možnej miere rozlíšené od osobných údajov založených na osobných hodnoteniach (79). Ak je to relevantné a pokiaľ je to možné, treba jasne rozlišovať medzi osobnými údajmi týkajúcimi sa rôznych kategórií dotknutých osôb, ako sú napr. podozrivé osoby, osoby odsúdené za trestný čin, obete trestného činu a svedkovia (80). |
| --- | --- |

(46)

Okrem toho sa podobne ako v článku 7 smernice (EÚ) 2016/680 aj v rámci režimu ochrany údajov v Spojenom kráľovstve stanovuje, že osobné údaje založené na skutočnostiach musia byť v čo najväčšej možnej miere rozlíšené od osobných údajov založených na osobných hodnoteniach (79). Ak je to relevantné a pokiaľ je to možné, treba jasne rozlišovať medzi osobnými údajmi týkajúcimi sa rôznych kategórií dotknutých osôb, ako sú napr. podozrivé osoby, osoby odsúdené za trestný čin, obete trestného činu a svedkovia (80).

79

80

2.4.4.   Minimalizácia uchovávania

Minimalizácia uchovávania

| (47) | Podľa článku 5 smernice (EÚ) 2016/680 by sa údaje v zásade nemali uchovávať dlhšie, ako je potrebné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú. Podľa § 39 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a podobne ako v článku 5 uvedenej smernice je zakázané uchovávať osobné údaje spracúvané na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva dlhšie, ako je nevyhnutné v súvislosti s účelom, na ktorý sa spracúvajú. V rámci právneho režimu Spojeného kráľovstva sa vyžaduje, aby sa stanovili primerané lehoty na pravidelné preskúmanie potreby ďalšieho uchovávania osobných údajov na akékoľvek účely presadzovania práva. Ďalšie pravidlá týkajúce sa postupov uchovávania osobných údajov a uplatniteľné lehoty boli stanovené v príslušných právnych predpisoch a usmerneniach upravujúcich právomoci a fungovanie polície. Napríklad v Anglicku a Walese vytvára Kódex praxe správy policajných informácií vypracovaný policajnou akadémiou College of Policing spolu s usmernením o autorizovanej profesijnej praxi správy policajných informácií rámec na zabezpečenie konzistentného procesu uchovávania, preskúmania a likvidácie informácií o operačnej policajnej činnosti založeného na riziku (81). Tento rámec stanovuje jasné štandardy v rámci celej služby, pokiaľ ide o spôsob, akým by sa v policajných zložkách a iných agentúrach mali informácie vytvárať, vymieňať, používať a spravovať, ako aj v rámci vzťahov medzi týmito zložkami a agentúrami (82). Od polície sa očakáva, že bude dodržiavať kódex praxe a toto dodržiavanie kontroluje inšpekčná služba jej veličenstva pre policajný, hasičský a záchranný zbor (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services) (83). |
| --- | --- |

(47)

Podľa článku 5 smernice (EÚ) 2016/680 by sa údaje v zásade nemali uchovávať dlhšie, ako je potrebné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú. Podľa § 39 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a podobne ako v článku 5 uvedenej smernice je zakázané uchovávať osobné údaje spracúvané na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva dlhšie, ako je nevyhnutné v súvislosti s účelom, na ktorý sa spracúvajú. V rámci právneho režimu Spojeného kráľovstva sa vyžaduje, aby sa stanovili primerané lehoty na pravidelné preskúmanie potreby ďalšieho uchovávania osobných údajov na akékoľvek účely presadzovania práva. Ďalšie pravidlá týkajúce sa postupov uchovávania osobných údajov a uplatniteľné lehoty boli stanovené v príslušných právnych predpisoch a usmerneniach upravujúcich právomoci a fungovanie polície. Napríklad v Anglicku a Walese vytvára Kódex praxe správy policajných informácií vypracovaný policajnou akadémiou College of Policing spolu s usmernením o autorizovanej profesijnej praxi správy policajných informácií rámec na zabezpečenie konzistentného procesu uchovávania, preskúmania a likvidácie informácií o operačnej policajnej činnosti založeného na riziku (81). Tento rámec stanovuje jasné štandardy v rámci celej služby, pokiaľ ide o spôsob, akým by sa v policajných zložkách a iných agentúrach mali informácie vytvárať, vymieňať, používať a spravovať, ako aj v rámci vzťahov medzi týmito zložkami a agentúrami (82). Od polície sa očakáva, že bude dodržiavať kódex praxe a toto dodržiavanie kontroluje inšpekčná služba jej veličenstva pre policajný, hasičský a záchranný zbor (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services) (83).

81

82

83

| (48) | Policajný zbor Severného Írska nie je zo zákona povinný dodržiavať Kódex praxe správy policajných informácií. Rámec Kódexu praxe správy policajných informácií prijatý v roku 2011 je však doplnený o príručku Policajného zboru Severného Írska (84), v ktorej sa stanovujú politiky a postupy týkajúce sa spôsobu, akým sa tento Kódex uplatňuje v Severnom Írsku. |
| --- | --- |

(48)

Policajný zbor Severného Írska nie je zo zákona povinný dodržiavať Kódex praxe správy policajných informácií. Rámec Kódexu praxe správy policajných informácií prijatý v roku 2011 je však doplnený o príručku Policajného zboru Severného Írska (84), v ktorej sa stanovujú politiky a postupy týkajúce sa spôsobu, akým sa tento Kódex uplatňuje v Severnom Írsku.

84

| (49) | V Škótsku policajné zložky vychádzajú zoštandardného operačný postupu uchovávania záznamov (SOP) (85), ktorý je podporený politikou riadenia záznamov škótskej polície (86). V tomto štandardnom operačnom postupe sa stanovujú osobitné pravidlá uchovávania záznamov, ktorými disponuje škótska polícia. |
| --- | --- |

(49)

V Škótsku policajné zložky vychádzajú zoštandardného operačný postupu uchovávania záznamov (SOP) (85), ktorý je podporený politikou riadenia záznamov škótskej polície (86). V tomto štandardnom operačnom postupe sa stanovujú osobitné pravidlá uchovávania záznamov, ktorými disponuje škótska polícia.

85

86

| (50) | Okrem zastrešujúcej požiadavky na preskúmanie záznamov, ktorá sa uplatňuje v celom Spojenom kráľovstve, sa v lokálnych pravidlách uvádzajú ďalšie podrobnosti. Ako príklad možno uviesť, že pokiaľ ide o Anglicko a Wales, zákon o polícii a dôkazoch v trestných veciach zmenený zákonom o ochrane slobody z roku 2012 stanovuje uchovávanie odtlačkov prstov a profilov DNA, ako aj osobitný režim pre osoby, ktoré neboli odsúdené (87). Zákonom o ochrane slobody z roku 2012 sa okrem iného vytvorila aj funkcia komisára pre uchovávanie a používanie biometrického materiálu (ďalej len „Komisár pre biometriu“) (88). Osobitné pravidlá týkajúce sa podôb tváre vyhotovených pri zadržaní sú stanovené v materiáli o preskúmaní uchovávania týchto podôb tváre z roku 2017 (89). Pokiaľ ide o Škótsko, trestný poriadok (Škótsko) z roku 1995 stanovuje pravidlá získavania a uchovávania odtlačkov prstov a biologických vzoriek (90). Rovnako ako v prípade Anglicka a Walesu, aj v Škótsku právne predpisy upravujú uchovávanie biometrických údajov v rôznych prípadoch (91). |
| --- | --- |

(50)

Okrem zastrešujúcej požiadavky na preskúmanie záznamov, ktorá sa uplatňuje v celom Spojenom kráľovstve, sa v lokálnych pravidlách uvádzajú ďalšie podrobnosti. Ako príklad možno uviesť, že pokiaľ ide o Anglicko a Wales, zákon o polícii a dôkazoch v trestných veciach zmenený zákonom o ochrane slobody z roku 2012 stanovuje uchovávanie odtlačkov prstov a profilov DNA, ako aj osobitný režim pre osoby, ktoré neboli odsúdené (87). Zákonom o ochrane slobody z roku 2012 sa okrem iného vytvorila aj funkcia komisára pre uchovávanie a používanie biometrického materiálu (ďalej len „Komisár pre biometriu“) (88). Osobitné pravidlá týkajúce sa podôb tváre vyhotovených pri zadržaní sú stanovené v materiáli o preskúmaní uchovávania týchto podôb tváre z roku 2017 (89). Pokiaľ ide o Škótsko, trestný poriadok (Škótsko) z roku 1995 stanovuje pravidlá získavania a uchovávania odtlačkov prstov a biologických vzoriek (90). Rovnako ako v prípade Anglicka a Walesu, aj v Škótsku právne predpisy upravujú uchovávanie biometrických údajov v rôznych prípadoch (91).

87

88

89

90

91

2.4.5.   Bezpečnosť údajov

Bezpečnosť údajov

| (51) | Osobné údaje sa musia spracúvať spôsobom, ktorým sa zaistí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel orgány verejnej moci prijmú vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia sa musia posudzovať s prihliadnutím na stav techniky a súvisiace náklady. |
| --- | --- |

(51)

Osobné údaje sa musia spracúvať spôsobom, ktorým sa zaistí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel orgány verejnej moci prijmú vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia sa musia posudzovať s prihliadnutím na stav techniky a súvisiace náklady.

| (52) | Tieto zásady sú premietnuté do § 40 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podľa ktorého sa podobne, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 písm. f) smernice (EÚ) 2016/680, osobné údaje spracúvané na akékoľvek účely presadzovania práva musia spracúvať spôsobom, ktorým sa zabezpečí primeraná bezpečnosť osobných údajov, a to prostredníctvom primeraných technických alebo organizačných opatrení. To zahŕňa ochranu údajov pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a pred náhodnou stratou, zničením alebo poškodením (92). V § 66 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa ďalej uvádza, že každý prevádzkovateľ a každý sprostredkovateľ musí prijať primerané technické a organizačné opatrenia na zaistenie úrovne bezpečnosti primeranej rizikám vyplývajúcim zo spracúvania osobných údajov. Podľa dôvodovej správy musí prevádzkovateľ vyhodnotiť riziká a na základe tohto hodnotenia zaviesť vhodné bezpečnostné opatrenia, napríklad šifrovanie alebo osobitné úrovne bezpečnostnej previerky pre zamestnancov, ktorí spracúvajú údaje (93). Pri hodnotení sa musí zohľadniť napríklad povaha spracúvaných údajov a akékoľvek iné relevantné faktory alebo okolnosti, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť spracúvania. |
| --- | --- |

(52)

Tieto zásady sú premietnuté do § 40 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podľa ktorého sa podobne, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 písm. f) smernice (EÚ) 2016/680, osobné údaje spracúvané na akékoľvek účely presadzovania práva musia spracúvať spôsobom, ktorým sa zabezpečí primeraná bezpečnosť osobných údajov, a to prostredníctvom primeraných technických alebo organizačných opatrení. To zahŕňa ochranu údajov pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a pred náhodnou stratou, zničením alebo poškodením (92). V § 66 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa ďalej uvádza, že každý prevádzkovateľ a každý sprostredkovateľ musí prijať primerané technické a organizačné opatrenia na zaistenie úrovne bezpečnosti primeranej rizikám vyplývajúcim zo spracúvania osobných údajov. Podľa dôvodovej správy musí prevádzkovateľ vyhodnotiť riziká a na základe tohto hodnotenia zaviesť vhodné bezpečnostné opatrenia, napríklad šifrovanie alebo osobitné úrovne bezpečnostnej previerky pre zamestnancov, ktorí spracúvajú údaje (93). Pri hodnotení sa musí zohľadniť napríklad povaha spracúvaných údajov a akékoľvek iné relevantné faktory alebo okolnosti, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť spracúvania.

92

93

| (53) | Režim, ktorým sa riadi dodržiavanie zásad bezpečnosti údajov, je veľmi podobný režimu stanovenému v článkoch 29 až 31 smernice (EÚ) 2016/680. Prevádzkovateľ je predovšetkým v prípade porušenia ochrany osobných údajov, za ktoré je zodpovedný, povinný podľa § 67 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 bez zbytočného odkladu a podľa možnosti do 72 hodín od zistenia porušenia oznámiť porušenie ochrany osobných údajov Komisárovi pre informácie (94). Oznamovacia povinnosť sa neuplatňuje, ak je nepravdepodobné, že porušenie ochrany osobných údajov povedie k ohrozeniu práv a slobôd fyzických osôb (95). Prevádzkovateľ musí zdokumentovať skutočnosti týkajúce sa každého porušenia ochrany osobných údajov, jeho účinkov a prijatých nápravných opatrení spôsobom, ktorý umožní Komisárovi pre informácie overiť súlad so zákonom o ochrane údajov z roku 2018 (96). Ak sa sprostredkovateľ dozvie o narušení bezpečnosti, musí to bez zbytočného odkladu oznámiť prevádzkovateľovi (97). |
| --- | --- |

(53)

Režim, ktorým sa riadi dodržiavanie zásad bezpečnosti údajov, je veľmi podobný režimu stanovenému v článkoch 29 až 31 smernice (EÚ) 2016/680. Prevádzkovateľ je predovšetkým v prípade porušenia ochrany osobných údajov, za ktoré je zodpovedný, povinný podľa § 67 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 bez zbytočného odkladu a podľa možnosti do 72 hodín od zistenia porušenia oznámiť porušenie ochrany osobných údajov Komisárovi pre informácie (94). Oznamovacia povinnosť sa neuplatňuje, ak je nepravdepodobné, že porušenie ochrany osobných údajov povedie k ohrozeniu práv a slobôd fyzických osôb (95). Prevádzkovateľ musí zdokumentovať skutočnosti týkajúce sa každého porušenia ochrany osobných údajov, jeho účinkov a prijatých nápravných opatrení spôsobom, ktorý umožní Komisárovi pre informácie overiť súlad so zákonom o ochrane údajov z roku 2018 (96). Ak sa sprostredkovateľ dozvie o narušení bezpečnosti, musí to bez zbytočného odkladu oznámiť prevádzkovateľovi (97).

94

95

96

97

| (54) | Podľa § 68 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak porušenie ochrany osobných údajov pravdepodobne predstavuje vysoké riziko pre práva a slobody fyzických osôb, prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu informuje dotknutú osobu o porušení (98). Oznámenie musí obsahovať rovnaké informácie ako oznámenie Komisárovi pre informácie opísané v odôvodnení(53). Táto povinnosť neplatí, ak prevádzkovateľ zaviedol primerané technické a organizačné ochranné opatrenia, ktoré sa uplatnili na osobné údaje, ktorých sa porušenie týka. Takisto neplatí, ak prevádzkovateľ prijal následné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že vysoké riziko pre práva a slobody dotknutých osôb pravdepodobne už nebude mať dôsledky. Prevádzkovateľ napokon nie je povinný informovať dotknutú osobu, ak by si to vyžadovalo neprimerané úsilie (99). V takom prípade musia byť informácie sprístupnené dotknutej osobe iným rovnako účinným spôsobom, napríklad prostredníctvom verejného prenosu (100). Ak prevádzkovateľ neinformoval dotknutú osobu o porušení, Komisár pre informácie môže po tom, ako bol informovaný podľa § 67 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a po zvážení toho, či je pravdepodobné, že toto porušenie povedie k vysokému riziku , požiadať prevádzkovateľa, aby ju o porušení informoval (101). |
| --- | --- |

(54)

Podľa § 68 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak porušenie ochrany osobných údajov pravdepodobne predstavuje vysoké riziko pre práva a slobody fyzických osôb, prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu informuje dotknutú osobu o porušení (98). Oznámenie musí obsahovať rovnaké informácie ako oznámenie Komisárovi pre informácie opísané v odôvodnení(53). Táto povinnosť neplatí, ak prevádzkovateľ zaviedol primerané technické a organizačné ochranné opatrenia, ktoré sa uplatnili na osobné údaje, ktorých sa porušenie týka. Takisto neplatí, ak prevádzkovateľ prijal následné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že vysoké riziko pre práva a slobody dotknutých osôb pravdepodobne už nebude mať dôsledky. Prevádzkovateľ napokon nie je povinný informovať dotknutú osobu, ak by si to vyžadovalo neprimerané úsilie (99). V takom prípade musia byť informácie sprístupnené dotknutej osobe iným rovnako účinným spôsobom, napríklad prostredníctvom verejného prenosu (100). Ak prevádzkovateľ neinformoval dotknutú osobu o porušení, Komisár pre informácie môže po tom, ako bol informovaný podľa § 67 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a po zvážení toho, či je pravdepodobné, že toto porušenie povedie k vysokému riziku , požiadať prevádzkovateľa, aby ju o porušení informoval (101).

98

99

100

101

2.4.6.   Transparentnosť

Transparentnosť

| (55) | Dotknuté osoby musia byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov. Táto zásada ochrany údajov sa odráža v § 44 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa podobne ako v článku 13 smernice (EÚ) 2016/680 stanovuje, že prevádzkovateľ má všeobecnú povinnosť sprístupniť dotknutým osobám informácie o spracúvaní ich osobných údajov (či už všeobecným sprístupnením informácií verejnosti alebo akýmkoľvek iným spôsobom) (102). Informácie, ktoré sa majú sprístupniť, zahŕňajú a) totožnosť a kontaktné údaje prevádzkovateľa, b) v príslušných prípadoch kontaktné údaje zodpovednej osoby, c) účely, na ktoré prevádzkovateľ spracúva osobné údaje, d) informáciu o existencii práv dotknutých osôb požadovať od prevádzkovateľa prístup k osobným údajom, opravu osobných údajov a vymazanie osobných údajov, resp. obmedzenie ich spracúvania a e) informáciu o existencii práva podať sťažnosť Komisárovi pre informácie a kontaktné údaje komisára (103). |
| --- | --- |

(55)

Dotknuté osoby musia byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov. Táto zásada ochrany údajov sa odráža v § 44 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa podobne ako v článku 13 smernice (EÚ) 2016/680 stanovuje, že prevádzkovateľ má všeobecnú povinnosť sprístupniť dotknutým osobám informácie o spracúvaní ich osobných údajov (či už všeobecným sprístupnením informácií verejnosti alebo akýmkoľvek iným spôsobom) (102). Informácie, ktoré sa majú sprístupniť, zahŕňajú a) totožnosť a kontaktné údaje prevádzkovateľa, b) v príslušných prípadoch kontaktné údaje zodpovednej osoby, c) účely, na ktoré prevádzkovateľ spracúva osobné údaje, d) informáciu o existencii práv dotknutých osôb požadovať od prevádzkovateľa prístup k osobným údajom, opravu osobných údajov a vymazanie osobných údajov, resp. obmedzenie ich spracúvania a e) informáciu o existencii práva podať sťažnosť Komisárovi pre informácie a kontaktné údaje komisára (103).

102

103

| (56) | Prevádzkovateľ musí zároveň v osobitných prípadoch na účely umožnenia výkonu práv dotknutej osoby podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 (napríklad keď sa spracúvané osobné údaje získali bez vedomia dotknutej osoby) poskytnúť dotknutej osobe informácie o a) právnom základe pre spracúvanie; b) informácie o období uchovávania osobných údajov alebo, ak to nie je možné, o kritériách na určenie tohto obdobia; c) prípadne informácie o kategóriách príjemcov osobných údajov (vrátane príjemcov v tretích krajinách alebo medzinárodných organizáciách); d) ďalšie informácie, ktoré sú potrebné na uplatnenie práv dotknutej osoby podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (104). |
| --- | --- |

(56)

Prevádzkovateľ musí zároveň v osobitných prípadoch na účely umožnenia výkonu práv dotknutej osoby podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 (napríklad keď sa spracúvané osobné údaje získali bez vedomia dotknutej osoby) poskytnúť dotknutej osobe informácie o a) právnom základe pre spracúvanie; b) informácie o období uchovávania osobných údajov alebo, ak to nie je možné, o kritériách na určenie tohto obdobia; c) prípadne informácie o kategóriách príjemcov osobných údajov (vrátane príjemcov v tretích krajinách alebo medzinárodných organizáciách); d) ďalšie informácie, ktoré sú potrebné na uplatnenie práv dotknutej osoby podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (104).

104

2.4.7.   Individuálne práva

Individuálne práva

| (57) | Dotknutým osobám sa musí poskytnúť niekoľko vymáhateľných práv. V časti 3 kapitoly 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa fyzickým osobám poskytujú práva na prístup, opravu, vymazanie a obmedzenie (105), ktoré sú porovnateľné s právami stanovenými v kapitole 3 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(57)

Dotknutým osobám sa musí poskytnúť niekoľko vymáhateľných práv. V časti 3 kapitoly 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa fyzickým osobám poskytujú práva na prístup, opravu, vymazanie a obmedzenie (105), ktoré sú porovnateľné s právami stanovenými v kapitole 3 smernice (EÚ) 2016/680.

105

| (58) | Právo na prístup je stanovené v § 45 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Po prvé, jednotlivec má právo získať od prevádzkovateľa potvrdenie, či sa jeho osobné údaje spracúvajú alebo nie (106). Po druhé, ak sa osobné údaje spracúvajú, dotknutá osoba má právo na prístup k týmto údajom a na získanie týchto informácií o spracúvaní: a) účely a právne základy spracúvania; b) kategórie dotknutých údajov; c) príjemca, ktorému boli údaje poskytnuté; d) obdobie, počas ktorého sa osobné údaje budú uchovávať; e) existencia práva dotknutej osoby na opravu a vymazanie osobných údajov; f) právo podať sťažnosť a g) akékoľvek informácie o pôvode príslušných osobných údajov (107). |
| --- | --- |

(58)

Právo na prístup je stanovené v § 45 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Po prvé, jednotlivec má právo získať od prevádzkovateľa potvrdenie, či sa jeho osobné údaje spracúvajú alebo nie (106). Po druhé, ak sa osobné údaje spracúvajú, dotknutá osoba má právo na prístup k týmto údajom a na získanie týchto informácií o spracúvaní: a) účely a právne základy spracúvania; b) kategórie dotknutých údajov; c) príjemca, ktorému boli údaje poskytnuté; d) obdobie, počas ktorého sa osobné údaje budú uchovávať; e) existencia práva dotknutej osoby na opravu a vymazanie osobných údajov; f) právo podať sťažnosť a g) akékoľvek informácie o pôvode príslušných osobných údajov (107).

106

107

| (59) | Podľa § 46 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo požadovať od prevádzkovateľa opravu nesprávnych osobných údajov, ktoré sa jej týkajú. Prevádzkovateľ musí údaje bez zbytočného odkladu opraviť (resp. v prípade, že sú nesprávne z dôvodu ich neúplnosti, tieto údaje doplniť). Ak sa osobné údaje musia uchovávať na účely dokazovania, prevádzkovateľ musí (namiesto opravy osobných údajov) obmedziť ich spracovanie (108). |
| --- | --- |

(59)

Podľa § 46 zákona o ochrane údajov z roku 2018 má dotknutá osoba právo požadovať od prevádzkovateľa opravu nesprávnych osobných údajov, ktoré sa jej týkajú. Prevádzkovateľ musí údaje bez zbytočného odkladu opraviť (resp. v prípade, že sú nesprávne z dôvodu ich neúplnosti, tieto údaje doplniť). Ak sa osobné údaje musia uchovávať na účely dokazovania, prevádzkovateľ musí (namiesto opravy osobných údajov) obmedziť ich spracovanie (108).

108

| (60) | V § 47 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa poskytuje fyzickým osobám právo na vymazanie a obmedzenie spracúvania. Prevádzkovateľ musí (109) vymazať osobné údaje bez zbytočného odkladu, ak by spracúvanie osobných údajov porušilo niektorú zo zásad ochrany údajov, právne dôvody spracúvania alebo záruky týkajúce sa archivácie a citlivého spracúvania. Prevádzkovateľ musí takisto vymazať údaje, ak má právnu povinnosť tak urobiť. Ak sa osobné údaje musia uchovávať na účely dokazovania, prevádzkovateľ musí (namiesto vymazania osobných údajov) obmedziť ich spracúvanie (110). Prevádzkovateľ musí obmedziť spracovanie osobných údajov, ak dotknutá osoba spochybňuje správnosť osobných údajov, ale nie je možné zistiť, či sú tieto údaje správne alebo nie (111). |
| --- | --- |

(60)

V § 47 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa poskytuje fyzickým osobám právo na vymazanie a obmedzenie spracúvania. Prevádzkovateľ musí (109) vymazať osobné údaje bez zbytočného odkladu, ak by spracúvanie osobných údajov porušilo niektorú zo zásad ochrany údajov, právne dôvody spracúvania alebo záruky týkajúce sa archivácie a citlivého spracúvania. Prevádzkovateľ musí takisto vymazať údaje, ak má právnu povinnosť tak urobiť. Ak sa osobné údaje musia uchovávať na účely dokazovania, prevádzkovateľ musí (namiesto vymazania osobných údajov) obmedziť ich spracúvanie (110). Prevádzkovateľ musí obmedziť spracovanie osobných údajov, ak dotknutá osoba spochybňuje správnosť osobných údajov, ale nie je možné zistiť, či sú tieto údaje správne alebo nie (111).

109

110

111

| (61) | Ak dotknutá osoba požiada o opravu alebo vymazanie osobných údajov alebo obmedzenie ich spracúvania, prevádzkovateľ musí dotknutú osobu písomne informovať o tom, či bola žiadosť schválená, a ak bola zamietnutá, informovať dotknutú osobu o dôvodoch zamietnutia a dostupných prostriedkoch nápravy (právo dotknutej osoby požiadať Komisára pre informácie o preskúmanie, či sa obmedzenie uplatnilo zákonným spôsobom, právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie a právo požiadať súd o príkaz na zabezpečenie súladu) (112). |
| --- | --- |

(61)

Ak dotknutá osoba požiada o opravu alebo vymazanie osobných údajov alebo obmedzenie ich spracúvania, prevádzkovateľ musí dotknutú osobu písomne informovať o tom, či bola žiadosť schválená, a ak bola zamietnutá, informovať dotknutú osobu o dôvodoch zamietnutia a dostupných prostriedkoch nápravy (právo dotknutej osoby požiadať Komisára pre informácie o preskúmanie, či sa obmedzenie uplatnilo zákonným spôsobom, právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie a právo požiadať súd o príkaz na zabezpečenie súladu) (112).

112

| (62) | Ak prevádzkovateľ opravuje osobné údaje získané od iného príslušného orgánu, musí to oznámiť druhému orgánu (113). Ak prevádzkovateľ opravuje alebo vymazáva osobné údaje alebo obmedzuje spracúvanie osobných údajov, ktoré poskytol, musí to oznámiť príjemcom a príjemcovia musia podobne opraviť alebo vymazať osobné údaje alebo obmedziť spracovanie osobných údajov (pokiaľ za ne nesú zodpovednosť) (114). |
| --- | --- |

(62)

Ak prevádzkovateľ opravuje osobné údaje získané od iného príslušného orgánu, musí to oznámiť druhému orgánu (113). Ak prevádzkovateľ opravuje alebo vymazáva osobné údaje alebo obmedzuje spracúvanie osobných údajov, ktoré poskytol, musí to oznámiť príjemcom a príjemcovia musia podobne opraviť alebo vymazať osobné údaje alebo obmedziť spracovanie osobných údajov (pokiaľ za ne nesú zodpovednosť) (114).

113

114

| (63) | Okrem toho má dotknutá osoba právo byť bez zbytočného odkladu informovaná prevádzkovateľom o porušení ochrany osobných údajov, ak je pravdepodobné, že to povedie k vysokému riziku pre práva a slobody fyzických osôb (115). |
| --- | --- |

(63)

Okrem toho má dotknutá osoba právo byť bez zbytočného odkladu informovaná prevádzkovateľom o porušení ochrany osobných údajov, ak je pravdepodobné, že to povedie k vysokému riziku pre práva a slobody fyzických osôb (115).

115

| (64) | V súvislosti so všetkými týmito právami dotknutej osoby a podobne, ako sa stanovuje v článku 12 smernice (EÚ) 2016/680, má prevádzkovateľ povinnosť zabezpečiť, aby sa všetky informácie dotknutej osobe poskytovali v stručnej, zrozumiteľnej a ľahko dostupnej forme (116), a ak je to možné, mali by sa poskytovať v rovnakej forme, v akej bola podaná žiadosť (117). Prevádzkovateľ musí vyhovieť žiadosti dotknutej osoby bez zbytočného odkladu alebo v každom prípade pred uplynutím lehoty jedného mesiaca od podania žiadosti (118). Ak má prevádzkovateľ odôvodnené pochybnosti o totožnosti jednotlivca, môže požiadať o dodatočné informácie a odložiť vybavenie žiadosti dovtedy, kým sa nezistí totožnosť. Prevádzkovateľ môže požadovať primeraný poplatok alebo odmietnuť konať, ak považuje žiadosť za zjavne neopodstatnenú (119). Komisár pre informácie poskytol usmernenie o tom, kedy sa žiadosť považuje za zjavne neopodstatnenú alebo neprimeranú a kedy možno požadovať poplatok (120). |
| --- | --- |

(64)

V súvislosti so všetkými týmito právami dotknutej osoby a podobne, ako sa stanovuje v článku 12 smernice (EÚ) 2016/680, má prevádzkovateľ povinnosť zabezpečiť, aby sa všetky informácie dotknutej osobe poskytovali v stručnej, zrozumiteľnej a ľahko dostupnej forme (116), a ak je to možné, mali by sa poskytovať v rovnakej forme, v akej bola podaná žiadosť (117). Prevádzkovateľ musí vyhovieť žiadosti dotknutej osoby bez zbytočného odkladu alebo v každom prípade pred uplynutím lehoty jedného mesiaca od podania žiadosti (118). Ak má prevádzkovateľ odôvodnené pochybnosti o totožnosti jednotlivca, môže požiadať o dodatočné informácie a odložiť vybavenie žiadosti dovtedy, kým sa nezistí totožnosť. Prevádzkovateľ môže požadovať primeraný poplatok alebo odmietnuť konať, ak považuje žiadosť za zjavne neopodstatnenú (119). Komisár pre informácie poskytol usmernenie o tom, kedy sa žiadosť považuje za zjavne neopodstatnenú alebo neprimeranú a kedy možno požadovať poplatok (120).

116

117

118

119

120

| (65) | Okrem toho môže podľa § 53 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 minister prostredníctvom právnych predpisov stanoviť maximálnu výšku poplatku. |
| --- | --- |

(65)

Okrem toho môže podľa § 53 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 minister prostredníctvom právnych predpisov stanoviť maximálnu výšku poplatku.

2.4.7.1.   Obmedzenia práv dotknutej osoby a povinnosti týkajúce sa transparentnosti

Obmedzenia práv dotknutej osoby a povinnosti týkajúce sa transparentnosti

| (66) | Príslušný orgán môže za určitých okolností obmedziť určité práva dotknutej osoby: právo na prístup k informáciám (121), právo byť informovaný (122), právo byť informovaný o porušení ochrany osobných údajov (123) a právo byť informovaný o dôvode zamietnutia žiadosti o opravu alebo vymazanie (124). Podobne ako v prípade režimu uvedeného v kapitole III smernice (EÚ) 2016/680 môže príslušný orgán uplatniť obmedzenie len vtedy, ak je toto obmedzenie vzhľadom na základné práva a oprávnené záujmy dotknutej osoby nevyhnutné a primerané s cieľom: a) zabrániť mareniu úradného alebo súdneho zisťovania, vyšetrovania alebo konania; b) zabrániť ohrozovaniu predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií, c) chrániť verejnú bezpečnosť, d) chrániť národnú bezpečnosť, e) chrániť práva a slobody iných. |
| --- | --- |

(66)

Príslušný orgán môže za určitých okolností obmedziť určité práva dotknutej osoby: právo na prístup k informáciám (121), právo byť informovaný (122), právo byť informovaný o porušení ochrany osobných údajov (123) a právo byť informovaný o dôvode zamietnutia žiadosti o opravu alebo vymazanie (124). Podobne ako v prípade režimu uvedeného v kapitole III smernice (EÚ) 2016/680 môže príslušný orgán uplatniť obmedzenie len vtedy, ak je toto obmedzenie vzhľadom na základné práva a oprávnené záujmy dotknutej osoby nevyhnutné a primerané s cieľom: a) zabrániť mareniu úradného alebo súdneho zisťovania, vyšetrovania alebo konania; b) zabrániť ohrozovaniu predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií, c) chrániť verejnú bezpečnosť, d) chrániť národnú bezpečnosť, e) chrániť práva a slobody iných.

121

122

123

124

| (67) | Komisár pre informácie poskytol usmernenie týkajúce sa uplatňovania týchto obmedzení. Podľa tohto usmernenia musia prevádzkovatelia vykonať analýzu jednotlivých prípadov s cieľom vyvážiť práva jednotlivca a škodu, ktorú by spôsobilo poskytnutie údajov. Predovšetkým musia odôvodniť akékoľvek obmedzenie, ktoré sa uplatňuje ako nevyhnutné a primerané, a môžu obmedziť to, čo sa poskytuje, len ak by to ohrozilo vyššie uvedené účely (125). |
| --- | --- |

(67)

Komisár pre informácie poskytol usmernenie týkajúce sa uplatňovania týchto obmedzení. Podľa tohto usmernenia musia prevádzkovatelia vykonať analýzu jednotlivých prípadov s cieľom vyvážiť práva jednotlivca a škodu, ktorú by spôsobilo poskytnutie údajov. Predovšetkým musia odôvodniť akékoľvek obmedzenie, ktoré sa uplatňuje ako nevyhnutné a primerané, a môžu obmedziť to, čo sa poskytuje, len ak by to ohrozilo vyššie uvedené účely (125).

125

| (68) | Existuje aj niekoľko ďalších usmernení vydaných príslušnými orgánmi, ktoré poskytujú podrobné informácie o všetkých aspektoch právnych predpisov o ochrane údajov vrátane uplatňovania obmedzení práv dotknutých osôb (126). Napríklad v súvislosti s § 45 ods. 4 sa v Príručke na ochranu údajov Národnej rady policajných riaditeľov uvádza: „Je dôležité poznamenať, že obmedzenia sa môžu uplatňovať len v nevyhnutnom rozsahu a môžu sa uplatňovať len tak dlho, ako je to potrebné. V dôsledku toho nie je povolené paušálne uplatňovanie obmedzenia na všetky osobné údaje žiadateľa ani trvalé uplatňovanie obmedzenia. Pokiaľ ide o druhý bod, často platí, že osobné údaje získané bez vedomia dotknutej osoby, ktorá je podozrivá v rámci vyšetrovania, musia byť spočiatku chránené pred ich sprístupnením tejto podozrivej osobe, aby sa predišlo ohrozeniu vyšetrovania počas jeho realizácie, avšak v neskoršom momente by ich poskytnutím nemalo dôjsť k ujme, ak sa tieto osobné údaje jednotlivcovi poskytnú počas vypočúvania. Policajné zložky musia prijať postupy, ktoré zabezpečia uplatňovanie týchto obmedzení len v požadovanom rozsahu a len na nevyhnutné obdobie“ (127). V tomto usmernení sa uvádzajú aj príklady, kedy sa príslušné obmedzenie pravdepodobne uplatní (128). |
| --- | --- |

(68)

Existuje aj niekoľko ďalších usmernení vydaných príslušnými orgánmi, ktoré poskytujú podrobné informácie o všetkých aspektoch právnych predpisov o ochrane údajov vrátane uplatňovania obmedzení práv dotknutých osôb (126). Napríklad v súvislosti s § 45 ods. 4 sa v Príručke na ochranu údajov Národnej rady policajných riaditeľov uvádza: „Je dôležité poznamenať, že obmedzenia sa môžu uplatňovať len v nevyhnutnom rozsahu a môžu sa uplatňovať len tak dlho, ako je to potrebné. V dôsledku toho nie je povolené paušálne uplatňovanie obmedzenia na všetky osobné údaje žiadateľa ani trvalé uplatňovanie obmedzenia. Pokiaľ ide o druhý bod, často platí, že osobné údaje získané bez vedomia dotknutej osoby, ktorá je podozrivá v rámci vyšetrovania, musia byť spočiatku chránené pred ich sprístupnením tejto podozrivej osobe, aby sa predišlo ohrozeniu vyšetrovania počas jeho realizácie, avšak v neskoršom momente by ich poskytnutím nemalo dôjsť k ujme, ak sa tieto osobné údaje jednotlivcovi poskytnú počas vypočúvania. Policajné zložky musia prijať postupy, ktoré zabezpečia uplatňovanie týchto obmedzení len v požadovanom rozsahu a len na nevyhnutné obdobie“ (127). V tomto usmernení sa uvádzajú aj príklady, kedy sa príslušné obmedzenie pravdepodobne uplatní (128).

126

127

128

| (69) | Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť akékoľvek z uvedených práv v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, prevádzkovateľ môže požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom (resp. generálnym advokátom pre Škótsko), v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (129). Vláda Spojeného kráľovstva vydala usmernenie k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti vydávaným podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (130) (ďalšie informácie o osvedčeniach o záujme národnej bezpečnosti pozri v odôvodneniach 131 až 134). |
| --- | --- |

(69)

Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť akékoľvek z uvedených práv v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, prevádzkovateľ môže požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom (resp. generálnym advokátom pre Škótsko), v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (129). Vláda Spojeného kráľovstva vydala usmernenie k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti vydávaným podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (130) (ďalšie informácie o osvedčeniach o záujme národnej bezpečnosti pozri v odôvodneniach 131 až 134).

129

130

| (70) | Okrem toho, ak sa uplatňuje obmedzenie práva dotknutej osoby, príslušný orgán ju musí bez zbytočného odkladu informovať o tom, že jej práva boli obmedzené, o dôvodoch obmedzenia a o dostupných možnostiach nápravy, okrem prípadov, keď by poskytnutie týchto informácií ohrozilo dôvod na uplatnenie obmedzenia (131). V záujme ďalšej ochrany pred zneužitím obmedzení musí prevádzkovateľ zaznamenať dôvody obmedzenia práva na informácie a na požiadanie ho sprístupniť Komisárovi pre informácie (132). |
| --- | --- |

(70)

Okrem toho, ak sa uplatňuje obmedzenie práva dotknutej osoby, príslušný orgán ju musí bez zbytočného odkladu informovať o tom, že jej práva boli obmedzené, o dôvodoch obmedzenia a o dostupných možnostiach nápravy, okrem prípadov, keď by poskytnutie týchto informácií ohrozilo dôvod na uplatnenie obmedzenia (131). V záujme ďalšej ochrany pred zneužitím obmedzení musí prevádzkovateľ zaznamenať dôvody obmedzenia práva na informácie a na požiadanie ho sprístupniť Komisárovi pre informácie (132).

131

132

| (71) | Ak prevádzkovateľ odmietne poskytnúť dodatočné informácie v záujme transparentnosti, resp. prístup, alebo zamietne žiadosť o opravu, vymazanie alebo obmedzenie spracúvania, jednotlivec môže požiadať Komisára pre informácie, aby preskúmal, či prevádzkovateľ využil obmedzenie zákonne (133). Tento jednotlivec môže Komisárovi pre informácie podať sťažnosť, alebo požiadať súd, aby prevádzkovateľovi nariadil vyhovieť žiadosti (134). |
| --- | --- |

(71)

Ak prevádzkovateľ odmietne poskytnúť dodatočné informácie v záujme transparentnosti, resp. prístup, alebo zamietne žiadosť o opravu, vymazanie alebo obmedzenie spracúvania, jednotlivec môže požiadať Komisára pre informácie, aby preskúmal, či prevádzkovateľ využil obmedzenie zákonne (133). Tento jednotlivec môže Komisárovi pre informácie podať sťažnosť, alebo požiadať súd, aby prevádzkovateľovi nariadil vyhovieť žiadosti (134).

133

134

2.4.7.2.   Automatizované rozhodovanie

Automatizované rozhodovanie

| (72) | Ustanovenia § 49 a § 50 zákona o ochrane údajov z roku 2018 upravujú práva súvisiace s automatizovaným rozhodovaním a záruky, ktoré sa majú uplatňovať (135). Podobne ako v článku 11 smernice (EÚ) 2016/680 sa ustanovuje, že prevádzkovateľ môže prijať významné rozhodnutie výlučne na základe automatizovaného spracovania osobných údajov len vtedy, ak ho vyžaduje alebo povoľuje zákon (136). Rozhodnutie je významné, ak by malo nepriaznivý právny účinok na dotknutú osobu alebo ak by ju významne ovplyvnilo (137). |
| --- | --- |

(72)

Ustanovenia § 49 a § 50 zákona o ochrane údajov z roku 2018 upravujú práva súvisiace s automatizovaným rozhodovaním a záruky, ktoré sa majú uplatňovať (135). Podobne ako v článku 11 smernice (EÚ) 2016/680 sa ustanovuje, že prevádzkovateľ môže prijať významné rozhodnutie výlučne na základe automatizovaného spracovania osobných údajov len vtedy, ak ho vyžaduje alebo povoľuje zákon (136). Rozhodnutie je významné, ak by malo nepriaznivý právny účinok na dotknutú osobu alebo ak by ju významne ovplyvnilo (137).

135

136

137

| (73) | Ak je prevádzkovateľ podľa zákona povinný alebo oprávnený prijať významné rozhodnutie, v § 50 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú záruky, ktoré sa budú uplatňovať na takéto rozhodnutie (ktoré sa vymedzuje ako „kvalifikované významné rozhodnutie“). Prevádzkovateľ musí prijatie takéhoto rozhodnutia čo najskôr oznámiť dotknutej osobe. Dotknutá osoba môže potom do jedného mesiaca požiadať prevádzkovateľa, aby prehodnotil rozhodnutie alebo aby prijal nové rozhodnutie, ktoré nie je založené výlučne na automatizovanom spracovaní. Prevádzkovateľ musí žiadosť posúdiť a informovať dotknutú osobu o výsledku tohto posúdenia. Zákon o ochrane údajov z roku 2018 udeľuje ministrovi právomoc prijať právne predpisy o dodatočných zárukách (138). Zatiaľ neboli prijaté žiadne takéto právne predpisy. |
| --- | --- |

(73)

Ak je prevádzkovateľ podľa zákona povinný alebo oprávnený prijať významné rozhodnutie, v § 50 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú záruky, ktoré sa budú uplatňovať na takéto rozhodnutie (ktoré sa vymedzuje ako „kvalifikované významné rozhodnutie“). Prevádzkovateľ musí prijatie takéhoto rozhodnutia čo najskôr oznámiť dotknutej osobe. Dotknutá osoba môže potom do jedného mesiaca požiadať prevádzkovateľa, aby prehodnotil rozhodnutie alebo aby prijal nové rozhodnutie, ktoré nie je založené výlučne na automatizovanom spracovaní. Prevádzkovateľ musí žiadosť posúdiť a informovať dotknutú osobu o výsledku tohto posúdenia. Zákon o ochrane údajov z roku 2018 udeľuje ministrovi právomoc prijať právne predpisy o dodatočných zárukách (138). Zatiaľ neboli prijaté žiadne takéto právne predpisy.

138

2.4.8.   Následné prenosy

Následné prenosy

| (74) | Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných orgánom presadzovania práva členského štátu orgánu presadzovania práva Spojeného kráľovstva nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcom v tretej krajine. Takéto „následné prenosy“, ktoré z hľadiska orgánu presadzovania práva Spojeného kráľovstva predstavujú medzinárodné prenosy zo Spojeného kráľovstva, by sa mali povoliť len v prípade, že ďalší príjemca mimo Spojeného kráľovstva takisto podlieha pravidlám zabezpečujúcim podobnú úroveň ochrany, aká je zaručená v právnom poriadku Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(74)

Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných orgánom presadzovania práva členského štátu orgánu presadzovania práva Spojeného kráľovstva nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcom v tretej krajine. Takéto „následné prenosy“, ktoré z hľadiska orgánu presadzovania práva Spojeného kráľovstva predstavujú medzinárodné prenosy zo Spojeného kráľovstva, by sa mali povoliť len v prípade, že ďalší príjemca mimo Spojeného kráľovstva takisto podlieha pravidlám zabezpečujúcim podobnú úroveň ochrany, aká je zaručená v právnom poriadku Spojeného kráľovstva.

| (75) | Režim Spojeného kráľovstva týkajúci sa medzinárodných prenosov upravuje kapitola 5 časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (139) a odráža prístup zaujatý v kapitole V smernice (EÚ) 2016/680. Na prenos osobných údajov do tretej krajiny musí príslušný orgán spĺňať najmä tri podmienky: a) prenos musí byť nevyhnutný na účely presadzovania práva; b) prenos musí byť založený na: i) právnom predpise o primeranosti prijatom v súvislosti s touto treťou krajinou, ii) ak nie je založený na právnom predpise o primeranosti, musia existovať primerané záruky, resp. iii) ak nie je založený na právnom predpise o primeranosti alebo primeraných zárukách, musí byť založený na osobitných okolnostiach a c) príjemca prenosu musí byť: i) príslušný orgán (t. j. orgán rovnocenný príslušnému orgánu) v tretej krajine; ii) „príslušná medzinárodná organizácia“, napr. medzinárodná organizácia, ktorá vykonáva funkcie zodpovedajúce akémukoľvek účelu presadzovania práva, alebo iii) iný subjekt ako príslušný orgán, ale len ak je prenos nevyhnutne potrebný na plnenie niektorého z účelov presadzovania práva, neexistujú žiadne základné práva a slobody dotknutej osoby, ktoré by prevážili nad verejným záujmom, ktorý si vyžaduje prenos, prenos osobných údajov príslušnému orgánu v tretej krajine by bol neúčinný alebo nevhodný a príjemca je informovaný o účeloch, na ktoré sa údaje môžu spracúvať (140). |
| --- | --- |

(75)

Režim Spojeného kráľovstva týkajúci sa medzinárodných prenosov upravuje kapitola 5 časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (139) a odráža prístup zaujatý v kapitole V smernice (EÚ) 2016/680. Na prenos osobných údajov do tretej krajiny musí príslušný orgán spĺňať najmä tri podmienky: a) prenos musí byť nevyhnutný na účely presadzovania práva; b) prenos musí byť založený na: i) právnom predpise o primeranosti prijatom v súvislosti s touto treťou krajinou, ii) ak nie je založený na právnom predpise o primeranosti, musia existovať primerané záruky, resp. iii) ak nie je založený na právnom predpise o primeranosti alebo primeraných zárukách, musí byť založený na osobitných okolnostiach a c) príjemca prenosu musí byť: i) príslušný orgán (t. j. orgán rovnocenný príslušnému orgánu) v tretej krajine; ii) „príslušná medzinárodná organizácia“, napr. medzinárodná organizácia, ktorá vykonáva funkcie zodpovedajúce akémukoľvek účelu presadzovania práva, alebo iii) iný subjekt ako príslušný orgán, ale len ak je prenos nevyhnutne potrebný na plnenie niektorého z účelov presadzovania práva, neexistujú žiadne základné práva a slobody dotknutej osoby, ktoré by prevážili nad verejným záujmom, ktorý si vyžaduje prenos, prenos osobných údajov príslušnému orgánu v tretej krajine by bol neúčinný alebo nevhodný a príjemca je informovaný o účeloch, na ktoré sa údaje môžu spracúvať (140).

139

140

| (76) | Právne predpisy o primeranosti týkajúce sa tretej krajiny, územia alebo sektora v tretej krajine, medzinárodnej organizácie alebo opis (141) takejto krajiny, územia, sektora alebo organizácie prijíma minister. Pokiaľ ide o štandard, ktorý treba dosiahnuť, je na posúdení ministra, či takéto územie, sektor alebo organizácia zabezpečujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov. V oddiele 74A ods. 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že minister musí na tento účel zvážiť niekoľko prvkov, ktoré odrážajú prvky uvedené v článku 36 smernice (EÚ) 2016/680 (142). V tejto súvislosti treba uviesť, že od skončenia prechodného obdobia predstavuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“, ktoré, ako už bolo vysvetlené, budú vykladať súdy Spojeného kráľovstva v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora z obdobia pred vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie a všeobecnými zásadami práva Únie, keďže mali účinnosť bezprostredne pred skončením prechodného obdobia. To zahŕňa štandard „zásadnej rovnocennosti“, ktorá sa teda bude uplatňovať na posúdenia primeranosti, ktoré vykonávajú orgány Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(76)

Právne predpisy o primeranosti týkajúce sa tretej krajiny, územia alebo sektora v tretej krajine, medzinárodnej organizácie alebo opis (141) takejto krajiny, územia, sektora alebo organizácie prijíma minister. Pokiaľ ide o štandard, ktorý treba dosiahnuť, je na posúdení ministra, či takéto územie, sektor alebo organizácia zabezpečujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov. V oddiele 74A ods. 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že minister musí na tento účel zvážiť niekoľko prvkov, ktoré odrážajú prvky uvedené v článku 36 smernice (EÚ) 2016/680 (142). V tejto súvislosti treba uviesť, že od skončenia prechodného obdobia predstavuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 „vnútroštátne právne predpisy odvodené od EÚ“, ktoré, ako už bolo vysvetlené, budú vykladať súdy Spojeného kráľovstva v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora z obdobia pred vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie a všeobecnými zásadami práva Únie, keďže mali účinnosť bezprostredne pred skončením prechodného obdobia. To zahŕňa štandard „zásadnej rovnocennosti“, ktorá sa teda bude uplatňovať na posúdenia primeranosti, ktoré vykonávajú orgány Spojeného kráľovstva.

141

142

| (77) | Pokiaľ ide o postup, na právne predpisy sa vzťahujú „všeobecné“ procedurálne požiadavky stanovené v § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V rámci tohto postupu musí pri navrhovaní budúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva o primeranosti minister konzultovať s Komisárom pre informácie (143). Po prijatí ministrom sa tieto právne predpisy predkladajú parlamentu a podliehajú postupu „negatívneho uznesenia“, na základe ktorého môžu obe parlamentné snemovne preskúmať príslušný právny predpis a v rámci 40-dňovej lehoty predložiť návrh na zrušenie príslušného právneho predpisu (144). |
| --- | --- |

(77)

Pokiaľ ide o postup, na právne predpisy sa vzťahujú „všeobecné“ procedurálne požiadavky stanovené v § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018. V rámci tohto postupu musí pri navrhovaní budúcich právnych predpisov Spojeného kráľovstva o primeranosti minister konzultovať s Komisárom pre informácie (143). Po prijatí ministrom sa tieto právne predpisy predkladajú parlamentu a podliehajú postupu „negatívneho uznesenia“, na základe ktorého môžu obe parlamentné snemovne preskúmať príslušný právny predpis a v rámci 40-dňovej lehoty predložiť návrh na zrušenie príslušného právneho predpisu (144).

143

144

| (78) | Podľa § 74B ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa právne predpisy o primeranosti musia preskúmavať v intervaloch najviac štyroch rokov a minister musí priebežne monitorovať vývoj v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách, ktorý by mohol ovplyvniť rozhodnutia o právnych predpisoch o primeranosti alebo ich zmeniť. Ak minister zistí, že daná krajina alebo organizácia už nezabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, musí v potrebnom rozsahu zmeniť alebo zrušiť tieto právne predpisy a začať konzultácie s dotknutou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou s cieľom napraviť nedostatok primeranej úrovne ochrany. |
| --- | --- |

(78)

Podľa § 74B ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa právne predpisy o primeranosti musia preskúmavať v intervaloch najviac štyroch rokov a minister musí priebežne monitorovať vývoj v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách, ktorý by mohol ovplyvniť rozhodnutia o právnych predpisoch o primeranosti alebo ich zmeniť. Ak minister zistí, že daná krajina alebo organizácia už nezabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, musí v potrebnom rozsahu zmeniť alebo zrušiť tieto právne predpisy a začať konzultácie s dotknutou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou s cieľom napraviť nedostatok primeranej úrovne ochrany.

| (79) | Podobne ako v článku 37 smernice (EÚ) 2016/680, ak neexistuje právny predpis o primeranosti, prenos osobných údajov v kontexte odvetvia presadzovania práva by bol možný, ak by boli zavedené primerané záruky. Takéto záruky sú zabezpečené buď a) právne záväzným nástrojom obsahujúcim primerané záruky na ochranu osobných údajov, alebo b) posúdením vykonaným prevádzkovateľom, ktorý po posúdení všetkých okolností prenosu dospeje k záveru, že existujú primerané záruky na ochranu údajov (145). Okrem toho, ak sa prenosy zakladajú na primeraných zárukách, v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že okrem toho, že Komisár pre informácie ma zvyčajnú úlohu v oblasti dohľadu, musia mu príslušné orgány poskytnúť špecifické informácie o prenosoch (146). |
| --- | --- |

(79)

Podobne ako v článku 37 smernice (EÚ) 2016/680, ak neexistuje právny predpis o primeranosti, prenos osobných údajov v kontexte odvetvia presadzovania práva by bol možný, ak by boli zavedené primerané záruky. Takéto záruky sú zabezpečené buď a) právne záväzným nástrojom obsahujúcim primerané záruky na ochranu osobných údajov, alebo b) posúdením vykonaným prevádzkovateľom, ktorý po posúdení všetkých okolností prenosu dospeje k záveru, že existujú primerané záruky na ochranu údajov (145). Okrem toho, ak sa prenosy zakladajú na primeraných zárukách, v zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že okrem toho, že Komisár pre informácie ma zvyčajnú úlohu v oblasti dohľadu, musia mu príslušné orgány poskytnúť špecifické informácie o prenosoch (146).

145

146

| (80) | Ak sa prenos nezakladá na rozhodnutí o primeranosti alebo primeraných zárukách, môže sa uskutočniť len za určitých osobitných okolností, ktoré sa označujú ako „osobitné okolnosti“ (147). Ide o prípad, keď je prenos nevyhnutný: a) na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby či inej osoby; b) na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby; c) na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti tretej krajiny; d) v jednotlivých prípadoch na akékoľvek účely presadzovania práva, alebo e) v jednotlivých prípadoch na právne účely (napríklad v súvislosti so súdnym konaním alebo s cieľom získať právne poradenstvo) (148). Možno poznamenať, že písmená d) a e) sa neuplatňujú, ak práva a slobody dotknutej osoby prevažujú nad verejným záujmom na prenose (149). Tento súbor okolností zodpovedá špecifickým situáciám a podmienkam kvalifikovaným ako „výnimky“ podľa článku 38 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(80)

Ak sa prenos nezakladá na rozhodnutí o primeranosti alebo primeraných zárukách, môže sa uskutočniť len za určitých osobitných okolností, ktoré sa označujú ako „osobitné okolnosti“ (147). Ide o prípad, keď je prenos nevyhnutný: a) na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby či inej osoby; b) na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby; c) na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti tretej krajiny; d) v jednotlivých prípadoch na akékoľvek účely presadzovania práva, alebo e) v jednotlivých prípadoch na právne účely (napríklad v súvislosti so súdnym konaním alebo s cieľom získať právne poradenstvo) (148). Možno poznamenať, že písmená d) a e) sa neuplatňujú, ak práva a slobody dotknutej osoby prevažujú nad verejným záujmom na prenose (149). Tento súbor okolností zodpovedá špecifickým situáciám a podmienkam kvalifikovaným ako „výnimky“ podľa článku 38 smernice (EÚ) 2016/680.

147

148

149

| (81) | Za týchto okolností sa dátum, čas a odôvodnenie prenosu, meno a všetky ďalšie relevantné informácie o príjemcovi, ako aj opis prenášaných osobných údajov musia zdokumentovať a na požiadanie poskytnúť Komisárovi pre informácie (150). |
| --- | --- |

(81)

Za týchto okolností sa dátum, čas a odôvodnenie prenosu, meno a všetky ďalšie relevantné informácie o príjemcovi, ako aj opis prenášaných osobných údajov musia zdokumentovať a na požiadanie poskytnúť Komisárovi pre informácie (150).

150

| (82) | V § 78 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa upravuje scenár „následných prenosov“, konkrétne prípadov, keď sa osobné údaje, ktoré boli prenesené zo Spojeného kráľovstva do tretej krajiny, následne prenášajú do inej tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii. V zmysle § 78 ods. 1 musí prenášajúci prevádzkovateľ zo Spojeného kráľovstva podmieniť prenos údajov tak, že sa tieto údaje nesmú ďalej prenášať do tretej krajiny bez povolenia prenášajúceho prevádzkovateľa. Okrem toho sa § 78 ods. 3 podobne ako v článku 35 ods. 1 písm. e) smernice (EÚ) 2016/680 stanovuje rad požiadaviek, ktoré platia v prípade, že sa vyžaduje takéto povolenie. Konkrétnejšie možno uviesť, že príslušný orgán sa musí pri rozhodovaní o tom, či povoliť prenos, uistiť, či je ďalší prenos nevyhnutný na účely presadzovania práva, a mal by okrem iných faktorov zohľadniť a) závažnosť okolností vedúcich k žiadosti o povolenie, b) účel, na ktorý boli osobné údaje pôvodne prenesené, a c) normy ochrany osobných údajov, ktoré sa uplatňujú v tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii, do ktorej sa osobné údaje prenášajú. |
| --- | --- |

(82)

V § 78 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa upravuje scenár „následných prenosov“, konkrétne prípadov, keď sa osobné údaje, ktoré boli prenesené zo Spojeného kráľovstva do tretej krajiny, následne prenášajú do inej tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii. V zmysle § 78 ods. 1 musí prenášajúci prevádzkovateľ zo Spojeného kráľovstva podmieniť prenos údajov tak, že sa tieto údaje nesmú ďalej prenášať do tretej krajiny bez povolenia prenášajúceho prevádzkovateľa. Okrem toho sa § 78 ods. 3 podobne ako v článku 35 ods. 1 písm. e) smernice (EÚ) 2016/680 stanovuje rad požiadaviek, ktoré platia v prípade, že sa vyžaduje takéto povolenie. Konkrétnejšie možno uviesť, že príslušný orgán sa musí pri rozhodovaní o tom, či povoliť prenos, uistiť, či je ďalší prenos nevyhnutný na účely presadzovania práva, a mal by okrem iných faktorov zohľadniť a) závažnosť okolností vedúcich k žiadosti o povolenie, b) účel, na ktorý boli osobné údaje pôvodne prenesené, a c) normy ochrany osobných údajov, ktoré sa uplatňujú v tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii, do ktorej sa osobné údaje prenášajú.

| (83) | Ďalej možno uviesť, že ak sa zo Spojeného kráľovstva ďalej prenášajú údaje, ktoré boli pôvodne prenesené z Európskej únie, uplatňujú sa dodatočné záruky. |
| --- | --- |

(83)

Ďalej možno uviesť, že ak sa zo Spojeného kráľovstva ďalej prenášajú údaje, ktoré boli pôvodne prenesené z Európskej únie, uplatňujú sa dodatočné záruky.

| (84) | Po prvé, v § 73 ods. 1 písm. b) zákona o ochrane údajov z roku 2018, podobne ako v článku 35 ods. 1 písm. c) smernice (EÚ) 2016/680, sa stanovuje, že v prípade, že osobné údaje pôvodne preniesol alebo iným spôsobom sprístupnil prevádzkovateľovi alebo inému príslušnému orgánu členský štát, musí byť týmto členským štátom alebo akoukoľvek osobou so sídlom v tomto členskom štáte, ktorá je príslušným orgánom na účely smernice (EÚ) 2016/680, prenos povolený v súlade s právom tohto členského štátu. |
| --- | --- |

(84)

Po prvé, v § 73 ods. 1 písm. b) zákona o ochrane údajov z roku 2018, podobne ako v článku 35 ods. 1 písm. c) smernice (EÚ) 2016/680, sa stanovuje, že v prípade, že osobné údaje pôvodne preniesol alebo iným spôsobom sprístupnil prevádzkovateľovi alebo inému príslušnému orgánu členský štát, musí byť týmto členským štátom alebo akoukoľvek osobou so sídlom v tomto členskom štáte, ktorá je príslušným orgánom na účely smernice (EÚ) 2016/680, prenos povolený v súlade s právom tohto členského štátu.

| (85) | Podobne ako v článku 35 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa však takéto povolenie nevyžaduje, ak a) je prenos nevyhnutný na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny alebo základných záujmov členského štátu a ak b) povolenie nie je možné získať včas. V takomto prípade musí byť bezodkladne informovaný orgán členského štátu, ktorý by bol zodpovedný za rozhodnutie o povolení prenosu (151). |
| --- | --- |

(85)

Podobne ako v článku 35 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa však takéto povolenie nevyžaduje, ak a) je prenos nevyhnutný na zabránenie bezprostrednému a vážnemu ohrozeniu verejnej bezpečnosti členského štátu alebo tretej krajiny alebo základných záujmov členského štátu a ak b) povolenie nie je možné získať včas. V takomto prípade musí byť bezodkladne informovaný orgán členského štátu, ktorý by bol zodpovedný za rozhodnutie o povolení prenosu (151).

151

| (86) | Po druhé, rovnaký prístup sa uplatňuje v prípade údajov, ktoré boli pôvodne prenesené z Európskej únie do Spojeného kráľovstva, a potom následne prenesené Spojeným kráľovstvom do tretej krajiny, ktorá uskutoční ich následný prenos do nejakej inej tretej krajiny. V takom prípade môže v zmysle § 78 ods. 4 príslušný orgán Spojeného kráľovstva udeliť povolenie len ak „členský štát, [ktorý pôvodne preniesol predmetné údaje], resp. akákoľvek osoba v tomto členskom štáte, ktorá je príslušným orgánom na účely smernice o presadzovaní práva, udelila povolenie na tento prenos v súlade s právom tohto členského štátu“. Tieto záruky sú dôležité, pretože dávajú orgánom členských štátov možnosť zabezpečiť kontinuitu ochrany údajov v súlade s predpismi EÚ na ochranu údajov v rámci „reťazca prenosu“. |
| --- | --- |

(86)

Po druhé, rovnaký prístup sa uplatňuje v prípade údajov, ktoré boli pôvodne prenesené z Európskej únie do Spojeného kráľovstva, a potom následne prenesené Spojeným kráľovstvom do tretej krajiny, ktorá uskutoční ich následný prenos do nejakej inej tretej krajiny. V takom prípade môže v zmysle § 78 ods. 4 príslušný orgán Spojeného kráľovstva udeliť povolenie len ak „členský štát, [ktorý pôvodne preniesol predmetné údaje], resp. akákoľvek osoba v tomto členskom štáte, ktorá je príslušným orgánom na účely smernice o presadzovaní práva, udelila povolenie na tento prenos v súlade s právom tohto členského štátu“. Tieto záruky sú dôležité, pretože dávajú orgánom členských štátov možnosť zabezpečiť kontinuitu ochrany údajov v súlade s predpismi EÚ na ochranu údajov v rámci „reťazca prenosu“.

| (87) | Tento nový rámec pre medzinárodné prenosy sa začal uplatňovať na konci prechodného obdobia (152). V bodoch 10 až 12 prílohy 21 (zavedenej právnymi predpismi DPPC) sa však stanovuje, že od konca prechodného obdobia sa s určitými prenosmi osobných údajov zaobchádza tak, ako keby boli založené na právnych predpisoch o primeranosti. Medzi takéto prenosy patria prenosy do členského štátu, štátu EZVO, tretej krajiny, na ktorú sa na konci prechodného obdobia vzťahuje rozhodnutie EÚ o primeranosti a na územie Gibraltáru, Prenosy do týchto krajín preto môžu pokračovať rovnako ako pred vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie. Po skončení prechodného obdobia musí minister preskúmať zistenia primeranosti do 4 rokov, t. j. do konca decembra 2024. Podľa vysvetlenia, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, hoci minister musí vykonať takéto preskúmanie do konca decembra 2024, prechodné ustanovenia neobsahujú ustanovenie o ukončení platnosti, to znamená, že ak sa preskúmanie neukončí do konca decembra 2024, príslušné prechodné ustanovenia automaticky neprestanú platiť. |
| --- | --- |

(87)

Tento nový rámec pre medzinárodné prenosy sa začal uplatňovať na konci prechodného obdobia (152). V bodoch 10 až 12 prílohy 21 (zavedenej právnymi predpismi DPPC) sa však stanovuje, že od konca prechodného obdobia sa s určitými prenosmi osobných údajov zaobchádza tak, ako keby boli založené na právnych predpisoch o primeranosti. Medzi takéto prenosy patria prenosy do členského štátu, štátu EZVO, tretej krajiny, na ktorú sa na konci prechodného obdobia vzťahuje rozhodnutie EÚ o primeranosti a na územie Gibraltáru, Prenosy do týchto krajín preto môžu pokračovať rovnako ako pred vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie. Po skončení prechodného obdobia musí minister preskúmať zistenia primeranosti do 4 rokov, t. j. do konca decembra 2024. Podľa vysvetlenia, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, hoci minister musí vykonať takéto preskúmanie do konca decembra 2024, prechodné ustanovenia neobsahujú ustanovenie o ukončení platnosti, to znamená, že ak sa preskúmanie neukončí do konca decembra 2024, príslušné prechodné ustanovenia automaticky neprestanú platiť.

152

2.4.9.   Zodpovednosť

Zodpovednosť

| (88) | Podľa zásady zodpovednosti sa od orgánov verejnej moci, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu. |
| --- | --- |

(88)

Podľa zásady zodpovednosti sa od orgánov verejnej moci, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu.

| (89) | Táto zásada sa odráža v § 56 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa pre prevádzkovateľa zavádza všeobecná povinnosť zodpovednosti, t. j. povinnosť prijať primerané technické a organizačné opatrenia s cieľom zabezpečiť a byť schopný preukázať, že spracúvanie osobných údajov je v súlade s požiadavkami časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Prijaté opatrenia sa musia v prípade potreby preskúmať a aktualizovať, a ak je to primerané vzhľadom na spracovanie, musia zahŕňať vhodné politiky ochrany údajov. |
| --- | --- |

(89)

Táto zásada sa odráža v § 56 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa pre prevádzkovateľa zavádza všeobecná povinnosť zodpovednosti, t. j. povinnosť prijať primerané technické a organizačné opatrenia s cieľom zabezpečiť a byť schopný preukázať, že spracúvanie osobných údajov je v súlade s požiadavkami časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Prijaté opatrenia sa musia v prípade potreby preskúmať a aktualizovať, a ak je to primerané vzhľadom na spracovanie, musia zahŕňať vhodné politiky ochrany údajov.

| (90) | V súlade s kapitolou IV smernice (EÚ) 2016/680 sa v § 55 až § 71 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú rôzne mechanizmy na zabezpečenie zodpovednosti, ako aj mechanizmy umožňujúce prevádzkovateľom a sprostredkovateľom preukázať súlad. Od prevádzkovateľov sa predovšetkým vyžaduje, aby špecificky a štandardne vykonávali opatrenia na ochranu údajov, t. j. aby zabezpečili účinné vykonávanie zásad ochrany údajov a aby uchovávali záznamy o všetkých kategóriách spracovateľských činností, za ktoré je prevádzkovateľ zodpovedný (vrátane informácií o totožnosti prevádzkovateľa, kontaktných údajov zodpovednej osoby, účelov spracúvania, kategórií príjemcov zverejnení a opisu kategórií dotknutých osôb a osobných údajov) a aby tieto záznamy uchovávali a na požiadanie ich sprístupnili Komisárovi pre informácie. Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ musia takisto viesť záznamy o určitých spracovateľských operáciách a sprístupniť ich Komisárovi pre informácie (153). Prevádzkovatelia sú tiež osobitne povinní spolupracovať s Komisárom pre informácie pri plnení jeho úloh. |
| --- | --- |

(90)

V súlade s kapitolou IV smernice (EÚ) 2016/680 sa v § 55 až § 71 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovujú rôzne mechanizmy na zabezpečenie zodpovednosti, ako aj mechanizmy umožňujúce prevádzkovateľom a sprostredkovateľom preukázať súlad. Od prevádzkovateľov sa predovšetkým vyžaduje, aby špecificky a štandardne vykonávali opatrenia na ochranu údajov, t. j. aby zabezpečili účinné vykonávanie zásad ochrany údajov a aby uchovávali záznamy o všetkých kategóriách spracovateľských činností, za ktoré je prevádzkovateľ zodpovedný (vrátane informácií o totožnosti prevádzkovateľa, kontaktných údajov zodpovednej osoby, účelov spracúvania, kategórií príjemcov zverejnení a opisu kategórií dotknutých osôb a osobných údajov) a aby tieto záznamy uchovávali a na požiadanie ich sprístupnili Komisárovi pre informácie. Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ musia takisto viesť záznamy o určitých spracovateľských operáciách a sprístupniť ich Komisárovi pre informácie (153). Prevádzkovatelia sú tiež osobitne povinní spolupracovať s Komisárom pre informácie pri plnení jeho úloh.

153

| (91) | V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú aj dodatočné požiadavky na spracúvanie, ktoré pravdepodobne povedie k vysokému riziku pre práva a slobody fyzických osôb. Patrí medzi ne povinnosť vykonať posúdenia vplyvu na ochranu údajov a konzultovať s Komisárom pre informácie pred spracovaním, ak z takéhoto posúdenia vyplynie, že spracúvanie by viedlo k vysokému riziku pre práva a slobody jednotlivcov (pri absencii opatrení na zmiernenie rizika). |
| --- | --- |

(91)

V zákone o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovujú aj dodatočné požiadavky na spracúvanie, ktoré pravdepodobne povedie k vysokému riziku pre práva a slobody fyzických osôb. Patrí medzi ne povinnosť vykonať posúdenia vplyvu na ochranu údajov a konzultovať s Komisárom pre informácie pred spracovaním, ak z takéhoto posúdenia vyplynie, že spracúvanie by viedlo k vysokému riziku pre práva a slobody jednotlivcov (pri absencii opatrení na zmiernenie rizika).

| (92) | Prevádzkovatelia musia okrem toho vymenovať zodpovednú osobu, pokiaľ prevádzkovateľom nie je súd alebo iný súdny orgán konajúci v rámci svojej súdnej právomoci (154). Prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby zodpovedná osoba bola zapojená do všetkých otázok týkajúcich sa ochrany osobných údajov, mala potrebné zdroje a prístup k osobným údajom a spracovateľským operáciám a mohla nezávisle vykonávať svoje úlohy. Úlohy zodpovednej osoby sú stanovené v § 71 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane poskytovania informácií a poradenstva, monitorovania dodržiavania predpisov, ako aj spolupráce s Komisárom pre informácie a jeho pôsobenia ako kontaktného miesta. Zodpovedná osoba pri plnení svojich úloh musí zohľadňovať riziká spojené so spracovateľskými operáciami, berúc do úvahy povahu, rozsah, kontext a účely spracúvania. |
| --- | --- |

(92)

Prevádzkovatelia musia okrem toho vymenovať zodpovednú osobu, pokiaľ prevádzkovateľom nie je súd alebo iný súdny orgán konajúci v rámci svojej súdnej právomoci (154). Prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby zodpovedná osoba bola zapojená do všetkých otázok týkajúcich sa ochrany osobných údajov, mala potrebné zdroje a prístup k osobným údajom a spracovateľským operáciám a mohla nezávisle vykonávať svoje úlohy. Úlohy zodpovednej osoby sú stanovené v § 71 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane poskytovania informácií a poradenstva, monitorovania dodržiavania predpisov, ako aj spolupráce s Komisárom pre informácie a jeho pôsobenia ako kontaktného miesta. Zodpovedná osoba pri plnení svojich úloh musí zohľadňovať riziká spojené so spracovateľskými operáciami, berúc do úvahy povahu, rozsah, kontext a účely spracúvania.

154

2.5.   Dohľad a presadzovanie

Dohľad a presadzovanie

2.5.1.   Nezávislý dohľad

Nezávislý dohľad

| (93) | S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená aj v praxi, musí byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Tento orgán musí pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí konať úplne nezávisle a nestranne. |
| --- | --- |

(93)

S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená aj v praxi, musí byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Tento orgán musí pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí konať úplne nezávisle a nestranne.

| (94) | V Spojenom kráľovstve vykonáva dohľad a presadzovanie dodržiavania všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie (155). Komisár pre informácie dozerá aj na spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (156). Komisár pre informácie je „Corporation Sole“, čiže samostatný právny subjekt zložený z jednej osoby. Komisára pre informácie pri jeho práci podporuje jeho úrad. K 31. marcu 2020 mal Úrad Komisára pre informácie 768 stálych zamestnancov (157). Hlavným ministerstvom vo vzťahu ku Komisárovi pre informácie je Ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (Department for Digital, Culture, Media and Sport (158)). |
| --- | --- |

(94)

V Spojenom kráľovstve vykonáva dohľad a presadzovanie dodržiavania všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie (155). Komisár pre informácie dozerá aj na spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (156). Komisár pre informácie je „Corporation Sole“, čiže samostatný právny subjekt zložený z jednej osoby. Komisára pre informácie pri jeho práci podporuje jeho úrad. K 31. marcu 2020 mal Úrad Komisára pre informácie 768 stálych zamestnancov (157). Hlavným ministerstvom vo vzťahu ku Komisárovi pre informácie je Ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (Department for Digital, Culture, Media and Sport (158)).

155

156

157

158

| (95) | Nezávislosť Komisára je výslovne stanovená v § 52 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, v ktorom sa odrážajú požiadavky stanovené v článku 52 ods. 1 až 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (159). Komisár musí pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov konať úplne nezávisle, nesmie byť pod vonkajším vplyvom, či už priamym alebo nepriamym, vo vzťahu k týmto úlohám a právomociam, a nesmie od nikoho žiadať ani prijímať pokyny. Komisár sa tiež musí zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného so svojimi povinnosťami a počas výkonu funkcie nevykonáva žiadnu platenú ani neplatenú pracovnú činnosť nezlučiteľnú s jeho funkciou. |
| --- | --- |

(95)

Nezávislosť Komisára je výslovne stanovená v § 52 všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, v ktorom sa odrážajú požiadavky stanovené v článku 52 ods. 1 až 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (159). Komisár musí pri plnení svojich úloh a vykonávaní svojich právomocí podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov konať úplne nezávisle, nesmie byť pod vonkajším vplyvom, či už priamym alebo nepriamym, vo vzťahu k týmto úlohám a právomociam, a nesmie od nikoho žiadať ani prijímať pokyny. Komisár sa tiež musí zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného so svojimi povinnosťami a počas výkonu funkcie nevykonáva žiadnu platenú ani neplatenú pracovnú činnosť nezlučiteľnú s jeho funkciou.

159

| (96) | Podmienky vymenovania a odvolania Komisára pre informácie sú stanovené v prílohe 12 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Komisára pre informácie vymenúva kráľovná na odporúčanie vlády na základe spravodlivého a otvoreného výberového konania. Uchádzač musí mať primeranú kvalifikáciu, zručnosti a schopnosti. V súlade s kódexom riadenia verejných menovaní (160) zostaví poradná hodnotiaca komisia zoznam menovateľných kandidátov. Predtým, ako minister Ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport dospeje ku konečnému rozhodnutiu, príslušný užší výbor parlamentu musí vykonať kontrolu pred vymenovaním. Stanovisko výboru sa zverejňuje (161). |
| --- | --- |

(96)

Podmienky vymenovania a odvolania Komisára pre informácie sú stanovené v prílohe 12 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Komisára pre informácie vymenúva kráľovná na odporúčanie vlády na základe spravodlivého a otvoreného výberového konania. Uchádzač musí mať primeranú kvalifikáciu, zručnosti a schopnosti. V súlade s kódexom riadenia verejných menovaní (160) zostaví poradná hodnotiaca komisia zoznam menovateľných kandidátov. Predtým, ako minister Ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport dospeje ku konečnému rozhodnutiu, príslušný užší výbor parlamentu musí vykonať kontrolu pred vymenovaním. Stanovisko výboru sa zverejňuje (161).

160

161

| (97) | Komisár pre informácie vykonáva svoju funkciu najviac sedem rokov. Z funkcie ho môže odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle oboch snemovní parlamentu (tzv. Address) (162). Žiadosť o odvolanie Komisára pre informácie možno predložiť niektorej zo snemovní parlamentu, len ak minister predloží tejto snemovni správu, v ktorej uvedie, že je presvedčený, že Komisár pre informácie sa dopustil závažného pochybenia a/alebo že Komisár už nespĺňa podmienky požadované na výkon svojich funkcií (163). |
| --- | --- |

(97)

Komisár pre informácie vykonáva svoju funkciu najviac sedem rokov. Z funkcie ho môže odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle oboch snemovní parlamentu (tzv. Address) (162). Žiadosť o odvolanie Komisára pre informácie možno predložiť niektorej zo snemovní parlamentu, len ak minister predloží tejto snemovni správu, v ktorej uvedie, že je presvedčený, že Komisár pre informácie sa dopustil závažného pochybenia a/alebo že Komisár už nespĺňa podmienky požadované na výkon svojich funkcií (163).

162

163

| (98) | Financovanie Komisára pre informácie pochádza z troch zdrojov: i) poplatky za ochranu údajov, ktoré platia prevádzkovatelia a ktoré sú stanovené právnymi predpismi ministra (164); tieto poplatky tvoria 85 – 90 % ročného rozpočtu Úradu Komisára pre informácie (165); ii) subvencie, ktoré môže vláda poskytnúť Komisárovi pre informácie a ktoré sa využívajú najmä na financovanie prevádzkových nákladov Komisára pre informácie, pokiaľ ide o úlohy nesúvisiace s ochranou údajov (166); iii) poplatky účtované za služby (167). V súčasnosti sa neúčtujú žiadne takéto poplatky. |
| --- | --- |

(98)

Financovanie Komisára pre informácie pochádza z troch zdrojov: i) poplatky za ochranu údajov, ktoré platia prevádzkovatelia a ktoré sú stanovené právnymi predpismi ministra (164); tieto poplatky tvoria 85 – 90 % ročného rozpočtu Úradu Komisára pre informácie (165); ii) subvencie, ktoré môže vláda poskytnúť Komisárovi pre informácie a ktoré sa využívajú najmä na financovanie prevádzkových nákladov Komisára pre informácie, pokiaľ ide o úlohy nesúvisiace s ochranou údajov (166); iii) poplatky účtované za služby (167). V súčasnosti sa neúčtujú žiadne takéto poplatky.

164

165

166

167

| (99) | Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy patrí monitorovanie a presadzovanie časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám o uplatňovaní ich práv a vedenie vyšetrovaní. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Dohľad nad justíciou však vykonávajú špecializované orgány, o ktorých sa hovorí ďalej. |
| --- | --- |

(99)

Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy patrí monitorovanie a presadzovanie časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám o uplatňovaní ich práv a vedenie vyšetrovaní. V záujme zachovania nezávislosti justície nie je Komisár pre informácie oprávnený vykonávať svoje funkcie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov jednotlivcom konajúcim v rámci súdnej právomoci, resp. súdom či tribunálom konajúcim v rámci svojej súdnej právomoci. Dohľad nad justíciou však vykonávajú špecializované orgány, o ktorých sa hovorí ďalej.

2.5.1.1.   Presadzovanie vrátane sankcií

Presadzovanie vrátane sankcií

| (100) | Komisár pre informácie má všeobecné vyšetrovacie, nápravné, povoľovacie a poradné právomoci v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie má právomoc oznámiť prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi údajné porušenie časti 3, vydať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi varovanie o tom, že zamýšľané operácie spracovania pravdepodobne porušia ustanovenia časti 3 a vydať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi napomenutie, ak operácie spracúvania porušili ustanovenia časti 3. Okrem toho môže Komisár pre informácie z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie vydávať stanoviská určené parlamentu Spojeného kráľovstva, vláde alebo iným inštitúciám a orgánom, ako aj verejnosti k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov (168). |
| --- | --- |

(100)

Komisár pre informácie má všeobecné vyšetrovacie, nápravné, povoľovacie a poradné právomoci v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie má právomoc oznámiť prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi údajné porušenie časti 3, vydať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi varovanie o tom, že zamýšľané operácie spracovania pravdepodobne porušia ustanovenia časti 3 a vydať prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi napomenutie, ak operácie spracúvania porušili ustanovenia časti 3. Okrem toho môže Komisár pre informácie z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie vydávať stanoviská určené parlamentu Spojeného kráľovstva, vláde alebo iným inštitúciám a orgánom, ako aj verejnosti k akejkoľvek otázke týkajúcej sa ochrany osobných údajov (168).

168

| (101) | Komisár pre informácie má okrem toho právomoc:






  — | nariadiť prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi (a za určitých okolností akejkoľvek inej osobe), aby poskytli potrebné informácie prostredníctvom oznámenia („informačné oznámenie“) (169), |
| --- | --- | --- |

(101)

Komisár pre informácie má okrem toho právomoc:

—

nariadiť prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi (a za určitých okolností akejkoľvek inej osobe), aby poskytli potrebné informácie prostredníctvom oznámenia („informačné oznámenie“) (169),

169

| — | vykonávať vyšetrovania a audity prostredníctvom oznámenia o posúdení, v ktorom sa môže vyžadovať, aby prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ povolil Komisárovi pre informácie vstúpiť do určených priestorov, skontrolovať alebo preskúmať dokumenty alebo vybavenie, vypočuť osoby, ktoré spracúvajú osobné údaje v mene prevádzkovateľa („oznámenie o posúdení“) (170), |
| --- | --- |

—

vykonávať vyšetrovania a audity prostredníctvom oznámenia o posúdení, v ktorom sa môže vyžadovať, aby prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ povolil Komisárovi pre informácie vstúpiť do určených priestorov, skontrolovať alebo preskúmať dokumenty alebo vybavenie, vypočuť osoby, ktoré spracúvajú osobné údaje v mene prevádzkovateľa („oznámenie o posúdení“) (170),

170

| — | získať iným spôsobom prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov a prístup do ich priestorov v súlade s § 154 zákona o ochrane údajov z roku 2018 („právomoci na vstup a inšpekciu“), |
| --- | --- |

—

získať iným spôsobom prístup k dokumentom prevádzkovateľov a sprostredkovateľov a prístup do ich priestorov v súlade s § 154 zákona o ochrane údajov z roku 2018 („právomoci na vstup a inšpekciu“),

| — | vykonávať nápravné právomoci, a to aj prostredníctvom varovaní a napomenutí, alebo vydávať príkazy prostredníctvom oznámenia o presadzovaní, v ktorom sa od prevádzkovateľov, resp. sprostredkovateľov vyžaduje, aby prijali konkrétne kroky alebo aby sa zdržali prijatia konkrétnych krokov („presadzovacie oznámenie“) (171) a |
| --- | --- |

—

vykonávať nápravné právomoci, a to aj prostredníctvom varovaní a napomenutí, alebo vydávať príkazy prostredníctvom oznámenia o presadzovaní, v ktorom sa od prevádzkovateľov, resp. sprostredkovateľov vyžaduje, aby prijali konkrétne kroky alebo aby sa zdržali prijatia konkrétnych krokov („presadzovacie oznámenie“) (171) a

171

| — | udeľovať správne pokuty vo forme oznámenia o uložení sankcie (ďalej len „oznámenie o uložení sankcie“) (172). |
| --- | --- |

—

udeľovať správne pokuty vo forme oznámenia o uložení sankcie (ďalej len „oznámenie o uložení sankcie“) (172).

172

| (102) | Okolnosti, za ktorých Komisára pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie sa stanovujú v jeho regulačnej politike (173). V presadzovacom oznámení sa môžu stanovovať požiadavky, ktoré Komisár pre informácie považuje za vhodné na účely nápravy nesplnenia povinnosti. V oznámení o uložení sankcie sa vyžaduje, aby príslušná osoba zaplatila Komisárovi pre informácie sumu uvedenú v oznámení. Oznámenie o uložení sankcie možno vydať v prípade nedodržania určitých ustanovení zákona o ochrane údajov z roku 2018 (174) alebo sa môže vydať voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorí nekonali v súlade s informačným oznámením, oznámením o posúdení alebo presadzovacím oznámením. |
| --- | --- |

(102)

Okolnosti, za ktorých Komisára pre informácie vydáva informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie sa stanovujú v jeho regulačnej politike (173). V presadzovacom oznámení sa môžu stanovovať požiadavky, ktoré Komisár pre informácie považuje za vhodné na účely nápravy nesplnenia povinnosti. V oznámení o uložení sankcie sa vyžaduje, aby príslušná osoba zaplatila Komisárovi pre informácie sumu uvedenú v oznámení. Oznámenie o uložení sankcie možno vydať v prípade nedodržania určitých ustanovení zákona o ochrane údajov z roku 2018 (174) alebo sa môže vydať voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorí nekonali v súlade s informačným oznámením, oznámením o posúdení alebo presadzovacím oznámením.

173

174

| (103) | Konkrétnejšie, pri určovaní toho, či sa má voči určitému prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi vydať oznámenie o uložení sankcie, a pri určovaní výšky sankcie musí Komisár pre informácie zohľadniť skutočnosti uvedené v § 155 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane povahy a závažnosti pochybenia, úmyselného alebo nedbanlivého charakteru pochybenia, akýchkoľvek opatrení prijatých prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom s cieľom zmierniť škodu, ktorú utrpeli dotknuté osoby, stupňa zodpovednosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa (so zreteľom na technické a organizačné opatrenia vykonané prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom) a akýchkoľvek relevantných predchádzajúcich pochybení prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, kategórií osobných údajov, ktorých sa zlyhanie týka, a toho, či by sankcia bola účinná, primeraná a odrádzajúca. |
| --- | --- |

(103)

Konkrétnejšie, pri určovaní toho, či sa má voči určitému prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi vydať oznámenie o uložení sankcie, a pri určovaní výšky sankcie musí Komisár pre informácie zohľadniť skutočnosti uvedené v § 155 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane povahy a závažnosti pochybenia, úmyselného alebo nedbanlivého charakteru pochybenia, akýchkoľvek opatrení prijatých prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom s cieľom zmierniť škodu, ktorú utrpeli dotknuté osoby, stupňa zodpovednosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa (so zreteľom na technické a organizačné opatrenia vykonané prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom) a akýchkoľvek relevantných predchádzajúcich pochybení prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, kategórií osobných údajov, ktorých sa zlyhanie týka, a toho, či by sankcia bola účinná, primeraná a odrádzajúca.

| (104) | Maximálna výška sankcie, ktorú možno uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie, je a) 17 500 000 GBP za nedodržanie zásad ochrany údajov (§ 35, § 36, § 37, § 38 ods. 1, § 39 ods. 1 a § 40 zákona o ochrane údajov z roku 2018), povinnosti transparentnosti a individuálnych práv (§ 44, § 45, § 46, § 47, § 48, § 49, § 52 a § 53 zákona o ochrane údajov z roku 2018) a zásad pre medzinárodné prenosy osobných údajov (§ 73, § 75, § 76, § 77 alebo § 78 zákona o ochrane údajov z roku 2018), inak b) 8 700 000 GBP (175). V súvislosti s nedodržaním informačného oznámenia, oznámenia o posúdení alebo presadzovacieho oznámenia je maximálna výška sankcie, ktorú možno uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie 17 500 000 GBP. |
| --- | --- |

(104)

Maximálna výška sankcie, ktorú možno uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie, je a) 17 500 000 GBP za nedodržanie zásad ochrany údajov (§ 35, § 36, § 37, § 38 ods. 1, § 39 ods. 1 a § 40 zákona o ochrane údajov z roku 2018), povinnosti transparentnosti a individuálnych práv (§ 44, § 45, § 46, § 47, § 48, § 49, § 52 a § 53 zákona o ochrane údajov z roku 2018) a zásad pre medzinárodné prenosy osobných údajov (§ 73, § 75, § 76, § 77 alebo § 78 zákona o ochrane údajov z roku 2018), inak b) 8 700 000 GBP (175). V súvislosti s nedodržaním informačného oznámenia, oznámenia o posúdení alebo presadzovacieho oznámenia je maximálna výška sankcie, ktorú možno uložiť na základe oznámenia o uložení sankcie 17 500 000 GBP.

175

| (105) | Podľa posledných výročných správ (2018 – 2019 (176), 2019 – 2020 (177)) Komisár pre informácie uskutočnil niekoľko vyšetrovaní v súvislosti so spracúvaním osobných údajov orgánmi presadzovania práva v trestných veciach. Komisár napríklad viedol vyšetrovanie a v októbri 2019 uverejnil stanovisko týkajúce sa používania technológie rozpoznávania tváre na verejných miestach na účely presadzovania práva. Vyšetrovanie sa zameriavalo najmä na využívanie schopností rozpoznávania tváre v reálnom čase zo strany polície Južného Walesu a Metropolitnej policajnej služby (ďalej len „MPS“). Okrem toho Komisár pre informácie prešetroval matricu MPS na odhaľovanie gangov (178) a zistil celý rad závažných porušení právnych predpisov o ochrane údajov, ktoré by mohli narušiť dôveru verejnosti v matricu a používanie údajov. |
| --- | --- |

(105)

Podľa posledných výročných správ (2018 – 2019 (176), 2019 – 2020 (177)) Komisár pre informácie uskutočnil niekoľko vyšetrovaní v súvislosti so spracúvaním osobných údajov orgánmi presadzovania práva v trestných veciach. Komisár napríklad viedol vyšetrovanie a v októbri 2019 uverejnil stanovisko týkajúce sa používania technológie rozpoznávania tváre na verejných miestach na účely presadzovania práva. Vyšetrovanie sa zameriavalo najmä na využívanie schopností rozpoznávania tváre v reálnom čase zo strany polície Južného Walesu a Metropolitnej policajnej služby (ďalej len „MPS“). Okrem toho Komisár pre informácie prešetroval matricu MPS na odhaľovanie gangov (178) a zistil celý rad závažných porušení právnych predpisov o ochrane údajov, ktoré by mohli narušiť dôveru verejnosti v matricu a používanie údajov.

176

177

178

| (106) | V novembri 2018 Komisár pre informácie vydal presadzovacie oznámenie a následne MPS podnikla kroky potrebné na zvýšenie bezpečnosti a zodpovednosti a na zabezpečenie primeraného využívania údajov. |
| --- | --- |

(106)

V novembri 2018 Komisár pre informácie vydal presadzovacie oznámenie a následne MPS podnikla kroky potrebné na zvýšenie bezpečnosti a zodpovednosti a na zabezpečenie primeraného využívania údajov.

| (107) | Ďalším príkladom nedávneho presadzovacieho opatrenia je pokuta vo výške 325 000 GBP, ktorú Komisára pre informácie uložil v máji 2018 prokuratúre Crown Prosecution Service za stratu nezašifrovaných nosičov DVD obsahujúcich záznamy policajných výsluchov. Komisár pre informácie okrem toho prešetroval širšie témy, napríklad v prvej polovici roka 2020 využívanie extrakcie mobilných telefónov na policajné účely a spracovanie údajov o obetiach zo strany polície. |
| --- | --- |

(107)

Ďalším príkladom nedávneho presadzovacieho opatrenia je pokuta vo výške 325 000 GBP, ktorú Komisára pre informácie uložil v máji 2018 prokuratúre Crown Prosecution Service za stratu nezašifrovaných nosičov DVD obsahujúcich záznamy policajných výsluchov. Komisár pre informácie okrem toho prešetroval širšie témy, napríklad v prvej polovici roka 2020 využívanie extrakcie mobilných telefónov na policajné účely a spracovanie údajov o obetiach zo strany polície.

| (108) | Okrem toho, že Komisár pre informácie má uvedené právomoci v oblasti presadzovania, určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). Ide napríklad o získanie alebo sprístupnenie osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa a poskytnutie prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (179); opätovnú identifikáciu anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu týchto osobných údajov (180); úmyselné bránenie Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (181), nepravdivé vyhlásenia o odpovedi na informačné oznámenie, alebo zničenie informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (182). |
| --- | --- |

(108)

Okrem toho, že Komisár pre informácie má uvedené právomoci v oblasti presadzovania, určité porušenia právnych predpisov o ochrane údajov predstavujú trestné činy, a preto môžu podliehať trestnoprávnym sankciám (§ 196 zákona o ochrane údajov z roku 2018). Ide napríklad o získanie alebo sprístupnenie osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa a poskytnutie prístupu k osobným údajom inej osobe bez súhlasu prevádzkovateľa (179); opätovnú identifikáciu anonymizovaných osobných údajov bez súhlasu prevádzkovateľa zodpovedného za anonymizáciu týchto osobných údajov (180); úmyselné bránenie Komisárovi pre informácie pri výkone jeho právomocí v súvislosti s kontrolou osobných údajov v súlade s medzinárodnými záväzkami (181), nepravdivé vyhlásenia o odpovedi na informačné oznámenie, alebo zničenie informácií v súvislosti s informačným oznámením a oznámením o posúdení (182).

179

180

181

182

| (109) | Komisár pre informácie má tiež podľa § 139 zákona o ochrane údajov z roku 2018 povinnosť predložiť každej zo snemovní parlamentu všeobecnú správu o plnení svojich funkcií podľa zákona (183). |
| --- | --- |

(109)

Komisár pre informácie má tiež podľa § 139 zákona o ochrane údajov z roku 2018 povinnosť predložiť každej zo snemovní parlamentu všeobecnú správu o plnení svojich funkcií podľa zákona (183).

183

2.5.2.   Dohľad nad justíciou

Dohľad nad justíciou

| (110) | Dohľad nad spracúvaním osobných údajov súdmi a justíciou je dvojaký. Ak súdny úradník alebo súd nekoná v rámci súdnej právomoci, dohľad vykonáva Komisár pre informácie. Ak prevádzkovateľ koná v rámci súdnej právomoci, Komisár pre informácie nemôže plniť svoje funkcie dohľadu (184) a dohľad vykonávajú osobitné orgány. Uvedené odráža prístup prijatý v článku 32 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(110)

Dohľad nad spracúvaním osobných údajov súdmi a justíciou je dvojaký. Ak súdny úradník alebo súd nekoná v rámci súdnej právomoci, dohľad vykonáva Komisár pre informácie. Ak prevádzkovateľ koná v rámci súdnej právomoci, Komisár pre informácie nemôže plniť svoje funkcie dohľadu (184) a dohľad vykonávajú osobitné orgány. Uvedené odráža prístup prijatý v článku 32 smernice (EÚ) 2016/680.

184

| (111) | Konkrétne v druhom scenári, pokiaľ ide o súdy Anglicka a Walesu a ich tribunály prvého stupňa a vyššie tribunály (First-tier and Upper Tribunals of England and Wales), takýto dohľad vykonáva súdna rada pre ochranu údajov (Judicial Data Protection Panel) (185). Okrem toho šéf justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéf tribunálov (Senior President of Tribunals) vydali oznámenie o ochrane osobných údajov (186), v ktorom sa uvádza, ako súdy v Anglicku a Walese spracúvajú osobné údaje na účely plnenia súdnej funkcie. Podobné oznámenie vydali súdy Severného Írska (187) a Škótska (188). |
| --- | --- |

(111)

Konkrétne v druhom scenári, pokiaľ ide o súdy Anglicka a Walesu a ich tribunály prvého stupňa a vyššie tribunály (First-tier and Upper Tribunals of England and Wales), takýto dohľad vykonáva súdna rada pre ochranu údajov (Judicial Data Protection Panel) (185). Okrem toho šéf justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéf tribunálov (Senior President of Tribunals) vydali oznámenie o ochrane osobných údajov (186), v ktorom sa uvádza, ako súdy v Anglicku a Walese spracúvajú osobné údaje na účely plnenia súdnej funkcie. Podobné oznámenie vydali súdy Severného Írska (187) a Škótska (188).

185

186

187

188

| (112) | Okrem toho v Severnom Írsku vymenoval šéf justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) sudcu Vrchného súdu (High Court) za sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) (189). Vydal tiež usmernenia pre severoírsku justíciu o tom, čo robiť v prípade straty alebo potenciálnej straty údajov a o postupe riešenia akýchkoľvek otázok, ktoré z toho vyplývajú (190). |
| --- | --- |

(112)

Okrem toho v Severnom Írsku vymenoval šéf justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) sudcu Vrchného súdu (High Court) za sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) (189). Vydal tiež usmernenia pre severoírsku justíciu o tom, čo robiť v prípade straty alebo potenciálnej straty údajov a o postupe riešenia akýchkoľvek otázok, ktoré z toho vyplývajú (190).

189

190

| (113) | V Škótsku šéf justície Lord President vymenoval sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge), ktorý vyšetruje všetky sťažnosti z dôvodu ochrany údajov. Stanovuje sa tak v pravidlách súdnych sťažností, ktoré odrážajú pravidlá stanovené pre Anglicko a Wales (191). |
| --- | --- |

(113)

V Škótsku šéf justície Lord President vymenoval sudcu pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge), ktorý vyšetruje všetky sťažnosti z dôvodu ochrany údajov. Stanovuje sa tak v pravidlách súdnych sťažností, ktoré odrážajú pravidlá stanovené pre Anglicko a Wales (191).

191

| (114) | Napokon na najvyššom súde (Supreme Court) je vymenovaný jeden zo sudcov tohto súdu, aby vykonával dohľad nad ochranou údajov. |
| --- | --- |

(114)

Napokon na najvyššom súde (Supreme Court) je vymenovaný jeden zo sudcov tohto súdu, aby vykonával dohľad nad ochranou údajov.

2.5.3.   Náprava

Náprava

| (115) | V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä vymáhania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane náhrady škôd. |
| --- | --- |

(115)

V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä vymáhania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy vrátane náhrady škôd.

| (116) | Po prvé, dotknutá osoba má právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (192). Ako sa uvádza v odôvodneniach (100) a (109), Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 prevádzkovateľom a sprostredkovateľom a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, resp. aby sa zdržali prijatia potrebných krokov, ako aj uložiť pokuty. |
| --- | --- |

(116)

Po prvé, dotknutá osoba má právo podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (192). Ako sa uvádza v odôvodneniach (100) a (109), Komisár pre informácie má právomoc posúdiť dodržiavanie zákona o ochrane údajov z roku 2018 prevádzkovateľom a sprostredkovateľom a požadovať od nich, aby v prípade nedodržiavania tohto zákona prijali potrebné kroky, resp. aby sa zdržali prijatia potrebných krokov, ako aj uložiť pokuty.

192

| (117) | Po druhé, zákon o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje právo na nápravu uplatniteľné voči Komisárovi pre informácie. Ak Komisár pre informácie „nepokročil“ (193) vo veci sťažnosti podanej dotknutou osobou, sťažovateľ má prístup k súdnemu prostriedku nápravy, pretože sa môže obrátiť na tribunál prvého stupňa (First Tier Tribunal) (194) s cieľom nariadiť Komisárovi pre informácie, aby v reakcii na sťažnosť prijal vhodné opatrenia, alebo aby informoval sťažovateľa o pokroku v súvislosti so sťažnosťou (195). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie akékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa. Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie (196). |
| --- | --- |

(117)

Po druhé, zákon o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje právo na nápravu uplatniteľné voči Komisárovi pre informácie. Ak Komisár pre informácie „nepokročil“ (193) vo veci sťažnosti podanej dotknutou osobou, sťažovateľ má prístup k súdnemu prostriedku nápravy, pretože sa môže obrátiť na tribunál prvého stupňa (First Tier Tribunal) (194) s cieľom nariadiť Komisárovi pre informácie, aby v reakcii na sťažnosť prijal vhodné opatrenia, alebo aby informoval sťažovateľa o pokroku v súvislosti so sťažnosťou (195). Okrem toho sa každá osoba, ktorá dostane od Komisára pre informácie akékoľvek z uvedených oznámení (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie alebo oznámenie o uložení sankcie), môže odvolať na tribunál prvého stupňa. Ak sa tribunál domnieva, že rozhodnutie Komisára pre informácie nie je v súlade so zákonom alebo že Komisár pre informácie mal uplatniť svoju voľnú úvahu inak, tribunál musí odvolaniu vyhovieť, resp. musí vydať iné oznámenie alebo prijať iné rozhodnutie, ktoré mohol vydať alebo prijať Komisár pre informácie (196).

193

194

195

196

| (118) | Po tretie, fyzické osoby môžu získať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo na súdoch podľa § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ak súd na návrh dotknutej osoby dospeje k záveru, že došlo k porušeniu práv dotknutej osoby v zmysle právnych predpisov o ochrane údajov, môže nariadiť prevádzkovateľovi v súvislosti so spracúvaním alebo sprostredkovateľovi konajúcemu v mene tohto prevádzkovateľa, aby podnikol kroky uvedené v súdnom príkaze alebo aby sa zdržal prijatia krokov uvedených v súdnom príkaze. Okrem toho podľa § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 akákoľvek osoba, ktorá utrpí škodu v dôsledku porušenia niektorej požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov (vrátane časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018) iných ako všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, má nárok na náhradu tejto škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa s výnimkou prípadu, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ dokáže, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nie je žiadnym spôsobom zodpovedný za udalosť, ktorá spôsobila škodu. Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu. |
| --- | --- |

(118)

Po tretie, fyzické osoby môžu získať súdne prostriedky nápravy voči prevádzkovateľom a sprostredkovateľom priamo na súdoch podľa § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ak súd na návrh dotknutej osoby dospeje k záveru, že došlo k porušeniu práv dotknutej osoby v zmysle právnych predpisov o ochrane údajov, môže nariadiť prevádzkovateľovi v súvislosti so spracúvaním alebo sprostredkovateľovi konajúcemu v mene tohto prevádzkovateľa, aby podnikol kroky uvedené v súdnom príkaze alebo aby sa zdržal prijatia krokov uvedených v súdnom príkaze. Okrem toho podľa § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 akákoľvek osoba, ktorá utrpí škodu v dôsledku porušenia niektorej požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov (vrátane časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018) iných ako všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, má nárok na náhradu tejto škody od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa s výnimkou prípadu, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ dokáže, že prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nie je žiadnym spôsobom zodpovedný za udalosť, ktorá spôsobila škodu. Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu.

| (119) | Po štvrté, pokiaľ sa akákoľvek osoba domnieva, že orgány verejnej moci porušili jej práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže získať nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998. Prevádzkovatelia podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, t. j. príslušné orgány, sú vždy orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998. Jednotlivec, ktorý tvrdí, že orgán verejnej moci konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právom vyplývajúcim z dohovoru, a teda protiprávny podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998, môže podať návrh na začatie konania proti tomuto orgánu na príslušnom súde alebo tribunáli, resp. sa dovolávať príslušných práv v akomkoľvek súdnom konaní, ak je (alebo by mohol byť) obeťou protiprávneho činu (197). |
| --- | --- |

(119)

Po štvrté, pokiaľ sa akákoľvek osoba domnieva, že orgány verejnej moci porušili jej práva vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, môže získať nápravu na súdoch Spojeného kráľovstva podľa zákona o ľudských právach z roku 1998. Prevádzkovatelia podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, t. j. príslušné orgány, sú vždy orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998. Jednotlivec, ktorý tvrdí, že orgán verejnej moci konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právom vyplývajúcim z dohovoru, a teda protiprávny podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998, môže podať návrh na začatie konania proti tomuto orgánu na príslušnom súde alebo tribunáli, resp. sa dovolávať príslušných práv v akomkoľvek súdnom konaní, ak je (alebo by mohol byť) obeťou protiprávneho činu (197).

197

| (120) | Ak súd zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (198). Súd môže tiež vyhlásiť ustanovenie primárneho práva za nezlučiteľné s právom zaručeným EDĽP. |
| --- | --- |

(120)

Ak súd zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (198). Súd môže tiež vyhlásiť ustanovenie primárneho práva za nezlučiteľné s právom zaručeným EDĽP.

198

| (121) | Jednotlivec môže napokon za porušenie práv zaručených EDĽP po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva. |
| --- | --- |

(121)

Jednotlivec môže napokon za porušenie práv zaručených EDĽP po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva.

2.6.   Následné poskytovanie údajov

Následné poskytovanie údajov

| (122) | V práve Spojeného kráľovstva sa za určitých podmienok povoľuje, aby orgán presadzovania práva poskytol údaje ďalším orgánom Spojeného kráľovstva na iné účely ako tie, na ktoré boli pôvodne získané (tzv. následné poskytnutie). |
| --- | --- |

(122)

V práve Spojeného kráľovstva sa za určitých podmienok povoľuje, aby orgán presadzovania práva poskytol údaje ďalším orgánom Spojeného kráľovstva na iné účely ako tie, na ktoré boli pôvodne získané (tzv. následné poskytnutie).

| (123) | Podobne ako v článku 4 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje, aby sa osobné údaje získané príslušným orgánom na účely presadzovania práva mohli ďalej spracúvať (či už pôvodným prevádzkovateľom alebo iným prevádzkovateľom) na akýkoľvek iný účel presadzovania práva za predpokladu, že prevádzkovateľ je zo zákona oprávnený spracúvať údaje na tento iný účel a predmetné spracovanie je nevyhnutné a primerané (199). V takom prípade sa na spracúvanie vykonávané prijímajúcim orgánom uplatnia všetky záruky stanovené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a analyzované vyššie. |
| --- | --- |

(123)

Podobne ako v článku 4 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 sa aj § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje, aby sa osobné údaje získané príslušným orgánom na účely presadzovania práva mohli ďalej spracúvať (či už pôvodným prevádzkovateľom alebo iným prevádzkovateľom) na akýkoľvek iný účel presadzovania práva za predpokladu, že prevádzkovateľ je zo zákona oprávnený spracúvať údaje na tento iný účel a predmetné spracovanie je nevyhnutné a primerané (199). V takom prípade sa na spracúvanie vykonávané prijímajúcim orgánom uplatnia všetky záruky stanovené v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a analyzované vyššie.

199

| (124) | V právnom poriadku Spojeného kráľovstva výslovne umožňujú následné poskytovanie údajov rôzne právne predpisy. Predovšetkým v i) zákone o digitálnom hospodárstve z roku 2017 sa umožňuje vzájomné poskytovanie údajov medzi orgánmi verejnej moci na viaceré účely, napríklad v prípade akéhokoľvek podvodu voči verejnému sektoru, ktorý by zahŕňal ujmu alebo hrozbu ujmy pre orgán verejnej moci (200), resp. v prípade dlhu voči orgánu verejnej moci alebo korune (201); v ii) zákone o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013 sa umožňuje poskytovanie informácií Národnej kriminálnej agentúre (202) na účely boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, jej vyšetrovania a stíhania; v iii) zákone o závažnej trestnej činnosti z roku 2007 sa umožňuje orgánom verejnej moci sprístupňovať informácie organizáciám na boj proti podvodom na účely predchádzania podvodom (203). |
| --- | --- |

(124)

V právnom poriadku Spojeného kráľovstva výslovne umožňujú následné poskytovanie údajov rôzne právne predpisy. Predovšetkým v i) zákone o digitálnom hospodárstve z roku 2017 sa umožňuje vzájomné poskytovanie údajov medzi orgánmi verejnej moci na viaceré účely, napríklad v prípade akéhokoľvek podvodu voči verejnému sektoru, ktorý by zahŕňal ujmu alebo hrozbu ujmy pre orgán verejnej moci (200), resp. v prípade dlhu voči orgánu verejnej moci alebo korune (201); v ii) zákone o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013 sa umožňuje poskytovanie informácií Národnej kriminálnej agentúre (202) na účely boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, jej vyšetrovania a stíhania; v iii) zákone o závažnej trestnej činnosti z roku 2007 sa umožňuje orgánom verejnej moci sprístupňovať informácie organizáciám na boj proti podvodom na účely predchádzania podvodom (203).

200

201

202

203

| (125) | V týchto právnych predpisoch sa výslovne stanovuje, že poskytnutie informácií by sa malo uskutočniť v súlade s pravidlami stanovenými v zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho policajná akadémia College of Policing vydala autorizovanú profesijnú prax poskytovania informácií (204) s cieľom pomôcť polícii pri plnení jej povinností v oblasti ochrany údajov podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, zákona o ochrane osobných údajov a zákona o ľudských právach Spojeného kráľovstva z roku 1998. Súlad poskytnutia údajov s uplatniteľným právnym rámcom na ochranu údajov môže samozrejme podliehať súdnemu preskúmaniu (205). |
| --- | --- |

(125)

V týchto právnych predpisoch sa výslovne stanovuje, že poskytnutie informácií by sa malo uskutočniť v súlade s pravidlami stanovenými v zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho policajná akadémia College of Policing vydala autorizovanú profesijnú prax poskytovania informácií (204) s cieľom pomôcť polícii pri plnení jej povinností v oblasti ochrany údajov podľa všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, zákona o ochrane osobných údajov a zákona o ľudských právach Spojeného kráľovstva z roku 1998. Súlad poskytnutia údajov s uplatniteľným právnym rámcom na ochranu údajov môže samozrejme podliehať súdnemu preskúmaniu (205).

204

205

| (126) | Okrem toho, podobne ako v článku 9 smernice (EÚ) 2016/680, sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje, že osobné údaje získané na akýkoľvek účel presadzovania práva sa môžu spracúvať na účel, ktorý nie je presadzovaním práva, ak je spracúvanie povolené zákonom (206). Tento typ poskytovania zahŕňa dva scenáre: 1. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje orgánu na presadzovanie iného práva, ako je trestné právo, ktorý nie je spravodajskou službou (napr. finančný alebo daňový orgán, orgán na ochranu hospodárskej súťaže, úrad starostlivosti o mládež); 2. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje spravodajskej službe. V prvom scenári bude spracúvanie osobných údajov patriť do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako aj do časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ako sa uvádza v rozhodnutí prijatom podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, záruky stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 poskytujú úroveň ochrany, ktorá je v zásade rovnocenná úrovni ochrany poskytovanej v rámci Únie (207). |
| --- | --- |

(126)

Okrem toho, podobne ako v článku 9 smernice (EÚ) 2016/680, sa v zákone o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje, že osobné údaje získané na akýkoľvek účel presadzovania práva sa môžu spracúvať na účel, ktorý nie je presadzovaním práva, ak je spracúvanie povolené zákonom (206). Tento typ poskytovania zahŕňa dva scenáre: 1. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje orgánu na presadzovanie iného práva, ako je trestné právo, ktorý nie je spravodajskou službou (napr. finančný alebo daňový orgán, orgán na ochranu hospodárskej súťaže, úrad starostlivosti o mládež); 2. ak orgán presadzovania trestného práva poskytuje údaje spravodajskej službe. V prvom scenári bude spracúvanie osobných údajov patriť do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako aj do časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Ako sa uvádza v rozhodnutí prijatom podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, záruky stanovené vo všeobecnom nariadení Spojeného kráľovstva o ochrane údajov a v časti 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 poskytujú úroveň ochrany, ktorá je v zásade rovnocenná úrovni ochrany poskytovanej v rámci Únie (207).

206

207

| (127) | V druhom scenári, teda pokiaľ ide o poskytovanie údajov získaných orgánom presadzovania trestného práva spravodajskej službe na účely národnej bezpečnosti, je právnym základom, ktorý umožňuje takéto poskytnutie, zákon o boji proti terorizmu z roku 2008 (208). Podľa zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 môže každá osoba poskytnúť informácie ktorejkoľvek zo spravodajských služieb na účely plnenia ktorejkoľvek z funkcií tejto služby vrátane „národnej bezpečnosti“. |
| --- | --- |

(127)

V druhom scenári, teda pokiaľ ide o poskytovanie údajov získaných orgánom presadzovania trestného práva spravodajskej službe na účely národnej bezpečnosti, je právnym základom, ktorý umožňuje takéto poskytnutie, zákon o boji proti terorizmu z roku 2008 (208). Podľa zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 môže každá osoba poskytnúť informácie ktorejkoľvek zo spravodajských služieb na účely plnenia ktorejkoľvek z funkcií tejto služby vrátane „národnej bezpečnosti“.

208

| (128) | Pokiaľ ide o podmienky, za ktorých sa údaje môžu poskytovať na účely národnej bezpečnosti, zákon o spravodajských službách a zákon o bezpečnostných službách obmedzujú schopnosť spravodajských služieb získavať údaje na to, čo je nevyhnutné na plnenie ich zákonných funkcií. Príslušné orgány, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a ktoré chcú poskytnúť údaje spravodajským službám, musia okrem funkcií týchto služieb, ktoré sú stanovené v zákone o spravodajských službách a v zákone o bezpečnostných službách, zvážiť niekoľko faktorov/obmedzení (209). V § 20 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 sa jasne uvádza, že akékoľvek poskytnutie údajov podľa § 19 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 musí byť stále v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov; čo znamená, že sa uplatňujú všetky obmedzenia a požiadavky zákona o ochrane údajov z roku 2018. Orgány presadzovania práva a spravodajské služby sú okrem toho orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998, a preto musia zabezpečiť, aby konali v súlade s právami zaručenými podľa EDĽP vrátane jeho článku 8. Povedané inak, tieto požiadavky znamenajú, že každé poskytnutie údajov medzi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami musí byť v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a EDĽP. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o podmienky, za ktorých sa údaje môžu poskytovať na účely národnej bezpečnosti, zákon o spravodajských službách a zákon o bezpečnostných službách obmedzujú schopnosť spravodajských služieb získavať údaje na to, čo je nevyhnutné na plnenie ich zákonných funkcií. Príslušné orgány, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 a ktoré chcú poskytnúť údaje spravodajským službám, musia okrem funkcií týchto služieb, ktoré sú stanovené v zákone o spravodajských službách a v zákone o bezpečnostných službách, zvážiť niekoľko faktorov/obmedzení (209). V § 20 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 sa jasne uvádza, že akékoľvek poskytnutie údajov podľa § 19 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008 musí byť stále v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov; čo znamená, že sa uplatňujú všetky obmedzenia a požiadavky zákona o ochrane údajov z roku 2018. Orgány presadzovania práva a spravodajské služby sú okrem toho orgánmi verejnej moci v zmysle zákona o ľudských právach z roku 1998, a preto musia zabezpečiť, aby konali v súlade s právami zaručenými podľa EDĽP vrátane jeho článku 8. Povedané inak, tieto požiadavky znamenajú, že každé poskytnutie údajov medzi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami musí byť v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a EDĽP.

209

| (129) | Spracovanie osobných údajov prijatých alebo získaných od orgánov presadzovania práva na účely národnej bezpečnosti spravodajskými službami podlieha viacerým podmienkam a zárukám (210). Časť 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na každé spracúvanie spravodajskými službami alebo v ich mene. Stanovujú sa v nej hlavné zásady ochrany údajov (zákonnosť, spravodlivosť a transparentnosť (211), obmedzenie účelu (212), minimalizácia údajov (213), správnosť (214), minimalizácia uchovávania (215) a bezpečnosť (216)), a zavádzajú sa v ňom podmienky spracúvania osobitných kategórií údajov (217), stanovujú práva dotknutých osôb (218), zavádza požiadavka špecificky navrhnutej ochrany údajov (219) a upravujú sa v ňom medzinárodné prenosy osobných údajov (220). |
| --- | --- |

(129)

Spracovanie osobných údajov prijatých alebo získaných od orgánov presadzovania práva na účely národnej bezpečnosti spravodajskými službami podlieha viacerým podmienkam a zárukám (210). Časť 4 zákon o ochrane údajov z roku 2018 sa vzťahuje na každé spracúvanie spravodajskými službami alebo v ich mene. Stanovujú sa v nej hlavné zásady ochrany údajov (zákonnosť, spravodlivosť a transparentnosť (211), obmedzenie účelu (212), minimalizácia údajov (213), správnosť (214), minimalizácia uchovávania (215) a bezpečnosť (216)), a zavádzajú sa v ňom podmienky spracúvania osobitných kategórií údajov (217), stanovujú práva dotknutých osôb (218), zavádza požiadavka špecificky navrhnutej ochrany údajov (219) a upravujú sa v ňom medzinárodné prenosy osobných údajov (220).

210

211

212

213

214

215

216

217

218

219

220

| (130) | Zároveň sa v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z osobitných ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak je táto výnimka potrebná na zabezpečenie národnej bezpečnosti. V § 110 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádzajú ustanovenia, z ktorých je povolená výnimka. Zahŕňa zásady ochrany údajov (okrem zásady zákonnosti), práva dotknutých osôb, povinnosť informovať Komisára pre informácie o porušení ochrany údajov, kontrolné právomoci Komisára pre informácie v súlade s medzinárodnými záväzkami, ako aj jeho niektoré právomoci v oblasti presadzovania práva, ustanovenia, na základe ktorých sa určité porušenia ochrany údajov považujú za trestný čin, a ustanovenia týkajúce sa osobitných účelov spracúvania, ako sú žurnalistické, akademické alebo umelecké účely. Tejto výnimky sa možno dovolávať na základe analýzy jednotlivých prípadov (221). Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva a potvrdila judikatúra súdov Spojeného kráľovstva, prevádzkovatelia musia zvážiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť alebo obranu, ak mali povinnosť dodržiavať konkrétne ustanovenia o ochrane údajov a ak mohli primerane dodržať toto obvyklé pravidlo bez toho, aby to malo vplyv na národnú bezpečnosť alebo obranu“ (222). To, či sa výnimka použila primerane, podlieha dohľadu Komisára pre informácie (223). |
| --- | --- |

(130)

Zároveň sa v § 110 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z osobitných ustanovení v časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ak je táto výnimka potrebná na zabezpečenie národnej bezpečnosti. V § 110 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádzajú ustanovenia, z ktorých je povolená výnimka. Zahŕňa zásady ochrany údajov (okrem zásady zákonnosti), práva dotknutých osôb, povinnosť informovať Komisára pre informácie o porušení ochrany údajov, kontrolné právomoci Komisára pre informácie v súlade s medzinárodnými záväzkami, ako aj jeho niektoré právomoci v oblasti presadzovania práva, ustanovenia, na základe ktorých sa určité porušenia ochrany údajov považujú za trestný čin, a ustanovenia týkajúce sa osobitných účelov spracúvania, ako sú žurnalistické, akademické alebo umelecké účely. Tejto výnimky sa možno dovolávať na základe analýzy jednotlivých prípadov (221). Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva a potvrdila judikatúra súdov Spojeného kráľovstva, prevádzkovatelia musia zvážiť skutočné dôsledky pre národnú bezpečnosť alebo obranu, ak mali povinnosť dodržiavať konkrétne ustanovenia o ochrane údajov a ak mohli primerane dodržať toto obvyklé pravidlo bez toho, aby to malo vplyv na národnú bezpečnosť alebo obranu“ (222). To, či sa výnimka použila primerane, podlieha dohľadu Komisára pre informácie (223).

221

222

223

| (131) | Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť akékoľvek z uvedených práv v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, v § 79 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ môže požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom, v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je (resp. v určitom čase bolo) nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (224). Vláda Spojeného kráľovstva vydala usmernenie k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti vydávaným podľa zákona o ochrane údajov z roku 20018, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (225). Všetky osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti sa musia uverejniť na webovom sídle Komisára pre informácie (226). |
| --- | --- |

(131)

Okrem toho, pokiaľ ide o možnosť obmedziť akékoľvek z uvedených práv v záujme ochrany „národnej bezpečnosti“, v § 79 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ môže požiadať o osvedčenie podpísané ministrom vlády alebo generálnym prokurátorom, v ktorom sa potvrdzuje, že obmedzenie takýchto práv je (resp. v určitom čase bolo) nevyhnutným a primeraným opatrením na ochranu národnej bezpečnosti (224). Vláda Spojeného kráľovstva vydala usmernenie k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti vydávaným podľa zákona o ochrane údajov z roku 20018, v ktorom sa predovšetkým zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práv dotknutých osôb na zaistenie národnej bezpečnosti musí byť primerané a nevyhnutné (225). Všetky osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti sa musia uverejniť na webovom sídle Komisára pre informácie (226).

224

225

226

| (132) | Osvedčenie by malo mať pevne stanovené obdobie nie dlhšie ako päť rokov, aby ho mohol výkonný orgán pravidelne preskúmavať (227). V osvedčení sa uvedú osobné údaje alebo kategórie osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje výnimka, ako aj ustanovenia zákona o ochrane údajov z roku 2018, na ktoré sa výnimka vzťahuje (228). |
| --- | --- |

(132)

Osvedčenie by malo mať pevne stanovené obdobie nie dlhšie ako päť rokov, aby ho mohol výkonný orgán pravidelne preskúmavať (227). V osvedčení sa uvedú osobné údaje alebo kategórie osobných údajov, na ktoré sa vzťahuje výnimka, ako aj ustanovenia zákona o ochrane údajov z roku 2018, na ktoré sa výnimka vzťahuje (228).

227

228

| (133) | Je dôležité poznamenať, že osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti nedávajú dodatočný dôvod na to, aby boli obmedzené práva na ochranu údajov z dôvodov národnej bezpečnosti. Inými slovami, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ sa môžu odvolávať na osvedčenie len vtedy, keď dospeli k záveru, že je potrebné odvolávať sa na výnimku v záujme národnej bezpečnosti, ktorá sa musí uplatňovať od prípadu k prípadu. Aj keď sa na predmetnú vec vzťahuje osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, Komisár pre informácie môže preskúmať, či v konkrétnom prípade bolo uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti odôvodnené (229). |
| --- | --- |

(133)

Je dôležité poznamenať, že osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti nedávajú dodatočný dôvod na to, aby boli obmedzené práva na ochranu údajov z dôvodov národnej bezpečnosti. Inými slovami, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ sa môžu odvolávať na osvedčenie len vtedy, keď dospeli k záveru, že je potrebné odvolávať sa na výnimku v záujme národnej bezpečnosti, ktorá sa musí uplatňovať od prípadu k prípadu. Aj keď sa na predmetnú vec vzťahuje osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti, Komisár pre informácie môže preskúmať, či v konkrétnom prípade bolo uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti odôvodnené (229).

229

| (134) | Každá osoba, ktorej sa vydanie osvedčenia priamo týka, sa môže proti osvedčeniu (230) odvolať na vyšší tribunál (Upper Tribunal) (231) alebo, ak sa v osvedčení identifikujú údaje prostredníctvom všeobecného opisu, napadnúť uplatňovanie osvedčenia na konkrétne údaje (232). |
| --- | --- |

(134)

Každá osoba, ktorej sa vydanie osvedčenia priamo týka, sa môže proti osvedčeniu (230) odvolať na vyšší tribunál (Upper Tribunal) (231) alebo, ak sa v osvedčení identifikujú údaje prostredníctvom všeobecného opisu, napadnúť uplatňovanie osvedčenia na konkrétne údaje (232).

230

231

232

| (135) | Tribunál preskúma rozhodnutie o vydaní osvedčenia a rozhodne, či existovali opodstatnené dôvody na vydanie tohto osvedčenia (233). Môže zohľadniť širokú škálu otázok vrátane nevyhnutnosti, primeranosti a zákonnosti pri zvažovaní vplyvu na práva dotknutých osôb a vyvažovaní potreby zabezpečiť národnú bezpečnosť. V dôsledku toho môže tribunál rozhodnúť, že osvedčenie sa nevzťahuje na konkrétne osobné údaje, ktoré sú predmetom odvolania (234). |
| --- | --- |

(135)

Tribunál preskúma rozhodnutie o vydaní osvedčenia a rozhodne, či existovali opodstatnené dôvody na vydanie tohto osvedčenia (233). Môže zohľadniť širokú škálu otázok vrátane nevyhnutnosti, primeranosti a zákonnosti pri zvažovaní vplyvu na práva dotknutých osôb a vyvažovaní potreby zabezpečiť národnú bezpečnosť. V dôsledku toho môže tribunál rozhodnúť, že osvedčenie sa nevzťahuje na konkrétne osobné údaje, ktoré sú predmetom odvolania (234).

233

234

| (136) | Iný súbor možných obmedzení sa týka obmedzení, ktoré sa podľa prílohy 11 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňujú na určité ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (235) s cieľom chrániť iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu alebo chránené záujmy, ako napríklad parlamentné výsady, dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom, vedenie súdnych konaní alebo bojovú účinnosť ozbrojených síl. Uplatňovanie týchto ustanovení je buď oslobodené pre určité kategórie informácií („výnimky na základe kategórie“), alebo je oslobodené v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo ohroziť chránený záujem („výnimky na základe ujmy“) (236). Výnimky na základe ujmy sa môžu uplatniť len vtedy, ak by uplatňovanie uvedených ustanovení o ochrane údajov mohlo byť na ujmu príslušnému osobitnému záujmu. Použitie výnimky musí byť preto vždy odôvodnené odkazom na príslušnú ujmu, ktorá by mohla nastať v konkrétnom prípade. Výnimky na základe kategórie možno uplatniť len v súvislosti so špecifickou, úzko vymedzenou kategóriou informácií, pre ktorú sa výnimka udeľuje. Z hľadiska účelu a účinku sú podobné niekoľkým výnimkám zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (podľa prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018), ktoré zase odrážajú výnimky stanovené v článku 23 všeobecného nariadenia o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(136)

Iný súbor možných obmedzení sa týka obmedzení, ktoré sa podľa prílohy 11 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uplatňujú na určité ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (235) s cieľom chrániť iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu alebo chránené záujmy, ako napríklad parlamentné výsady, dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom, vedenie súdnych konaní alebo bojovú účinnosť ozbrojených síl. Uplatňovanie týchto ustanovení je buď oslobodené pre určité kategórie informácií („výnimky na základe kategórie“), alebo je oslobodené v rozsahu, v akom by uplatňovanie týchto ustanovení mohlo ohroziť chránený záujem („výnimky na základe ujmy“) (236). Výnimky na základe ujmy sa môžu uplatniť len vtedy, ak by uplatňovanie uvedených ustanovení o ochrane údajov mohlo byť na ujmu príslušnému osobitnému záujmu. Použitie výnimky musí byť preto vždy odôvodnené odkazom na príslušnú ujmu, ktorá by mohla nastať v konkrétnom prípade. Výnimky na základe kategórie možno uplatniť len v súvislosti so špecifickou, úzko vymedzenou kategóriou informácií, pre ktorú sa výnimka udeľuje. Z hľadiska účelu a účinku sú podobné niekoľkým výnimkám zo všeobecného nariadenia Spojeného kráľovstva o ochrane údajov (podľa prílohy 2 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018), ktoré zase odrážajú výnimky stanovené v článku 23 všeobecného nariadenia o ochrane údajov.

235

236

| (137) | Z uvedeného vyplýva, že obmedzenia a podmienky sú zavedené podľa platných právnych predpisov Spojeného kráľovstva, a to aj v zmysle ich výkladu súdmi a Komisie pre informácie, aby sa zabezpečilo, že tieto výnimky a obmedzenia zostanú v medziach toho, čo je nevyhnutné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(137)

Z uvedeného vyplýva, že obmedzenia a podmienky sú zavedené podľa platných právnych predpisov Spojeného kráľovstva, a to aj v zmysle ich výkladu súdmi a Komisie pre informácie, aby sa zabezpečilo, že tieto výnimky a obmedzenia zostanú v medziach toho, čo je nevyhnutné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

| (138) | Na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dozerá Komisár pre informácie (237). |
| --- | --- |

(138)

Na spracúvanie osobných údajov spravodajskými službami podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 dozerá Komisár pre informácie (237).

237

| (139) | Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov zo strany spravodajských služieb, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy patrí (nie však výhradne) monitorovanie a presadzovanie časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám o uplatňovaní ich práv a vedenie vyšetrovaní. |
| --- | --- |

(139)

Všeobecné funkcie Komisára pre informácie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov zo strany spravodajských služieb, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, sú stanovené v prílohe 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Medzi úlohy patrí (nie však výhradne) monitorovanie a presadzovanie časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, podpora informovanosti verejnosti, poradenstvo parlamentu, vláde a iným inštitúciám v oblasti legislatívnych a administratívnych opatrení, podpora informovanosti prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach, poskytovanie informácií dotknutým osobám o uplatňovaní ich práv a vedenie vyšetrovaní.

| (140) | Komisár má, podobne ako v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, právomoc informovať prevádzkovateľov o údajnom porušení a vydávať varovania o tom, že spracúvaním môže porušovať pravidlá, ako aj vydávať napomenutia v prípade, že sa porušenie potvrdí. Môže vydávať aj presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie za porušenie určitých ustanovení tohto zákona (238). Na rozdiel od ostatných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018 však Komisár nemôže národnému bezpečnostnému orgánu predložiť oznámenie o posúdení (239). |
| --- | --- |

(140)

Komisár má, podobne ako v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, právomoc informovať prevádzkovateľov o údajnom porušení a vydávať varovania o tom, že spracúvaním môže porušovať pravidlá, ako aj vydávať napomenutia v prípade, že sa porušenie potvrdí. Môže vydávať aj presadzovacie oznámenia a oznámenia o uložení sankcie za porušenie určitých ustanovení tohto zákona (238). Na rozdiel od ostatných častí zákona o ochrane údajov z roku 2018 však Komisár nemôže národnému bezpečnostnému orgánu predložiť oznámenie o posúdení (239).

238

239

| (141) | Okrem toho sa v § 110 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z využívania určitých právomocí Komisára, ak je to potrebné na účely ochrany národnej bezpečnosti. Patrí sem právomoc Komisára vydávať (akýkoľvek druh) oznámení podľa zákona o ochrane údajov (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie), právomoc vykonávať inšpekcie v súlade s medzinárodnými záväzkami, právomoci na vstup a inšpekciu a pravidlá týkajúce sa trestných činov (240). Ako sa vysvetľuje v odôvodnení (136), tieto výnimky sa budú uplatňovať len vtedy, ak sú potrebné a primerané, a od prípadu k prípadu. Uplatnenie týchto výnimiek podlieha súdnemu preskúmaniu (241). |
| --- | --- |

(141)

Okrem toho sa v § 110 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 stanovuje výnimka z využívania určitých právomocí Komisára, ak je to potrebné na účely ochrany národnej bezpečnosti. Patrí sem právomoc Komisára vydávať (akýkoľvek druh) oznámení podľa zákona o ochrane údajov (informačné oznámenie, oznámenie o posúdení, presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie), právomoc vykonávať inšpekcie v súlade s medzinárodnými záväzkami, právomoci na vstup a inšpekciu a pravidlá týkajúce sa trestných činov (240). Ako sa vysvetľuje v odôvodnení (136), tieto výnimky sa budú uplatňovať len vtedy, ak sú potrebné a primerané, a od prípadu k prípadu. Uplatnenie týchto výnimiek podlieha súdnemu preskúmaniu (241).

240

241

| (142) | Komisár pre informácie a spravodajské služby Spojeného kráľovstva podpísali memorandum o porozumení (242), ktorým sa stanovuje rámec pre spoluprácu vo viacerých otázkach vrátane oznámení o porušení ochrany údajov a vybavovania sťažností dotknutých osôb. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že po prijatí sťažnosti Komisár pre informácie posúdi, či sa primerane uplatnila nejaká výnimka v záujme národnej bezpečnosti. V zmysle usmernenia vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 musia príslušné subjekty poskytnúť odpovede na otázky, ktoré Komisár pre informácie položil v súvislosti s preskúmaním jednotlivých sťažností, do 20 pracovných dní, pričom sa použijú vhodné bezpečné kanály, ak sa týkajú utajovaných skutočností. Od apríla 2018 ku dnešnému dňu dostal Komisár pre informácie od jednotlivcov 21 sťažností na spravodajské služby. Každá sťažnosť bola posúdená a výsledok bol oznámený dotknutej osobe (243). |
| --- | --- |

(142)

Komisár pre informácie a spravodajské služby Spojeného kráľovstva podpísali memorandum o porozumení (242), ktorým sa stanovuje rámec pre spoluprácu vo viacerých otázkach vrátane oznámení o porušení ochrany údajov a vybavovania sťažností dotknutých osôb. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že po prijatí sťažnosti Komisár pre informácie posúdi, či sa primerane uplatnila nejaká výnimka v záujme národnej bezpečnosti. V zmysle usmernenia vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 musia príslušné subjekty poskytnúť odpovede na otázky, ktoré Komisár pre informácie položil v súvislosti s preskúmaním jednotlivých sťažností, do 20 pracovných dní, pričom sa použijú vhodné bezpečné kanály, ak sa týkajú utajovaných skutočností. Od apríla 2018 ku dnešnému dňu dostal Komisár pre informácie od jednotlivcov 21 sťažností na spravodajské služby. Každá sťažnosť bola posúdená a výsledok bol oznámený dotknutej osobe (243).

242

243

| (143) | Parlamentný výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť okrem toho vykonáva parlamentný dohľad nad spracúvaním údajov spravodajskými službami. Tento výbor má svoj právny základ v zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 (244). Týmto zákonom sa v parlamente Spojeného kráľovstva zriaďuje výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť. Tento výbor pozostáva z členov oboch snemovní parlamentu, pričom za členov výboru ich vymenúva predseda vlády po konzultácii s lídrom opozície (245). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť je povinný predkladať parlamentu výročnú správu o plnení svojich funkcií a ďalšie správy, ktoré považuje za vhodné (246). |
| --- | --- |

(143)

Parlamentný výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť okrem toho vykonáva parlamentný dohľad nad spracúvaním údajov spravodajskými službami. Tento výbor má svoj právny základ v zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 (244). Týmto zákonom sa v parlamente Spojeného kráľovstva zriaďuje výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť. Tento výbor pozostáva z členov oboch snemovní parlamentu, pričom za členov výboru ich vymenúva predseda vlády po konzultácii s lídrom opozície (245). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť je povinný predkladať parlamentu výročnú správu o plnení svojich funkcií a ďalšie správy, ktoré považuje za vhodné (246).

244

245

246

| (144) | Od roku 2013 má výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť väčšie právomoci vrátane dohľadu nad operačnými činnosťami bezpečnostných služieb. Podľa § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 má tento výbor za úlohu dohliadať na výdavky, správu, politiku a činnosť služieb v oblasti národnej bezpečnosti. V zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa uvádza, že výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže prešetrovať operačné záležitosti, ak nesúvisia s prebiehajúcimi operáciami (247). V memorande o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť (248) sa podrobne uvádzajú prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní toho, či určitá činnosť nie je súčasťou žiadnej prebiehajúcej operácie (249). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže o prešetrenie prebiehajúcich operácií požiadať aj predseda vlády a tento výbor môže preskúmavať aj informácie, ktoré poskytli služby dobrovoľne. |
| --- | --- |

(144)

Od roku 2013 má výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť väčšie právomoci vrátane dohľadu nad operačnými činnosťami bezpečnostných služieb. Podľa § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 má tento výbor za úlohu dohliadať na výdavky, správu, politiku a činnosť služieb v oblasti národnej bezpečnosti. V zákone o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa uvádza, že výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže prešetrovať operačné záležitosti, ak nesúvisia s prebiehajúcimi operáciami (247). V memorande o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť (248) sa podrobne uvádzajú prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri posudzovaní toho, či určitá činnosť nie je súčasťou žiadnej prebiehajúcej operácie (249). Výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť môže o prešetrenie prebiehajúcich operácií požiadať aj predseda vlády a tento výbor môže preskúmavať aj informácie, ktoré poskytli služby dobrovoľne.

247

248

249

| (145) | Podľa prílohy 1 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 môže výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť požiadať vedúcich ktorejkoľvek z troch spravodajských služieb o poskytnutie akýchkoľvek informácií. Daná služba nemusí tieto informácie sprístupniť, len ak príslušný minister neuplatnil právo veta (250). Orgány Spojeného kráľovstva ozrejmili, že v praxi bol tomuto výboru zamietnutý prístup len k veľmi málo informáciám (251). |
| --- | --- |

(145)

Podľa prílohy 1 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 môže výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť požiadať vedúcich ktorejkoľvek z troch spravodajských služieb o poskytnutie akýchkoľvek informácií. Daná služba nemusí tieto informácie sprístupniť, len ak príslušný minister neuplatnil právo veta (250). Orgány Spojeného kráľovstva ozrejmili, že v praxi bol tomuto výboru zamietnutý prístup len k veľmi málo informáciám (251).

250

251

| (146) | Pokiaľ ide o prostriedky nápravy, v súlade s § 165 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže dotknutá osoba podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane akéhokoľvek zneužitia výnimiek a obmedzení v záujme národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o prostriedky nápravy, v súlade s § 165 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže dotknutá osoba podať sťažnosť Komisárovi pre informácie, ak sa domnieva, že v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré sa jej týkajú, došlo k porušeniu časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 vrátane akéhokoľvek zneužitia výnimiek a obmedzení v záujme národnej bezpečnosti.

| (147) | Okrem toho podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú jednotlivci oprávnení podať na Vrchný súd (High Court), resp. v Škótsku na Court of Session, návrh na vydanie príkazu, ktorým sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby dodržiaval právo na prístup k údajom (252), právo namietať voči spracúvaniu (253) a právo na opravu alebo vymazanie. |
| --- | --- |

(147)

Okrem toho podľa časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sú jednotlivci oprávnení podať na Vrchný súd (High Court), resp. v Škótsku na Court of Session, návrh na vydanie príkazu, ktorým sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby dodržiaval právo na prístup k údajom (252), právo namietať voči spracúvaniu (253) a právo na opravu alebo vymazanie.

252

253

| (148) | Jednotlivci sú tiež oprávnení požadovať od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa náhradu škody utrpenej v dôsledku porušenia požiadavky časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (254). Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu (255). |
| --- | --- |

(148)

Jednotlivci sú tiež oprávnení požadovať od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa náhradu škody utrpenej v dôsledku porušenia požiadavky časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (254). Škoda zahŕňa tak finančnú ujmu, ako aj škodu, ktorá nezahŕňa finančnú ujmu, ako napríklad nemajetkovú ujmu (255).

254

255

| (149) | Jednotlivec môže napokon podať sťažnosť na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (Investigatory Powers Tribunal) v súvislosti s akýmkoľvek konaním spravodajských služieb Spojeného kráľovstva alebo v ich mene (256). Tento tribunál bol zriadený zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí pre Anglicko, Wales a Severné Írsko z roku 2000 a zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí (Škótsko) z roku 2000 pre Škótsko, pričom je nezávislý od výkonnej moci (257). V súlade s § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 členov tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí vymenúva jej veličenstvo na obdobie piatich rokov. |
| --- | --- |

(149)

Jednotlivec môže napokon podať sťažnosť na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (Investigatory Powers Tribunal) v súvislosti s akýmkoľvek konaním spravodajských služieb Spojeného kráľovstva alebo v ich mene (256). Tento tribunál bol zriadený zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí pre Anglicko, Wales a Severné Írsko z roku 2000 a zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí (Škótsko) z roku 2000 pre Škótsko, pričom je nezávislý od výkonnej moci (257). V súlade s § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 členov tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí vymenúva jej veličenstvo na obdobie piatich rokov.

256

257

| (150) | Z funkcie môže člena tribunálu odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle (tzv. Address) (258) oboch snemovní parlamentu (259). |
| --- | --- |

(150)

Z funkcie môže člena tribunálu odvolať jej veličenstvo na základe jej určenému prejavu vôle (tzv. Address) (258) oboch snemovní parlamentu (259).

258

259

| (151) | Keď chce jednotlivec podať návrh na začatie konania na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (ďalej len „požiadavka aktívnej legitimácie“), musí byť podľa § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 presvedčený, že i) spravodajská služba konala vo vzťahu k nemu, k jeho akémukoľvek majetku, k akejkoľvek komunikácii uskutočnenej ním alebo jemu určenej, k jeho využitiu akejkoľvek poštovej služby, telekomunikačnej služby alebo telekomunikačného systému (260), a ii) že k tomuto konaniu došlo za napadnuteľných okolností (261) alebo bolo vykonané spravodajskými službami alebo v ich mene (262). Keďže najmä tento štandard „presvedčenia“ bol vykladaný pomerne široko (263), podanie návrhu na tento tribunál podlieha pomerne nízkym požiadavkám na aktívnu legitimáciu. |
| --- | --- |

(151)

Keď chce jednotlivec podať návrh na začatie konania na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí (ďalej len „požiadavka aktívnej legitimácie“), musí byť podľa § 65 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 presvedčený, že i) spravodajská služba konala vo vzťahu k nemu, k jeho akémukoľvek majetku, k akejkoľvek komunikácii uskutočnenej ním alebo jemu určenej, k jeho využitiu akejkoľvek poštovej služby, telekomunikačnej služby alebo telekomunikačného systému (260), a ii) že k tomuto konaniu došlo za napadnuteľných okolností (261) alebo bolo vykonané spravodajskými službami alebo v ich mene (262). Keďže najmä tento štandard „presvedčenia“ bol vykladaný pomerne široko (263), podanie návrhu na tento tribunál podlieha pomerne nízkym požiadavkám na aktívnu legitimáciu.

260

261

262

263

| (152) | Ak sa tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí zaoberá sťažnosťou, ktorá mu bola predložená, je jeho povinnosťou preskúmať, či osoby, voči ktorým sťažnosť smeruje, vyvíjali určité aktivity vo vzťahu k sťažovateľovi, ako aj vyšetriť orgán, ktorý sa údajne dopustil porušenia a či k údajnej aktivite došlo (264). Tribunál je povinný v rámci svojho konania uplatniť pri rozhodovaní v tomto konaní rovnaké zásady, aké by uplatnil súd v prípade návrhu na súdne preskúmanie (265). |
| --- | --- |

(152)

Ak sa tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí zaoberá sťažnosťou, ktorá mu bola predložená, je jeho povinnosťou preskúmať, či osoby, voči ktorým sťažnosť smeruje, vyvíjali určité aktivity vo vzťahu k sťažovateľovi, ako aj vyšetriť orgán, ktorý sa údajne dopustil porušenia a či k údajnej aktivite došlo (264). Tribunál je povinný v rámci svojho konania uplatniť pri rozhodovaní v tomto konaní rovnaké zásady, aké by uplatnil súd v prípade návrhu na súdne preskúmanie (265).

264

265

| (153) | Tribunál musí sťažovateľovi oznámiť, či bolo rozhodnuté v jeho prospech (266). Podľa § 67 ods. 6 a 7 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 má tribunál právomoc vydať predbežné uznesenie a vydať akékoľvek rozhodnutie o náhrade škody alebo iné rozhodnutie, ktoré považuje za vhodné (267). Podľa § 67A zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 možno proti rozhodnutiu tribunálu podať odvolanie s výhradou povolenia udeleného tribunálom alebo príslušným odvolacím súdom. |
| --- | --- |

(153)

Tribunál musí sťažovateľovi oznámiť, či bolo rozhodnuté v jeho prospech (266). Podľa § 67 ods. 6 a 7 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 má tribunál právomoc vydať predbežné uznesenie a vydať akékoľvek rozhodnutie o náhrade škody alebo iné rozhodnutie, ktoré považuje za vhodné (267). Podľa § 67A zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 možno proti rozhodnutiu tribunálu podať odvolanie s výhradou povolenia udeleného tribunálom alebo príslušným odvolacím súdom.

266

267

| (154) | Jednotlivci môžu podať žalobu – a dosiahnuť nápravu – na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v prípade, že sa domnievajú, že určitý verejný orgán konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právami podľa EDĽP vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, a takéto konanie je preto nezákonné podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998. Tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí bola udelená výlučná právomoc pre všetky žaloby opierajúce sa o zákon o ľudských právach vo vzťahu k spravodajským službám. To znamená, ako uviedol Vrchný súd (High Court), že to, „či došlo k porušeniu zákona o ľudských právach v súvislosti so skutkovými okolnosťami konkrétneho prípadu, je niečo, čo môže v zásade prerokovať a rozhodnúť nezávislý súd, ktorý môže mať prístup ku všetkým relevantným materiálom vrátane tajných materiálov. [...] V tejto súvislosti berieme do úvahy aj to, že aj na tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa teraz vzťahuje možnosť podať odvolanie na príslušný odvolací súd [v Anglicku a Walese by to bol odvolací súd (Court of Appeal)], pričom najvyšší súd (Supreme Court) nedávno rozhodol, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v zásade podlieha súdnemu preskúmaniu: pozri R (Privacy International)/Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Ak tribunál zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (269). |
| --- | --- |

(154)

Jednotlivci môžu podať žalobu – a dosiahnuť nápravu – na tribunáli pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v prípade, že sa domnievajú, že určitý verejný orgán konal (alebo navrhuje konať) spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s právami podľa EDĽP vrátane práva na súkromie a ochranu údajov, a takéto konanie je preto nezákonné podľa § 6 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998. Tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí bola udelená výlučná právomoc pre všetky žaloby opierajúce sa o zákon o ľudských právach vo vzťahu k spravodajským službám. To znamená, ako uviedol Vrchný súd (High Court), že to, „či došlo k porušeniu zákona o ľudských právach v súvislosti so skutkovými okolnosťami konkrétneho prípadu, je niečo, čo môže v zásade prerokovať a rozhodnúť nezávislý súd, ktorý môže mať prístup ku všetkým relevantným materiálom vrátane tajných materiálov. [...] V tejto súvislosti berieme do úvahy aj to, že aj na tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa teraz vzťahuje možnosť podať odvolanie na príslušný odvolací súd [v Anglicku a Walese by to bol odvolací súd (Court of Appeal)], pričom najvyšší súd (Supreme Court) nedávno rozhodol, že tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí v zásade podlieha súdnemu preskúmaniu: pozri R (Privacy International)/Investigatory Powers Tribunal [2019] UKSC 22; [2019] 2 WLR 1219“ (268). Ak tribunál zistí, že akýkoľvek akt orgánu verejnej moci je nezákonný, môže v rámci svojich právomocí nariadiť akúkoľvek nápravu alebo vydať akýkoľvek príkaz, ktoré považuje za vhodné a primerané (269).

268

269

| (155) | Jednotlivec môže za porušenie práv zaručených EDĽP vrátane práva na súkromie a ochranu údajov po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva. |
| --- | --- |

(155)

Jednotlivec môže za porušenie práv zaručených EDĽP vrátane práva na súkromie a ochranu údajov po vyčerpaní vnútroštátnych prostriedkov nápravy dosiahnuť nápravu pred Európskym súdom pre ľudské práva.

| (156) | Z uvedeného vyplýva, že poskytnutie údajov prenášaných podľa tohto rozhodnutia orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva iným orgánom verejnej moci vrátane spravodajských služieb je ohraničené obmedzeniami a podmienkami zabezpečujúcimi, že takéto ďalšie poskytnutie bude potrebné a primerané a bude podliehať osobitným zárukám ochrany údajov podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho na spracúvanie údajov dotknutými orgánmi verejnej moci dohliadajú nezávislé orgány a dotknutí jednotlivci majú prístup k účinným prostriedkom súdnej nápravy. |
| --- | --- |

(156)

Z uvedeného vyplýva, že poskytnutie údajov prenášaných podľa tohto rozhodnutia orgánmi Spojeného kráľovstva príslušnými na presadzovanie trestného práva iným orgánom verejnej moci vrátane spravodajských služieb je ohraničené obmedzeniami a podmienkami zabezpečujúcimi, že takéto ďalšie poskytnutie bude potrebné a primerané a bude podliehať osobitným zárukám ochrany údajov podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho na spracúvanie údajov dotknutými orgánmi verejnej moci dohliadajú nezávislé orgány a dotknutí jednotlivci majú prístup k účinným prostriedkom súdnej nápravy.

3.   ZÁVER

ZÁVER

| (157) | Komisia sa domnieva, že v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa zabezpečuje úroveň ochrany osobných údajov prenášaných príslušnými orgánmi v Únii na účely presadzovania trestného práva príslušným orgánom Spojeného kráľovstva, ktorá je v zásade rovnocenná s úrovňou zaručenou smernicou (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(157)

Komisia sa domnieva, že v časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa zabezpečuje úroveň ochrany osobných údajov prenášaných príslušnými orgánmi v Únii na účely presadzovania trestného práva príslušným orgánom Spojeného kráľovstva, ktorá je v zásade rovnocenná s úrovňou zaručenou smernicou (EÚ) 2016/680.

| (158) | Komisia sa okrem toho domnieva, že mechanizmy dohľadu a možnosti získania nápravy v právnom poriadku Spojeného kráľovstva umožňujú ako celok v praxi odhaliť a postihnúť porušovanie a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne aj na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov. |
| --- | --- |

(158)

Komisia sa okrem toho domnieva, že mechanizmy dohľadu a možnosti získania nápravy v právnom poriadku Spojeného kráľovstva umožňujú ako celok v praxi odhaliť a postihnúť porušovanie a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne aj na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov.

| (159) | Komisia sa napokon na základe dostupných informácií o právnom poriadku Spojeného kráľovstva domnieva, že akýkoľvek zásah do základných práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje do Spojeného kráľovstva prenášajú verejné orgány Spojeného kráľovstva z Európskej únie na účely verejného záujmu, a to aj v súvislosti s výmenou osobných údajov medzi orgánmi presadzovania práva a inými orgánmi verejnej moci, ako sú vnútroštátne bezpečnostné orgány, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu. |
| --- | --- |

(159)

Komisia sa napokon na základe dostupných informácií o právnom poriadku Spojeného kráľovstva domnieva, že akýkoľvek zásah do základných práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje do Spojeného kráľovstva prenášajú verejné orgány Spojeného kráľovstva z Európskej únie na účely verejného záujmu, a to aj v súvislosti s výmenou osobných údajov medzi orgánmi presadzovania práva a inými orgánmi verejnej moci, ako sú vnútroštátne bezpečnostné orgány, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu.

| (160) | Preto by sa malo rozhodnúť, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 36 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv. |
| --- | --- |

(160)

Preto by sa malo rozhodnúť, že Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 36 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv.

| (161) | Tento záver vychádza tak z príslušného vnútroštátneho režimu Spojeného kráľovstva, ako aj z jeho medzinárodných záväzkov, najmä z dodržiavania Európskeho dohovoru o ľudských právach a z podriadenia sa právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva. Pretrvávajúce dodržiavanie týchto medzinárodných záväzkov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(161)

Tento záver vychádza tak z príslušného vnútroštátneho režimu Spojeného kráľovstva, ako aj z jeho medzinárodných záväzkov, najmä z dodržiavania Európskeho dohovoru o ľudských právach a z podriadenia sa právomoci Európskeho súdu pre ľudské práva. Pretrvávajúce dodržiavanie týchto medzinárodných záväzkov je preto mimoriadne dôležitým prvkom posúdenia, na ktorom sa zakladá toto rozhodnutie.

4.   ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A KONANIE ORGÁNOV PRE OCHRANU ÚDAJOV

ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A KONANIE ORGÁNOV PRE OCHRANU ÚDAJOV

| (162) | Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, lebo tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neuplynie ich platnosť, kým nie sú derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti. |
| --- | --- |

(162)

Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, lebo tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neuplynie ich platnosť, kým nie sú derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti.

| (163) | Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Najmä počas obdobia uplatňovania tohto rozhodnutia sa prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii k prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve môžu uskutočniť bez toho, aby bolo potrebné získať akékoľvek ďalšie povolenie. |
| --- | --- |

(163)

Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 36 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Najmä počas obdobia uplatňovania tohto rozhodnutia sa prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii k prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom v Spojenom kráľovstve môžu uskutočniť bez toho, aby bolo potrebné získať akékoľvek ďalšie povolenie.

| (164) | Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 47 ods. 5 smernice (EÚ) 2016/680 a ako Súdny dvor ozrejmil v rozsudku vo veci Schrems, ak vnútroštátny orgán na ochranu údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vnútroštátne právo mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (270). |
| --- | --- |

(164)

Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 47 ods. 5 smernice (EÚ) 2016/680 a ako Súdny dvor ozrejmil v rozsudku vo veci Schrems, ak vnútroštátny orgán na ochranu údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vnútroštátne právo mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (270).

270

5.   MONITOROVANIE, POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

MONITOROVANIE, POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

| (165) | Podľa článku 36 ods. 4 smernice (EÚ) 2016/680 má Komisia po prijatí tohto rozhodnutia priebežne monitorovať príslušný vývoj v Spojenom kráľovstve, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo stále zabezpečuje v zásade rovnocennú úroveň ochrany. Takéto monitorovanie je v tomto prípade osobitne dôležité, keďže Spojené kráľovstvo bude spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov, ktorý už nepodlieha právu Únie a ktorý sa môže vyvíjať. V tejto súvislosti sa bude osobitná pozornosť venovať praktickému uplatňovaniu pravidiel Spojeného kráľovstva o prenosoch osobných údajov do tretích krajín, a to aj prostredníctvom uzatvárania medzinárodných dohôd, a dosahu, ktorý tento prenos môže mať na úroveň ochrany poskytovanej údajom prenášaným na základe tohto rozhodnutia, ako aj účinnosti uplatňovania individuálnych práv v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie. Monitorovanie Komisie bude okrem iných prvkov vychádzať z informácií o vývoji judikatúry a dohľade zo strany Komisára pre informácie a ďalších nezávislých orgánov. |
| --- | --- |

(165)

Podľa článku 36 ods. 4 smernice (EÚ) 2016/680 má Komisia po prijatí tohto rozhodnutia priebežne monitorovať príslušný vývoj v Spojenom kráľovstve, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo stále zabezpečuje v zásade rovnocennú úroveň ochrany. Takéto monitorovanie je v tomto prípade osobitne dôležité, keďže Spojené kráľovstvo bude spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov, ktorý už nepodlieha právu Únie a ktorý sa môže vyvíjať. V tejto súvislosti sa bude osobitná pozornosť venovať praktickému uplatňovaniu pravidiel Spojeného kráľovstva o prenosoch osobných údajov do tretích krajín, a to aj prostredníctvom uzatvárania medzinárodných dohôd, a dosahu, ktorý tento prenos môže mať na úroveň ochrany poskytovanej údajom prenášaným na základe tohto rozhodnutia, ako aj účinnosti uplatňovania individuálnych práv v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie. Monitorovanie Komisie bude okrem iných prvkov vychádzať z informácií o vývoji judikatúry a dohľade zo strany Komisára pre informácie a ďalších nezávislých orgánov.

| (166) | V záujme tohto monitorovania by mali orgány Spojeného kráľovstva bezodkladne a pravidelne informovať Komisiu o každej podstatnej zmene právneho poriadku Spojeného kráľovstva, ktorá má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, a to najmä pokiaľ ide o prvky uvedené v odôvodnení (165). |
| --- | --- |

(166)

V záujme tohto monitorovania by mali orgány Spojeného kráľovstva bezodkladne a pravidelne informovať Komisiu o každej podstatnej zmene právneho poriadku Spojeného kráľovstva, ktorá má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, a to najmä pokiaľ ide o prvky uvedené v odôvodnení (165).

| (167) | Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z EÚ týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie príslušným orgánom v Spojenom kráľovstve. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie vrátane akýchkoľvek dozorných orgánov nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(167)

Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z EÚ týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie príslušným orgánom v Spojenom kráľovstve. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie vrátane akýchkoľvek dozorných orgánov nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany.

| (168) | Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi Spojeného kráľovstva alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná Spojeným kráľovstvom už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala informovať príslušné orgány Spojeného kráľovstva a požiadať o prijatie náležitých opatrení v určenej lehote, ktorá nesmie presiahnuť tri mesiace. Táto lehota sa môže predĺžiť v prípade potreby o určený čas, a to pri zohľadnení povahu príslušnej záležitosti a/alebo opatrenia, ktoré majú byť prijaté. |
| --- | --- |

(168)

Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi Spojeného kráľovstva alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná Spojeným kráľovstvom už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala informovať príslušné orgány Spojeného kráľovstva a požiadať o prijatie náležitých opatrení v určenej lehote, ktorá nesmie presiahnuť tri mesiace. Táto lehota sa môže predĺžiť v prípade potreby o určený čas, a to pri zohľadnení povahu príslušnej záležitosti a/alebo opatrenia, ktoré majú byť prijaté.

| (169) | Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány Spojeného kráľovstva neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 58 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť alebo zrušiť toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(169)

Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány Spojeného kráľovstva neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 58 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť alebo zrušiť toto rozhodnutie.

| (170) | Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(170)

Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany.

| (171) | Komisia využije z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 58 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví, zruší alebo zmení toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(171)

Komisia využije z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 58 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/680 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví, zruší alebo zmení toto rozhodnutie.

6.   OBDOBIE PLATNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA A PREDĹŽENIE JEHO PLATNOSTI

OBDOBIE PLATNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA A PREDĹŽENIE JEHO PLATNOSTI

| (172) | Malo by sa zohľadniť, že po skončení prechodného obdobia stanoveného v dohode o vystúpení a hneď, ako sa prestane uplatňovať dočasné ustanovenie podľa článku 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, bude Spojené kráľovstvo v porovnaní s režimom uplatňovaným v čase, keď bolo viazané právom Európskej únie, spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov. Môže to zahŕňať najmä zmeny rámca ochrany údajov, ktorý bol predmetom posúdenia v tomto rozhodnutí, ako aj ďalší relevantný vývoj. |
| --- | --- |

(172)

Malo by sa zohľadniť, že po skončení prechodného obdobia stanoveného v dohode o vystúpení a hneď, ako sa prestane uplatňovať dočasné ustanovenie podľa článku 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, bude Spojené kráľovstvo v porovnaní s režimom uplatňovaným v čase, keď bolo viazané právom Európskej únie, spravovať, uplatňovať a presadzovať nový režim ochrany údajov. Môže to zahŕňať najmä zmeny rámca ochrany údajov, ktorý bol predmetom posúdenia v tomto rozhodnutí, ako aj ďalší relevantný vývoj.

| (173) | Preto je vhodné stanoviť, že toto rozhodnutie sa bude uplatňovať počas obdobia štyroch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti. |
| --- | --- |

(173)

Preto je vhodné stanoviť, že toto rozhodnutie sa bude uplatňovať počas obdobia štyroch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti.

| (174) | Ak najmä z informácií vyplývajúcich z monitorovania tohto rozhodnutia vyplynie, že zistenia týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany zabezpečenej v Spojenom kráľovstve sú stále fakticky a právne odôvodnené, Komisia by mala najneskôr šesť mesiacov pred skončením uplatňovania tohto rozhodnutia začať postup na zmenu tohto rozhodnutia predĺžením jeho časovej pôsobnosti v zásade o ďalšie štyri roky. Akýkoľvek vykonávací akt, ktorým sa mení toto rozhodnutie, sa má prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 58 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(174)

Ak najmä z informácií vyplývajúcich z monitorovania tohto rozhodnutia vyplynie, že zistenia týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany zabezpečenej v Spojenom kráľovstve sú stále fakticky a právne odôvodnené, Komisia by mala najneskôr šesť mesiacov pred skončením uplatňovania tohto rozhodnutia začať postup na zmenu tohto rozhodnutia predĺžením jeho časovej pôsobnosti v zásade o ďalšie štyri roky. Akýkoľvek vykonávací akt, ktorým sa mení toto rozhodnutie, sa má prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 58 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680.

7.   ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

| (175) | Európsky výbor pre ochranu údajov zverejnil svoje stanovisko (271), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(175)

Európsky výbor pre ochranu údajov zverejnil svoje stanovisko (271), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia.

271

| (176) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 58 smernice (EÚ) 2016/680. |
| --- | --- |

(176)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 58 smernice (EÚ) 2016/680.

| (177) | V súlade s článkom 6a Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, Írsko nie je viazané pravidlami stanovenými v smernici (EÚ) 2016/680, a teda ani týmto vykonávacím rozhodnutím, ktoré sa týkajú spracúvania osobných údajov členskými štátmi pri vykonávaní činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V kapitoly 4 alebo kapitoly 5 ZFEÚ, ak Írsko nie je viazané pravidlami, ktorými sa spravujú formy justičnej spolupráce v trestných veciach alebo policajnej spolupráce, v rámci ktorých sa musia dodržiavať ustanovenia prijaté na základe článku 16 ZFEÚ. Napokon, podľa vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2020/1745 (272), by sa smernica (EÚ) 2016/680 mala v Írsku stať účinnou a uplatňovať na predbežnom základe od 1. januára 2021. Írsko je preto týmto vykonávacím rozhodnutím viazané, a to za rovnakých podmienok, aké sa vzťahujú na uplatňovanie smernice (EÚ) 2016/680 v Írsku, ako sa stanovuje vo vykonávacom rozhodnutí Rady (EÚ) 2020/1745, pokiaľ ide o schengenské acquis, na ktorom sa Írsko zúčastňuje. |
| --- | --- |

(177)

V súlade s článkom 6a Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, Írsko nie je viazané pravidlami stanovenými v smernici (EÚ) 2016/680, a teda ani týmto vykonávacím rozhodnutím, ktoré sa týkajú spracúvania osobných údajov členskými štátmi pri vykonávaní činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V kapitoly 4 alebo kapitoly 5 ZFEÚ, ak Írsko nie je viazané pravidlami, ktorými sa spravujú formy justičnej spolupráce v trestných veciach alebo policajnej spolupráce, v rámci ktorých sa musia dodržiavať ustanovenia prijaté na základe článku 16 ZFEÚ. Napokon, podľa vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2020/1745 (272), by sa smernica (EÚ) 2016/680 mala v Írsku stať účinnou a uplatňovať na predbežnom základe od 1. januára 2021. Írsko je preto týmto vykonávacím rozhodnutím viazané, a to za rovnakých podmienok, aké sa vzťahujú na uplatňovanie smernice (EÚ) 2016/680 v Írsku, ako sa stanovuje vo vykonávacom rozhodnutí Rady (EÚ) 2020/1745, pokiaľ ide o schengenské acquis, na ktorom sa Írsko zúčastňuje.

272

acquis

| (178) | V súlade s článkami 2 a 2a Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, Dánsko nie je viazané pravidlami stanovenými v smernici (EÚ) 2016/680, a teda ani týmto vykonávacím rozhodnutím, ani nepodlieha ich uplatňovaniu, ktoré sa týkajú spracúvania osobných údajov členskými štátmi pri vykonávaní činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V kapitoly 4 alebo kapitoly 5 ZFEÚ. Vzhľadom na to, že smernica (EÚ) 2016/680 je založená na schengenskom acquis, Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu oznámilo 26. októbra 2016 svoje rozhodnutie vykonávať smernicu (EÚ) 2016/680. Dánsko je preto v súlade s medzinárodným právom povinné vykonávať toto vykonávacie rozhodnutie. |
| --- | --- |

(178)

V súlade s článkami 2 a 2a Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, Dánsko nie je viazané pravidlami stanovenými v smernici (EÚ) 2016/680, a teda ani týmto vykonávacím rozhodnutím, ani nepodlieha ich uplatňovaniu, ktoré sa týkajú spracúvania osobných údajov členskými štátmi pri vykonávaní činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V kapitoly 4 alebo kapitoly 5 ZFEÚ. Vzhľadom na to, že smernica (EÚ) 2016/680 je založená na schengenskom acquis, Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu oznámilo 26. októbra 2016 svoje rozhodnutie vykonávať smernicu (EÚ) 2016/680. Dánsko je preto v súlade s medzinárodným právom povinné vykonávať toto vykonávacie rozhodnutie.

acquis

| (179) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzatvorenej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (273). |
| --- | --- |

(179)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzatvorenej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (273).

acquis

acquis

273

| (180) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (274). |
| --- | --- |

(180)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (274).

acquis

acquis

274

| (181) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (275). |
| --- | --- |

(181)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto vykonávacie rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (275).

acquis

acquis

275

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 36 smernice (EÚ) 2016/680 Spojené kráľovstvo zabezpečuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Európskej únie orgánom verejnej moci Spojeného kráľovstva zodpovedným za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie, resp. na účely výkonu trestných sankcií.

Článok 2

Vždy, keď príslušné dozorné orgány v členských štátoch uplatnia svoje právomoci podľa článku 47 smernice (EÚ) 2016/680, aby ochránili fyzické osoby v súvislosti so spracúvaním ich osobných údajov, pokiaľ ide o prenosy údajov orgánom verejnej moci v Spojenom kráľovstve v rozsahu pôsobnosti stanovenom v článku 1, dotknutý členský štát o tejto skutočnosti bezodkladne informuje Komisiu.

Článok 3

1.   Komisia nepretržite monitoruje uplatňovanie právneho rámca, z ktorého vychádza toto rozhodnutie, vrátane podmienok, za ktorých sa uskutočňujú následné prenosy a uplatňujú individuálne práva, s cieľom posúdiť, či Spojené kráľovstvo naďalej zabezpečuje primeranú úroveň ochrany v zmysle článku 1.

2.   Členské štáty a Komisia sa vzájomne informujú o prípadoch, v ktorých Komisár pre informácie alebo akýkoľvek iný príslušný orgán Spojeného kráľovstva nezabezpečuje dodržiavanie právneho rámca, na ktorom je založené toto rozhodnutie.

3.   Členské štáty a Komisia sa vzájomne informujú o všetkých náznakoch toho, že zásahy orgánov verejnej moci Spojeného kráľovstva do práva fyzických osôb na ochranu ich osobných údajov prekračujú rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné, alebo že neexistuje účinná právna ochrana pred takými zásahmi.

4.   Ak má Komisia informácie o tom, že primeraná úroveň ochrany už nie je zabezpečená, informuje o tom príslušné orgány Spojeného kráľovstva a môže pozastaviť, zrušiť alebo zmeniť toto rozhodnutie.

5.   Komisia môže toto rozhodnutie pozastaviť, zrušiť alebo zmeniť ak nedostatočná spolupráca vlády Spojeného kráľovstva bráni Komisii určiť, či je dotknutý záver uvedený v článku 1.

Článok 4

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 27. júna 2025, pokiaľ sa nepredĺži v súlade s postupom uvedeným v článku 58 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/680.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 28. júna 2021

Za Komisiu

Didier REYNDERS

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89.

1

(2)  Pozri odôvodnenie 64 smernice (EÚ) 2016/680.

2

(3)  Pozri spomedzi najnovších vec C-311/18, Maximilian Schrems/Data Protection Commissioner („Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

3

(4)  Pozri odporúčania č. 01/2021 týkajúce sa referenčného kritéria primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva, prijaté vo februári 2021, k dispozícii na tomto odkaze: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/general-guidance/police-justice-guidelines-recommendations-best-practices_en.

4

(5)  Vec C-362/14, Maximillian Schrems/Data Protection Commissioner (ďalej len „Schrems“), ECLI:EU:C:2015:650, bod 73.

5

(6)  Schrems, bod 74.

6

(7)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete“, COM(2017) 7 z 10. 1. 2017, oddiel 3.1, s. 6 – 7, k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0007&from=SK.

7

(8)  Data Protection Act 2018 (zákon o ochrane údajov z roku 2018), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

8

(9)  Vysvetľujúcom rámci Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel F s názvom „Presadzovanie práva“, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872237/F_-_Law_Enforcement_.pdf.

9

(10)  Zásady dohovoru č. 108 boli pôvodne implementované do právneho poriadku Spojeného kráľovstva prostredníctvom zákona o ochrane údajov z roku 1984 [Data Protection Act (DPA) of 1984], ktorý bol nahradený DPA 1998, a následne DPA 2018 (v spojení so všeobecným nariadením Spojeného kráľovstva o ochrane údajov). Spojené kráľovstvo tiež v roku 2018 podpísalo protokol, ktorým sa mení Dohovor o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (známy ako „dohovor 108+“), a v súčasnosti pracuje na ratifikácii dohovoru.

10

(11)  Články 6 a 8 EDĽP (pozri aj prílohu 1 k zákonu o ľudských právach z roku 1998).

11

(12)  § 6 zákona o ľudských právach z roku 1998.

12

(13)  § 3 zákona o ľudských právach z roku 1998.

13

(14)  Dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu 2019/C 384 I/01, XT/21054/2019/INIT, Ú. v. EÚ C 384I, 12. 11. 2019, s. 1 – 177 („dohoda o vystúpení“), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:12019W/TXT(02)&from=SK.

14

(15)  Zákon o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/contents.

15

(16)  Zákon o ochrane údajov z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/contents.

16

(17)  Článok 6 zákona o vystúpení z roku 2018.

17

(18)  Data Protection, Privacy and Electronic Communications (Amendments etc.) (EU Exit) Regulations 2019 (právne predpisy o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/uksi/2019/419/contents/made, zmenené DPPEC 2020, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukdsi/2020/9780348213522.

18

(19)  V právnych predpisoch o ochrane údajov, súkromia a elektronických komunikáciách v dôsledku vystúpenia z EÚ z roku 2019 sa vykonáva niekoľko zmien časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Mnohé z nich sú technické zmeny, ako napríklad vypustenie odkazov na „členský štát“ alebo „smernicu o presadzovaní práva“ [pozri napríklad § 48 ods. 8 alebo § 73 ods. 5 písm. a) zákona o ochrane údajov z roku 2018, kde sa vložil odkaz na „vnútroštátne právo“], aby sa umožnilo účinné fungovanie časti 3 ako vnútroštátneho právneho predpisu po skončení prechodného obdobia. Na niektorých miestach boli potrebné iné druhy zmien, napríklad v súvislosti s tým, kto je oprávnený na prijímanie „rozhodnutí o primeranosti“ na účely legislatívneho rámca Spojeného kráľovstva v oblasti ochrany údajov (pozri oddiel § 74A zákona o ochrane údajov z roku 2018), t. j. minister namiesto Európskej komisie.

19

(20)  Podrobnejšie vysvetlenie o policajných zložkách a ich právomociach v Spojenom kráľovstve nájdete vo Vysvetľujúcom rámci Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel F s názvom „Presadzovanie práva“ (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

20

(21)  Kódex praxe v oblasti zásad a noriem profesionálneho správania pre policajnú profesiu v Anglicku a Walese, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.college.police.uk/What-we-do/Ethics/Documents/Code_of_Ethics.pdf; Etický kódex Policajného zboru Severného Írska, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.nipolicingboard.org.uk/psni-code-ethics; Etický kódex pre policajnú činnosť v Škótsku, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.scotland.police.uk/about-us/code-of-ethics-for-policing-in-scotland/.

21

(22)  Kódex praxe správy policajných informácií, k dispozícii na tomto odkaze: http://library.college.police.uk/docs/APPref/Management-of-Police-Information.pdf.

22

(23)  Policajný zákon z roku 1996, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1996/16/contents.

23

(24)  Kódexy PACE vydané na základe zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 sú k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/guidance/police-and-criminal-evidence-act-1984-pace-codes-of-practice.

24

(25)  Zákon o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents.

25

(26)  Autorizovaná profesijná prax správy policajných informácií, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/management-of-police-information/.

26

(27)  Príručka o ochrane údajov pre odborníkov polície pracujúcich v oblasti ochrany údajov, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.npcc.police.uk/2019 %20FOI/IMORCC/225 %2019 %20NPCC%20DP%20Manual%20Draft%200.11 %20Mar%202019.pdf.

27

(28)  Kódex praxe správy policajných informácií (pozri poznámku pod čiarou č. 22) sa napr. uplatňuje na uchovávanie operatívnych informácií polície [pozri odôvodnenie (47) tohto rozhodnutia].

28

(29)  Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva pracovala policajná akadémia College of Policing v čase rokovaní o primeranosti na príprave Kódexu postupov správy informácií a záznamov, ktorým by sa mal Kódex praxe správy policajných informácií nahradiť. Návrh kódexu bol 25. januára 2021 uverejnený na účely verejnej konzultácie a je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.college.police.uk/article/information-records-management-consultation.

29

(30)  Vo veci R/Komisariát metropolitnej polície [2014] EWCA Civ 585 bolo potvrdené právne postavenie Kódexu praxe správy policajných informácií a sudca Lord Justice Laws vyhlásil, že metropolitný policajný komisár je podľa § 39A zákona o polícii z roku 1996 povinný dodržiavať tento kódex a autorizovanú profesijnú prax správy policajných informácií.

30

(31)  Dodržiavanie Kódexu praxe správy policajných informácií zo strany polície kontroluje inšpekčná služba jej veličenstva pre policajný, hasičský a záchranný zbor (Her Majesty’s Inspectorate of Constabulary and Fire & Rescue Services).

31

(32)  V tejto súvislosti pozri stanovisko policajnej akadémie College of Policing k dodržiavaniu usmernenia autorizovanej policajnej praxe, pokiaľ ide o všetky prvky policajnej činnosti; v tomto stanovisku sa ozrejmuje, že autorizovanú profesijnú prax schvaľuje profesijná komora pre policajnú činnosť (policajná akadémia College of Policing) ako oficiálny zdroj profesijnej praxe v oblasti policajnej činnosti. Od príslušníkov polície a zamestnancov sa očakáva, že pri plnení svojich povinností budú túto autorizovanú profesijnú prax zohľadňovať. Môžu však existovať okolnosti, za ktorých existuje legitímny operatívny dôvod na to, aby sa policajné zložky odchýlili od autorizovanej profesijnej praxe, za predpokladu, že na to existuje jasný dôvod. V takom prípade by bolo na policajnej zložke, aby niesla zodpovednosť za akékoľvek miestne a celoštátne riziko spojené s pôsobením mimo rámca celoštátne odsúhlasených usmernení a ak v dôsledku toho dôjde k incidentu alebo vyšetrovaniu (napríklad prostredníctvom nezávislého dozorného orgánu Independent Office of Police Conduct), za akékoľvek riziko nesie zodpovednosť policajná zložka. Materiál k dispozícii na tomto odkaze: https://www.app.college.police.uk/faq-page/.

32

(33)  Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/.

33

(34)  Pozri vec Bridges/The Chief Constable of South Wales Police [2019] EWHC 2341 (Admin), kde síce Vrchný súd (High Court) poukázal na to, že usmernenie Komisára pre informácie nemá zákonnú povahu, zároveň však uviedol, že pri posudzovaní toho, či prevádzkovateľ údajov splnil alebo nesplnil povinnosť podľa § 64 (t. j. povinnosť vykonať pri vysokorizikovom spracúvaní posúdenie vplyvu z hľadiska ochrany údajov), je súd povinný zohľadniť usmernenia, ktoré vydal Komisár pre informácie v súvislosti s posúdeniami vplyvu na ochranu údajov.

34

(35)  Popri nich sú v prílohe 7 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 uvedení riaditelia prokuratúry, riaditelia prokuratúry pre Severné Írsko, resp. Komisia pre informácie.

35

(36)  § 43 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

36

(37)  § 30 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Spravodajské služby (Secret Intelligence Service, Security Service a Government Communications Headquarters) nie sú príslušnými orgánmi (pozri § 30 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018) a časť 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa na žiadnu z ich činností nevzťahuje. Ich činnosti patria do rozsahu pôsobnosti časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

37

(38)  § 31 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

38

(39)  To znamená, že zákon o ochrane údajov z roku 2018, a teda ani toto rozhodnutie, sa nevzťahuje na korunné dependencie Spojeného kráľovstva ani jeho ostatné zámorské územia, ako sú napríklad Falklandské ostrovy a územie Gibraltáru.

39

(40)  Osobné údaje týkajúce sa zosnulej osoby nepatria do rozsahu pôsobnosti zákona o ochrane údajov z roku 2018.

40

(41)  § 35 ods. 8 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

41

(42)  
  „Biometrické údaje“ sú osobné údaje, ktoré sú výsledkom osobitného technického spracúvania, ktoré sa týka fyzických, fyziologických alebo behaviorálnych charakteristických znakov jednotlivca a ktoré umožňujú alebo potvrdzujú jedinečnú identifikáciu tohto jednotlivca, ako napríklad vyobrazenia tváre alebo daktyloskopické údaje.

42

(43)  
  „Údaje týkajúce sa zdravia“ sú osobné údaje týkajúce sa fyzického alebo duševného zdravia jednotlivca, vrátane údajov o poskytovaní služieb zdravotnej starostlivosti, ktorými sa odhaľujú informácie o jeho zdravotnom stave.

43

(44)  
  „Genetické údaje“ sú osobné údaje týkajúce sa zdedených alebo nadobudnutých genetických charakteristických znakov jednotlivca, ktoré poskytujú jedinečné informácie o fyziológii alebo zdraví tohto jednotlivca a ktoré vyplývajú najmä z analýzy biologickej vzorky daného jednotlivca.

44

(45)  Vysvetlivky k zákonu o vystúpení z Európskej únie z roku 2018, bod 181, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/12/pdfs/ukpgaen_20180012_en.pdf.

45

(46)  Národná kriminálna agentúra napríklad odvodzuje svoje právomoci zo zákona o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents. Podobne právomoci agentúry pre potravinové normy (Food Standards Agency) sú stanovené v zákone o potravinových normách z roku 1999k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1999/28/contents. Medzi ďalšie príklady patrí zákon o prokuratúre z roku 1985, ktorým sa zriadila prokuratúra (Crown Prosecution Service) (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1985/23/contents), zákon o komisároch pre dane a clá z roku 2005, ktorým sa zriadili daňové a colné orgány jej veličenstva (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2005/11/contents), zákon o trestnom konaní (Škótsko) z roku 1995, ktorým sa zriadila Škótska komisia pre preskúmanie trestných prípadov (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents), zákon o súdnictve (Severné Írsko) z roku 2002, ktorým sa zriadila prokuratúra v Severnom Írsku (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2002/26/contents) a Úrad pre závažné podvody bol vytvorený a vybavený právomocami podľa zákona o trestnej justícii z roku 1987 (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1987/38/contents).

46

(47)  Napríklad podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, v rámci Crown Office and Procurator Fiscal Service, ktorý je zodpovedný za stíhanie prípadov v Škótsku, Lord Advocate, ktorý je vedúcim systému trestného stíhania v Škótsku, odvodzuje svoje právomoci vyšetrovať úmrtia a stíhať činy trestné podľa common law, zatiaľ čo niektoré z jeho funkcií sú stanovené zákonom. Okrem toho koruna a v širšom zmysle rôzne vlády, ministerstvá a ministri tiež odvodzujú svoje právomoci z kombinácie právnych predpisov, common law a kráľovskej výsady (ide o právomoci podľa common law zverené korune, ktoré však vykonávajú ministri).

47

(48)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel F s názvom „Presadzovanie práva“, s. 8 (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

48

(49)  Kľúčové právne predpisy, ktorými sa stanovuje režim hlavných policajných právomocí (zatknutie, prehliadky, povolenie na pokračovanie zadržiavania, odoberanie odtlačkov prstov, odber intímnych vzoriek, príkaz na zadržanie, prístup ku komunikačným údajom), sú: i), v prípade Anglicka a Walesu zákon o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984 (PACE), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1984/60/contents [v znení Zákona o ochrane slobôd z roku 2012 (PoFA)], k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2012/9/contents a zákon o vyšetrovacích právomociach z roku 2016 (IPA), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2016/25/contents, ii) v prípade Škótska, zákon o trestnej justícii (Škótsko) z roku 2016, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/asp/2016/1/contents a trestný poriadok (Škótsko) z roku 1995, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1995/46/contents a iii) v prípade Severného Írska, nariadenie o polícii a trestných dôkazoch (Severné Írsko) z roku 1989, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/nisi/1989/1341/contents.

49

(50)  Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že nadradenosť štatutárneho práva je v Spojenom kráľovstve dávno zakotvená, a to už od rozsudku vo veci Entick/Carrington [1765] EWHC KB J98, v ktorom sa uznalo, že výkon právomocí výkonnej moci je obmedzený a stanovila sa zásada, že právomoci podľa common law a právomoci vyplývajúce z výsad monarchu a vlády sú podriadené právu krajiny.

50

(51)  Pozri vec Rice/Connolly [1966] 2 QB 414.

51

(52)  Pozri vec R(Catt)/Association of Chief police Officers [2015] AC 1065, kde sudca Lord Sumption vo vzťahu k právomoci polície získavať a uchovávať informácie o osobe (ktorá spáchala trestný čin) rozhodol, že podľa common law má polícia právomoc získavať a uchovávať informácie na policajné účely, t. j. vo všeobecnosti na zachovanie verejného poriadku a predchádzanie trestnej činnosti a jej odhaľovanie. Týmito právomocami nie sú umožnené rušivé spôsoby získavania informácií, ako napríklad vstup na súkromný majetok alebo konanie (iné ako zatknutie podľa common law), ktoré by predstavovali zásah do práv. Sudca vyjadril názor, že v predmetnej veci boli právomoci podľa common law dostatočne široké, aby umožňovali získanie a uchovávanie verejných informácií, o ktoré išlo v odvolaniach, ktoré boli predmetom konania.

52

(53)  Zákon o rovnosti z roku 2010, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2010/15/contents.

53

(54)  Príkladom veci, v ktorej sa policajné právomoci vyplývajúce z common law posudzujú v rámci zákona o ochrane údajov z roku 1998, je rozhodnutie Vrchného súdu (High Court) vo veci Bridges/Chief Constable of South Wales Police (pozri poznámku pod čiarou č. 33). Pozri aj veci Vidal-Hall/Google Inc [2015] EWCA Civ 311 a Richard/BBC [2018] EWHC 1837 (Ch).

54

(55)  Pozri napríklad usmernenie Policajného zboru Severného Írska o pokynoch na správu záznamov, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.psni.police.uk/globalassets/advice--information/our-publications/policies-and-service-procedures/records-management-080819.pdf.

55

(56)  Dolná snemovňa Spojeného kráľovstva uverejnila informačný dokument, v ktorom sa uvádzajú kľúčové právomoci podľa common law a zákonné právomoci polície v Anglicku a Walese (pozri https://researchbriefings.files.uk/documents/CBP-8637/CBP-8637.pdf). Kým podľa tohto dokumentu napr. právomoc udržiavať „pokoj koruny“, ako aj právo na „použitie sily“, sú založené na common law, „právomoc zastaviť a prehľadávať“ sa vždy opiera o zákonný základ. Škótska vláda okrem toho na svojej webovej stránke poskytuje informácie o policajných právomociach v oblasti zatýkania a zadržania na účely prehliadky (pozri https://www.gov.scot/policies/police/police-powers/).

56

(57)  Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, medzi výsadné právomoci, ktoré vykonáva vláda, patrí napríklad uzatváranie a ratifikácia zmlúv, diplomatická činnosť, využívanie ozbrojených síl v Spojenom kráľovstve na udržanie mieru v rámci podpory polície.

57

(58)  V tejto súvislosti pozri posúdenie režimu Spojeného kráľovstva uplatňovaného na následný prenos, ktoré je obsiahnuté v odôvodneniach (74) – (87).

58

(59)  Pozri vec Bancoult/Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs [2008] UKHL 61, v ktorej súdy rozhodli, že právomoc vyplývajúca z výsad, na základe ktorej je možné prijímať predpisy v mene monarchu Orders in Council, takisto podlieha všeobecným dôvodom súdneho preskúmania.

59

(60)  Pozri vec Attorney-General/De Keyser’s Royal Hotel Ltd [1920] [1920] AC 508, v ktorej súd rozhodol, že právomoci vyplývajúce z výsad nemožno uplatniť v prípade, ak namiesto nich boli stanovené právomoci zákonom, vec Laker Airways Ltd/Department of Trade 1977] QB 643,] v ktorej súd rozhodol, že právomoci vyplývajúce z výsad nemožno využiť na marenie práva vyplývajúceho zo zákonov, vec R/Secretary of State for the Home Department, ex s. Fire Brigades Union [1995] UKHL 3, kde súd rozhodol, že právomoci vyplývajúce z výsad nemožno uplatniť, ak sú v rozpore s prijatými právnymi predpismi, a to aj vtedy, ak tieto prijaté právne predpisy ešte nenadobudli účinnosť, vec R (Miller)/Secretary of State for Exiting the European Union [2017] UKSC 5, v ktorej súd potvrdil, že je možné, aby sa v rámci práva stanovovaného zákonmi upravovali alebo rušili právomoci vyplývajúce z výsad. Všeobecný prehľad vzťahu medzi právomocami vyplývajúcimi z kráľovských výsad a právomocami vyplývajúcimi z prijatých zákonov, resp. z common law, sa nachádza v informačnom dokumente Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva, k dispozícii na tomto odkaze: https://researchbriefings.files.parliament.uk/documents/SN03861/SN03861.pdf.

60

(61)  Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Čo je obsahom prvej zásady?“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/principles/#ib2.

61

(62)  Uvedené vyplýva z príslušných ustanovení zákona o ochrane údajov z roku 2018, v zmysle ktorých je spracúvanie osobných údajov na ktorýkoľvek z účelov presadzovania práva zákonné len vtedy a v takom rozsahu, pokiaľ je založené na zákone a a) dotknutá osoba vyjadrila súhlas so spracúvaním na tento účel, alebo b) ak je spracúvanie nevyhnutné na splnenie úlohy, ktorú na tento účel vykonáva príslušný orgán.

62

(63)  Pozri odôvodnenia 35 a 37 smernice (EÚ) 2016/680.

63

(64)  Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že jedným z príkladov, kedy by súhlas mohol byť vhodným základom pre spracovanie, by bol príklad, keď polícia získa vzorku DNA v súvislosti s nezvestnou osobou, aby ju mohla porovnať s telom, v prípade, že bude nájdené. Za takýchto okolností by nebolo vhodné, aby polícia nútila dotknutú osobu, aby poskytla vzorku; namiesto toho môže polícia požiadať o slobodný súhlas jednotlivca, pričom tento súhlas možno kedykoľvek odvolať. Ak sa súhlas odvolá, údaje už nie je možné spracúvať, pokiaľ nebol stanovený nový právny základ na ďalšie spracovanie vzorky (napr. dotknutá osoba sa stala podozrivou osobou). Ďalší príklad by mohol nastať vtedy, keď policajná zložka vyšetruje trestný čin, pri ktorom by obeť (môže ísť o obeť lúpeže, sexuálneho trestného činu, domáceho násilia, príbuzných zavraždeného alebo o inú obeť trestného činu) mohla byť zaradená do programu organizácie Victim Suport na podporu obetí (ide o nezávislú charitatívnu organizáciu na podporu ľudí postihnutých trestnou činnosťou a traumatickými incidentmi). Za takýchto okolností polícia poskytne tejto organizácii osobné informácie, ako je meno a kontaktné údaje, len vtedy, ak má súhlas obete.

64

(65)  Neexistuje žiadne samostatné vymedzenie pojmu „súhlas“ na účely spracúvania osobných údajov podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Komisár pre informácie poskytol usmernenie k pojmu „súhlas“ podľa časti 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa objasňuje, že tento pojem má rovnaký význam ako vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov a mal by sa s ním zosúladiť, čiže konkrétne, že súhlas musí byť slobodne daný, konkrétny a informovaný a musí existovať skutočná možnosť zvoliť si súhlas so spracovaním údajov [Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Čo je obsahom prvej zásady?“, (pozri poznámku pod čiarou č. 64) a Príručka o ochrane údajov a súhlase, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-the-general-data-protection-regulation-gdpr/lawful-basis-for-processing/consent/].

65

(66)  Pozri napríklad informácie na webovej stránke polície Lincolnshire (pozri https://www.lincs.police.uk/resource-library/data-protection/law-enforcement-processing/) alebo na webovej stránke West Yorkshire Police (pozri https://www.westyorkshire.police.uk/sites/default/files/2018-06/data_protection.pdf).

66

(67)  § 35 ods. 8 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

67

(68)  § 35 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

68

(69)  § 35 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

69

(70)  Pre úplnosť treba poznamenať, že ak sa spracúvanie zakladá na súhlase, musí byť slobodne daný, konkrétny a informovaný a musí existovať skutočná možnosť zvoliť si súhlas so spracovaním údajov. Okrem toho sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby pri spracúvaní na základe súhlasu dotknutej osoby mal k dispozícii riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania. V § 42 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádzajú požiadavky, ktoré musí riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania spĺňať. Objasňuje sa v ňom, že dokument musí prinajmenšom vysvetliť postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad ochrany údajov a ozrejmiť politiky prevádzkovateľa týkajúce sa uchovávania a vymazania osobných údajov. Podľa § 42 zákona o ochrane údajov z roku 2018 to znamená, že prevádzkovateľ musí predložiť dokument, ktorý a) vysvetľuje postupy prevádzkovateľa na zabezpečenie dodržiavania zásad ochrany údajov a b) ozrejmuje politiky prevádzkovateľa týkajúce sa uchovávania a vymazania osobných údajov spracúvaných na základe súhlasu dotknutej osoby, resp. v ktorom sa uvádza, ako dlho sa takéto osobné údaje budú pravdepodobne uchovávať. V takomto dokumente stanovujúcom politiku spracúvania musí byť stanovené, že prevádzkovateľ v rámci dodržiavania svojej povinnosti zaznamenávať spracovateľské činnosti musí vždy zahrnúť prvky uvedené v písmenách a) a b). Komisár pre informácie uverejnil vzorový dokument (Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva. „Podmienky citlivého spracovania“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/conditions-for-sensitive-processing) a môže podniknúť kroky na zabezpečenie dodržiavania v prípade, že prevádzkovatelia nesplnia uvedené požiadavky. Z pohľadu možných porušení zákona o ochrane údajov z roku 2018 môžu riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania preskúmavať aj súdy. Napríklad v nedávnom prípade R (Bridges)/Chief Constable of South Wales Police súdy preskúmali riadny dokument prevádzkovateľa stanovujúci politiku spracúvania a zistili, že je vyhovujúci, avšak že by bolo prínosom, ak by obsahoval viac podrobnosti. V dôsledku toho polícia Južného Walesu preskúmala svoj riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania a aktualizovala ho v súlade s novým usmernením Komisára pre informácie (pozri poznámku pod čiarou č. 33). Okrem toho by prevádzkovateľ mal podľa § 42 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018 svoj riadny dokument stanovujúci politiku spracúvania pravidelne preskúmavať. Dodatočnou zárukou napokon je, že podľa § 42 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je prevádzkovateľ povinný viesť rozšírený záznam o spracovateľských činnostiach, ktorý obsahuje dodatočné prvky v porovnaní so všeobecnou povinnosťou prevádzkovateľa viesť záznamy o spracovateľských činnostiach stanovenou v § 61 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

70

(71)  Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Podmienky citlivého spracovania“ (pozri poznámku pod čiarou č. 70).

71

(72)  Spracovanie sa vykoná bez súhlasu dotknutej osoby, ak: a) dotknutá osoba nemôže vyjadriť súhlas so spracovaním; b) nemožno odôvodnene očakávať, že prevádzkovateľ je schopný získať súhlas dotknutej osoby so spracúvaním; c) spracovanie sa musí vykonať bez súhlasu dotknutej osoby, pretože získaním súhlasu dotknutej osoby by bolo ohrozené poskytnutie ochrany uvedenej v odseku 1 písm. a).

72

(73)  Pozri § 41 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

73

(74)  Pozri § 41 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

74

(75)  V § 205 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa pojem „nesprávne“ osobné údaje vymedzuje ako „chybné alebo zavádzajúce“ osobné údaje. Podľa vysvetlenia orgánov Spojeného kráľovstva je pre údaje súvisiace s vyšetrovaním trestných činov príznačné, že sú často neúplné, napriek tomu však môžu byť správne.

75

(76)  § 38 ods. 1 písm. b) zákona o ochrane údajov z roku 2018.

76

(77)  Podľa Vysvetľujúceho rámca Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti sa uvedeným zabezpečuje uznanie práv dotknutých osôb, ako aj operačných potrieb orgánov presadzovania práva. Uvedený bod bol dôkladne zvážený vo fázach vypracúvania návrhu zákona o ochrane údajov, pretože môžu existovať osobitné a obmedzené operatívne dôvody, prečo údaje nemožno opraviť. Najpravdepodobnejšie k tomu dôjde v prípade, že sa nesprávne osobné údaje musia uchovávať v ich pôvodnej forme na dôkazné účely (pozri vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel F „Presadzovanie práva“, s. 21 (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

77

(78)  § 38 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Okrem toho podľa § 38 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018 je nutné pred prenosom alebo sprístupnením osobných údajov overiť kvalitu osobných údajov, ďalej pri každom prenose osobných údajov je nutné poskytnúť informácie potrebné na to, aby mohol príjemca posúdiť stupeň správnosti, úplnosti a spoľahlivosti údajov, ako aj ich aktuálnosť, a ak sa po prenose osobných údajov ukáže, že údaje boli nesprávne alebo že prenos bol nezákonný, príjemca musí byť o tom bezodkladne upovedomený.

78

(79)  § 38 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

79

(80)  § 38 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

80

(81)  Týmto rámcom sa zabezpečuje konzistentnosť pri uplatňovaní pravidiel uchovávania získaných osobných údajov. Lehota na preskúmanie závisí od trestných činov, ktoré sú rozdelené do 4 skupín: 1. určité záležitosti týkajúce sa ochrany verejnosti, 2. iné sexuálne násilné a závažné trestné činy, 3. všetky ostatné trestné činy a 4. rôzne. Podrobnejšie informácie sú k dispozícii v usmernení o autorizovanej profesijnej praxi správy policajných informácií (pozri poznámku pod čiarou č. 26).

81

(82)  Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, sa zásadami Kódexu praxe správy policajných informácií môžu riadiť aj iné organizácie, ak si to želajú, pričom napr. daňové a colné orgány jej veličenstva a Národná kriminálna agentúra dobrovoľne prijali mnohé zásady tohto Kódexu s cieľom zabezpečiť konzistentnosť pri presadzovaní práva. Vo všeobecnosti väčšina organizácií poskytne svojim zamestnancom konkrétnu metodiku a usmernenia, ako v rámci plnenia svojich úloh zaobchádzať s osobnými údajmi, ktoré budú prispôsobené potrebám konkrétnej organizácie. To by malo zvyčajne zahŕňať aj povinnú odbornú prípravu.

82

(83)  Kódex praxe správy policajných informácií bol vydaný na základe právomocí stanovených v zákone o polícii z roku 1996, ktorý umožňuje akadémii College of Policing vydávať kódexy praxe v súvislosti s účinným vykonávaním policajnej činnosti. Každý kódex praxe vydaný podľa tohto zákona o polícii musí byť odsúhlasený ministrom a predtým, ako sa predloží parlamentu, musí byť prekonzultovaný s Národnou kriminálnou agentúrou. V § 39A ods. 7 zákona o polícii z roku 1996 sa vyžaduje, aby polícia náležite zohľadnila kódexy vydané podľa uvedeného zákona.

83

(84)  Príručka uplatňovania Kódexu praxe správy policajných informácií zo strany Policajného zboru Severného Írska, kapitoly 1 až 6.

84

(85)  Štandardný operačný postup uchovávania záznamov (SOP), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.scotland.police.uk/spa-media/nhobty5i/record-retention-sop.pdf.

85

(86)  Viac informácií o správe záznamov sa uvádza v informačnom materiáli o národných záznamoch Škótska, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.nrscotland.gov.uk/record-keeping/records-management.

86

(87)  Obdobie uchovávania sa líši v závislosti od toho, či osoba bola odsúdená (§ 63I – § 63KI zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). Napríklad v prípade dospelej osoby odsúdenej za trestný čin zapisovaný do registra trestov sa jej odtlačky prstov a profil DNA môžu uchovávať bez obmedzenia (§ 63I ods. 2 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984), zatiaľ čo uchovávanie je časovo obmedzené, ak je odsúdená osoba mladšia ako 18 rokov, trestný čin je „menej závažným“ trestným činom zapisovaným do registra trestov a osoba nebola predtým odsúdená (§ 63K zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). Uchovávanie v prípade zatknutej alebo obvinenej osoby, ktorá nebola odsúdená, je časovo obmedzené na tri roky (§ 63F zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). Predĺženie tohto obdobia uchovávania musí schváliť súdny orgán (§ 63F ods. 7 zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). V prípade osôb, ktoré boli zatknuté alebo obvinené, ale neboli odsúdené za menej závažný trestný čin, údaje nie je možné uchovávať (§ 63D a § 63H zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984).

87

(88)  Funkcia komisára pre biometriu je zriadená § 20 zákona o ochrane slobody z roku 2012. Komisár pre biometriu okrem iného rozhoduje o tom, či polícia môže uchovávať záznamy o profiloch DNA a odtlačky prstov získané od osôb, ktoré boli zatknuté, ale neboli obvinené z kvalifikovaného trestného činu (§ 63G zákona o polícii a dôkazoch v trestných veciach z roku 1984). Tento komisár má okrem toho všeobecnú zodpovednosť za to, aby uchovávanie a používanie DNA a odtlačkov prstov a uchovávanie z dôvodov národnej bezpečnosti boli predmetom preskúmania (§ 20 ods. 2 zákona o ochrane slobody z roku 2012). Komisár pre biometriu sa vymenúva na základe kódexu riadenia verejných menovaní (tento kódex je k dispozícii na tomto odkaze: Governance Code for Public Appointments - GOV.UK (www.gov.uk)) a v podmienkach jeho vymenovania sa jasne stanovuje, že ho z funkcie môže odvolať len minister vnútra, a to len na základe úzko vymedzeného súboru okolností, medzi ktoré patrí neplnenie si povinností počas troch mesiacov, odsúdenie za spáchanie trestného činu alebo neplnenie podmienok jeho vymenovania.

88

(89)  Review of the Use and Retention of Custody Images (Preskúmanie používania a uchovávania podôb tváre vyhotovených pri zadržaní), k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/custody-images-review-of-their-use-and-retention.

89

(90)  § 18 a nasl. trestného poriadku (Škótsko) z roku 1995.

90

(91)  Obdobie uchovávania sa líši podľa toho, či bola osoba odsúdená [§ 18 ods. 3 trestného poriadku (Škótsko) z roku 1995], resp. či je táto osoba neplnoletá. V prípade neplnoletej osoby je obdobie uchovávania tri roky od odsúdenia v konaní s detským účastníkom [§ 18E ods. 8 trestného poriadku (Škótsko) z roku 1995]. Údaje osôb, ktoré boli zatknuté, ale neboli odsúdené, nemožno uchovávať [§ 18 ods. 3 trestného poriadku (Škótsko) z roku 1995], s výnimkou osobitných prípadov a v závislosti od závažnosti trestného činu [§ 18A trestného poriadku (Škótsko) z roku 1995]. Zákon o Škótskom komisárovi pre biometriu z roku 2020 (pozri https://www.legislation.gov.uk/asp/2020/8/contents) vytvára pozíciu škótskeho komisára pre biometriu, ktorý musí vypracovať a revidovať kódexy praxe (schvaľované škótskym parlamentom) týkajúce sa získavania, uchovávania, používania a zničenia biometrických údajov na účely trestnej justície a polície (§ 7 zákona o Škótskom komisárovi pre biometriu z roku 2020).

91

(92)  Podľa dôvodovej správy k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 (pozri poznámku pod čiarou č. 45) musí prevádzkovateľ najmä: navrhovať a organizovať svoju bezpečnosť tak, aby vyhovovala povahe osobných údajov, ktorými disponuje, a škode, ktorá môže vzniknúť v dôsledku narušenia bezpečnosti; jasne vedieť, kto je v jeho organizácii zodpovedný za zaistenie bezpečnosti informácií; zabezpečiť, aby mal správnu fyzickú a technickú bezpečnosť podporenú spoľahlivými politikami a postupmi a spoľahlivým a dobre vyškoleným personálom a byť pripravený rýchlo a účinne reagovať na akékoľvek narušenie bezpečnosti.

92

(93)  Bod 221 dôvodovej správy k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 (pozri poznámku pod čiarou č. 45).

93

(94)  V § 67 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že oznámenie musí obsahovať opis povahy porušenia ochrany osobných údajov (podľa možnosti vrátane kategórií a približného počtu dotknutých osôb a ich kategórií a približného počtu dotknutých záznamov o osobných údajoch), meno a kontaktné údaje kontaktného miesta, opis pravdepodobných dôsledkov porušenia ochrany osobných údajov a opis opatrení, ktoré prevádzkovateľ prijal alebo navrhol prijať na riešenie porušenia ochrany osobných údajov (v prípade potreby vrátane opatrení na zmiernenie jeho možných nepriaznivých účinkov).

94

(95)  § 67 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

95

(96)  § 67 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

96

(97)  § 67 ods. 9 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

97

(98)  Podľa § 68 ods. 7 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže prevádzkovateľ úplne alebo čiastočne obmedziť poskytovanie informácií dotknutej osobe v takom rozsahu a dovtedy, kým obmedzenie predstavuje vzhľadom na základné práva a oprávnené záujmy dotknutej osoby nevyhnutné a primerané opatrenie s cieľom a) zabrániť mareniu úradného alebo súdneho zisťovania, vyšetrovania alebo konania, b) zabrániť ohrozovaniu predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií, c) chrániť verejnú bezpečnosť, d) chrániť národnú bezpečnosť, e) chrániť práva a slobody iných.

98

(99)  § 68 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

99

(100)  § 68 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

100

(101)  § 68 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018, s výhradou obmedzenia stanoveného v § 68 ods. 8 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

101

(102)  V Usmernení k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva sa uvádza tento príklad: „Na svojom webovom sídle máte všeobecné oznámenie o ochrane osobných údajov, ktoré obsahuje základné informácie o organizácii, účele spracúvania osobných údajov, právach dotknutej osoby a jej práve podať sťažnosť Komisárovi pre informácie. Dostali ste informácie o tom, že osoba bola prítomná v čase spáchania trestného činu. Pri prvom pohovore s touto osobou musíte poskytnúť všeobecné informácie, ako aj ďalšie podporné informácie, aby si mohla uplatniť svoje práva. Informácie o spravodlivom spracovaní, ktoré poskytujete, môžete obmedziť len vtedy, ak by nepriaznivo ovplyvnili vami vedené vyšetrovanie“ [Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Aké informácie by sme mali poskytnúť jednotlivcovi?“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib3].

102

(103)  V Usmernení k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva sa uvádza, že poskytované informácie o spracovaní osobných údajov musia byť stručné, zrozumiteľné a ľahko dostupné, napísané jasným a jednoduchým jazykom, ktorý je prispôsobený potrebám zraniteľných osôb, ako sú deti, a ich poskytnutie musí byť bezplatné (Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Ako by sme mali poskytnúť tieto informácie?“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-to-be-informed/#ib1).

103

(104)  § 44 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

104

(105)  Podrobná analýza práv dotknutých osôb je uvedená v Usmernení k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, konkrétne v jej časti venovanej právam jednotlivcov, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/.

105

(106)  § 45 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

106

(107)  § 45 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

107

(108)  § 46 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

108

(109)  Dotknutá osoba môže požiadať prevádzkovateľa, aby osobné údaje vymazal alebo obmedzil ich spracúvanie (ale povinnosti prevádzkovateľa vymazať údaje alebo obmedziť ich spracúvanie platia bez ohľadu na to, či sa takáto žiadosť podá).

109

(110)  § 46 ods. 4 a § 47 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

110

(111)  § 47 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

111

(112)  § 48 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

112

(113)  § 48 ods. 7 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

113

(114)  § 48 ods. 9 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

114

(115)  § 68 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

115

(116)  § 52 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

116

(117)  § 52 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

117

(118)  V § 54 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa vymedzuje pojem „uplatniteľná lehota“, čo znamená obdobie jedného mesiaca alebo dlhšie obdobie, ktoré môže byť uvedené v právnych predpisoch, počnúc príslušným momentom [keď prevádzkovateľ dostane príslušnú žiadosť, keď prevádzkovateľ dostane (prípadné) informácie požadované v súvislosti so žiadosťou podľa § 52 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, resp. keď je uhradený (prípadný) poplatok účtovaný v súvislosti so žiadosťou podľa § 53 zákona o ochrane údajov z roku 2018].

118

(119)  § 53 ods. 1 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

119

(120)  Podľa usmernenia Komisára pre informácie môže prevádzkovateľ rozhodnúť o účtovaní poplatku dotknutej osobe v prípade, že je jej žiadosť zjavne neopodstatnená alebo neprimeraná, ale aj tak sa na ňu rozhodne odpovedať. Poplatok musí byť primeraný a musí byť dôvodný vzhľadom na náklady. Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Zjavne neopodstatnené a neprimerané žiadosti“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/manifestly-unfounded-and-excessive-requests/.

120

(121)  § 45 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

121

(122)  § 44 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

122

(123)  § 68 ods. 7 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

123

(124)  § 48 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

124

(125)  Pozri napríklad Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, konkrétne jeho časť venovanú právu na prístup, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/individual-rights/the-right-of-access/#ib8.

125

(126)  Pozri napríklad Príručku o ochrane údajov pre odborníkov polície pracujúcich v oblasti ochrany údajov, ktorú vydala Národná rada policajných riaditeľov (pozri poznámku pod čiarou č. 27), alebo usmernenie poskytnuté Úradom pre závažné podvody, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.sfo.gov.uk/publications/guidance-policy-and-protocols/sfo-operational-handbook/data-protection/.

126

(127)  Príručka o ochrane údajov, ktorú vydala Národná rada policajných riaditeľov, strana 140 (pozri poznámku pod čiarou č. 27).

127

(128)  V Príručke o ochrane údajov, ktorú vydala Národná rada policajných riaditeľov, sa stanovuje, že „zabránenie mareniu úradného alebo právneho skúmania, vyšetrovania alebo konania“ bude pravdepodobne relevantné v prípade, že osobné údaje sú spracúvané na účely skúmania, súdneho konania v rodinných veciach, skúmania v rámci interných disciplinárnych konaní iného ako trestno-právneho charakteru a skúmaní ako je napr. nezávislé skúmanie sexuálneho zneužívania detí, zatiaľ čo „ochrana práv a slobôd iných je relevantná pre osobné údaje, ktoré by sa týkali aj ďalších osôb okrem žiadateľa.“ (Príručka o ochrane údajov, ktorú vydala Národná rada policajných riaditeľov, strana 140, pozri poznámku pod čiarou č. 27).

128

(129)  § 79 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

129

(130)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

130

(131)  § 44 ods. 5 a 6, § 45 ods. 5 a 6, a § 48 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

131

(132)  § 44 ods. 7, § 45 ods. 7 a § 48 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

132

(133)  § 51 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

133

(134)  § 167 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

134

(135)  Pokiaľ ide o rozsah automatizovaného spracúvania, v dôvodovej správe k zákonu o ochrane údajov z roku 2018 sa uvádza, že: „tieto ustanovenia sa týkajú plne automatizovaného rozhodovania, a nie automatizovaného spracúvania. K automatizovanému spracovaniu (vrátane profilovania) dochádza vtedy, keď sa operácia vykonáva na údajoch bez toho, aby bol potrebný ľudský zásah. Pravidelne sa používa pri presadzovaní práva, aby sa z veľkých súborov údajov vyfiltrovali zvládnuteľné množstvá, ktoré môže následne ľudský operátor použiť. Automatizované rozhodovanie je formou automatizovaného spracúvania a vyžaduje si, aby sa konečné rozhodnutie prijímalo bez ľudského zásahu“. (Dôvodová správa k zákonu o ochrane údajov z roku 2018, bod 204, pozri poznámku pod čiarou č. 45).

135

(136)  Popri ochrane stanovenej v zákone o ochrane údajov platia v právnom rámci Spojeného kráľovstva aj iné legislatívne obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na orgány presadzovania práv a ktoré bránia automatizovanému spracovaniu (vrátane profilovania), ktoré by mohlo viesť k nezákonnej diskriminácii. Zákonom o ľudských právach z roku 1998 sa do právneho poriadku Spojeného kráľovstva začleňujú práva vyplývajúce z EDĽP, a to aj práva podľa článku 14 EDĽP, čiže zákaz diskriminácie. Podobne sa v Zákone o rovnosti z roku 2010 stanovuje zákaz diskriminácie ľudí s chránenými charakteristikami (čo zahŕňa pohlavie, rasu, zdravotného postihnutie atď.).

136

(137)  § 49 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

137

(138)  § 50 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

138

(139)  Tento nový rámec začal platiť na konci prechodného obdobia vrátane právomoci ministra prijímať právne predpisy o primeranosti. V právnych predpisoch DPPEC (najmä v odsekoch 10 – 12 prílohy 21, ktoré tieto právne predpisy vkladajú do zákona o ochrane údajov z roku 2018) sa však stanovuje, že s určitými prenosmi osobných údajov na konci prechodného obdobia a po jeho skončení sa zaobchádza tak, ako keby boli založené na právnych predpisoch o primeranosti. Tieto prenosy zahŕňajú prenosy do tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie EÚ o primeranosti na konci prechodného obdobia, a do členských štátov EÚ, štátov EZVO a na územie Gibraltáru na základe toho, že na spracúvanie údajov v oblasti presadzovania práva uplatňujú smernicu o presadzovaní práva [štáty EZVO uplatňujú smernicu (EÚ) 2016/680 v dôsledku svojich povinností podľa schengenského acquis]. To znamená, že na konci prechodného obdobia môžu presuny do týchto krajín pokračovať ako pred vystúpením z EÚ. Po skončení prechodného obdobia musí minister do 4 rokov preskúmať zistenia primeranosti.

139

acquis

(140)  § 73 a § 77 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

140

(141)  Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že opis krajiny alebo medzinárodnej organizácie sa týka situácie, v ktorej by bolo potrebné vykonať konkrétne a čiastočné určenie primeranosti s cielenými obmedzeniami (napríklad právny predpis o primeranosti len vo vzťahu k určitému typu prenosu údajov).

141

(142)  Pozri § 74A ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, v ktorom sa stanovuje, že pri posudzovaní primeranosti úrovne ochrany minister musí zohľadniť najmä a) právny štát, dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd, príslušné právne predpisy, a to všeobecné aj odvetvové, vrátane predpisov týkajúcich sa verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a trestného práva a prístupu orgánov verejnej moci k osobným údajom, ako aj vykonávanie takýchto právnych predpisov, pravidiel ochrany údajov, profesijných pravidiel a bezpečnostných opatrení vrátane pravidiel pre následný prenos osobných údajov do ďalšej tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii, ktoré sa v danej tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii dodržiavajú, judikatúru, ako aj účinné a vymáhateľné práva dotknutej osoby a účinné správne a súdne prostriedky nápravy pre dotknuté osoby, ktorých osobné údaje sa prenášajú; b) existenciu a účinné pôsobenie jedného či viacerých nezávislých dozorných orgánov v predmetnej tretej krajine, alebo ktorému podlieha medzinárodná organizácia, so zodpovednosťou za zabezpečenie a presadzovanie dodržiavania pravidiel ochrany údajov vrátane primeraných právomocí pre presadzovanie práva, za poskytovanie pomoci a poradenstva dotknutým osobám pri výkone ich práv a za spoluprácu s Komisárom a c) medzinárodné záväzky, ktoré dotknutá tretia krajina alebo medzinárodná organizácia prevzala, alebo iné záväzky vyplývajúce z právne záväzných dohovorov alebo nástrojov, ako aj z jej účasti na viacstranných alebo regionálnych systémoch, najmä vo vzťahu k ochrane osobných údajov.

142

(143)  Pozri memorandum o porozumení medzi ministrom ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport (DCMS) a Úradom Komisára pre informácie o úlohe tohto komisára, pokiaľ ide o nové posúdenia Spojeného kráľovstva z hľadiska primeranosti jeho režimu ochrany údajov, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/memorandum-of-understanding-mou-on-the-role-of-the-ico-in-relation-to-new-uk-adequacy-assessments.

143

(144)  Počas tohto 40-dňového obdobia môžu mať obe komory parlamentu hlasovať proti nariadeniam, ak si to želajú; ak zahlasujú proti takýmto právnym predpisom, prestanú mať v konečnom dôsledku ďalšie právne účinky.

144

(145)  § 75 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

145

(146)  Podľa § 75 ods. 3 zákon o ochrane údajov z roku 2018, ak sa prenos údajov uskutočňuje na základe primeraných záruk: a) prenos sa musí zdokumentovať, b) dokumentácia sa musí poskytnúť Komisárovi na požiadanie a c) dokumentácia musí obsahovať najmä i) dátum a čas prenosu, ii) meno príjemcu a akékoľvek ďalšie relevantné informácie o príjemcovi, iii) odôvodnenie prenosu a iv) opis prenášaných osobných údajov.

146

(147)  Usmernenie k spracúvaniu údajov na účely presadzovania práva, „Existujú nejaké osobitné okolnosti?“, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/for-organisations/guide-to-data-protection/guide-to-law-enforcement-processing/international-transfers/#ib3).

147

(148)  § 76 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

148

(149)  § 76 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

149

(150)  § 76 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

150

(151)  § 73 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

151

(152)  Uplatniteľnosť tohto nového rámca sa musí vykladať so zreteľom na článok 782 Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (L 444/14 z 31.12.2020) (ďalej len „Dohoda o obchode a spolupráci medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ“), k dispozícii na tomto odkaze: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:22020A1231(01)&from=SK.

152

(153)  § 62 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

153

(154)  § 69 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

154

(155)  Článok 36 ods. 2 písm. b) smernice (EÚ) 2016/680.

155

(156)  § 116 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

156

(157)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2618021/annual-report-2019-20-v83-certified.pdf.

157

(158)  Ich vzájomný vzťah upravuje dohoda o riadení. Medzi najdôležitejšie povinnosti Ministerstva pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport ako hlavného ministerstva patrí najmä: zabezpečiť, aby Komisár pre informácie bol primerane financovaný a mal primerané zdroje; zastupovať záujmy Komisára pre informácie v parlamente a v rámci vzťahov s ďalšími ministerstvami; zabezpečiť zavedenie spoľahlivého vnútroštátneho rámca na ochranu údajov a poskytovať Komisárovi pre informácie usmernenia a podporu v prevádzkových otázkach, ako sú otázky týkajúce sa nehnuteľností, lízingov a obstarávania (dohoda o riadení na roky 2018 – 2021, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259800/management-agreement-2018-2021.pdf).

158

(159)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

159

(160)  Kódex riadenia verejných menovaní, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.gov.uk/government/publications/governance-code-for-public-appointments.

160

(161)  Druhá správa zo zasadnutia Výboru Dolnej snemovne pre kultúru, médiá a šport 2015 – 2016, k dispozícii na tomto odkaze: https://publications.parliament.uk/pa/cm201516/cmselect/cmcumeds/990/990.pdf.

161

(162)  
  „Address“ je návrh predložený parlamentu, ktorého cieľom je upovedomiť monarchu o stanoviskách parlamentu k určitej téme.

162

(163)  Príloha 12 bod 3 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

163

(164)  § 137 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

164

(165)  § 137 a 138 zákona o ochrane údajov z roku 2018 obsahujú niekoľko záruk na zabezpečenie toho, aby poplatky boli stanovené na primeranej úrovni. V § 137 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa konkrétne uvádzajú záležitosti, ktoré musí minister zohľadniť pri vydávaní právnych predpisov, v ktorých sa stanovuje suma, ktorú musia zaplatiť rôzne organizácie. V § 138 ods. 1 a § 182 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa tiež stanovuje zákonná požiadavka, že minister je ešte pred prijatím týchto právnych predpisov povinný uskutočniť konzultácie s Komisárom pre informácie a inými zástupcami osôb, na ktoré by sa tieto právne predpisy mohli vzťahovať, a to v záujme zohľadnenia ich názorov. Komisár pre informácie je okrem toho podľa § 138 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 povinný priebežne preskúmavať fungovanie právnych predpisov o poplatkoch a môže ministrovi predložiť návrhy na ich zmenu. A napokon, s výnimkou prípadov, keď sa právne predpisy prijímajú len s cieľom zohľadniť zvýšenie indexu maloobchodných cien (v takom prípade budú podliehať postupu tzv. negatívneho uznesenia parlamentu), tieto právne predpisy podliehajú postupu kladného uznesenia a môžu sa prijať až po tom, ako ich každá z komôr parlamentu schváli svojim uznesením.

165

(166)  V dohode o riadení sa ozrejmilo, že minister môže prideliť Komisárovi pre informácie prostriedky z financií, ktoré poskytol parlament podľa prílohy 12 bodu 9 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018. Po konzultácii s Komisárom pre informácie poskytne Ministerstvo pre digitálnu oblasť, kultúru, médiá a šport tomuto komisárovi príslušné sumy (subvencie) na pokrytie jeho administratívnych nákladov a plnenie funkcií vo vzťahu k viacerým osobitným úlohám vrátane slobody informácií (dohoda o riadení na roky 2018 – 2021, bod 1.12, pozri poznámku pod čiarou č. 158).

166

(167)  § 134 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

167

(168)  Bod 2 prílohy 13 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

168

(169)  § 142 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 143 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

169

(170)  § 146 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 147 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

170

(171)  § 149 až § 151 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 152 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

171

(172)  § 155 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (s výhradou obmedzení stanovených v § 156 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

172

(173)  Regulačná politika, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2259467/regulatory-action-policy.pdf.

173

(174)  Komisár pre informácie môže najmä vydať oznámenie o uložení sankcie za nesplnenie povinnosti podľa § 149 ods. 2, 3, 4 alebo 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

174

(175)  § 157 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

175

(176)  Výročná správa a finančné výkazy Komisára pre informácie za roky 2018 – 2020, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/documents/2615262/annual-report-201819.pdf.

176

(177)  Výročná správa Komisára pre informácie za roky 2019 – 2020 (pozri poznámku pod čiarou č. 157).

177

(178)  Databáza, ktorá zaznamenávala spravodajské informácie týkajúce sa údajných členov gangov a obetí trestných činov súvisiacich s gangmi.

178

(179)  § 170 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

179

(180)  § 171 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

180

(181)  § 119 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

181

(182)  § 144 a § 148 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

182

(183)  Ako sa stanovuje v dohode o riadení, výročná správa musí: i) zahŕňať všetky podnikateľské subjekty, dcérske podniky alebo spoločné podniky pod kontrolou Komisára pre informácie; ii) byť v súlade s Manuálom finančného vykazovania (FReM) ministerstva financií; iii) obsahovať vyhlásenie o riadení, v ktorom sa uvádzajú spôsoby, akými účtovník riadil a kontroloval zdroje používané v organizácii v priebehu roka, a preukazuje sa, do akej miery organizácia riadi riziká na dosiahnutie svojich zámerov a cieľov a iv) informovať o hlavných činnostiach a výsledkoch počas predchádzajúceho rozpočtového roka a vymedziť v súhrnnej forme plány budúcich období (dohoda o riadení na roky 2018 – 2021, bod 3.26, pozri poznámku pod čiarou č. 158).

183

(184)  § 117 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

184

(185)  Súdna rada pre ochranu údajov je zodpovedná za poskytovanie usmernení a odbornej prípravy pre justíciu. Zaoberá sa aj sťažnosťami dotknutých osôb v súvislosti so spracúvaním osobných údajov súdmi, tribunálmi a jednotlivcami konajúcimi v rámci súdnej právomoci. Cieľom súdnej rady pre ochranu údajov je poskytnúť prostriedky na riešenie akejkoľvek sťažnosti. Ak sťažovateľ nebol spokojný s rozhodnutím tejto rady a poskytol dodatočné dôkazy, rada môže svoje rozhodnutie prehodnotiť. Hoci samotná súdna rada pre ochranu údajov neukladá finančné sankcie, ak sa domnieva, že došlo k dostatočne závažnému porušeniu zákona o ochrane údajov z roku 2018, môže vec postúpiť justičnému vyšetrovaciemu úradu (Judicial Conduct Investigation Office), ktorý sťažnosť vyšetrí. Ak sa sťažnosti vyhovie, je vecou lorda kancelára a šéfa justície Anglicka a Walesu (alebo vyššieho sudcu povereného konať v jeho mene), aby rozhodli, aké kroky by sa mali podniknúť proti dotknutej osobe zastávajúcej príslušný úrad. V poradí závažnosti by to mohlo zahŕňať: formálnu radu, formálne varovanie, napomenutie a v konečnom dôsledku odvolanie z funkcie. Ak je jednotlivec nespokojný so spôsobom, akým justičný vyšetrovací úrad (Judicial Conduct Investigation Office) vyšetroval sťažnosť, svoju sťažnosť môže ďalej predložiť ombudsmanovi pre menovania a správanie sudcov (Judicial Appointments and Conduct Ombudsman) (pozri https://www.gov.uk/government/organisations/judicial-appointments-and-conduct-ombudsman). Tento ombudsman má právomoc požiadať justičný vyšetrovací úrad (Judicial Conduct Investigation Office) o opätovné preskúmanie sťažnosti a môže navrhnúť, aby bola sťažovateľovi vyplatená náhrada škody, ak sa domnieva, že utrpel škodu v dôsledku nesprávneho úradného postupu.

185

(186)  Oznámenie o ochrane osobných údajov šéfa justície Anglicka a Walesu (Lord Chief Justice) a šéfa tribunálov (Senior President of Tribunals) je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

186

(187)  Oznámenie o ochrane osobných údajov šéfa justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) je k dispozícii na tomto odkaze: https://judiciaryni.uk/data-privacy.

187

(188)  Oznámenie o ochrane osobných údajov pre škótske súdy a tribunály je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.uk/about-the-judiciary/judiciary-and-data-protection-privacy-notice.

188

(189)  Sudca pre dohľad nad údajmi poskytuje justícii usmernenie a vyšetruje porušenia a/alebo sťažnosti v súvislosti so spracúvaním osobných údajov súdmi alebo jednotlivcami konajúcimi v rámci súdnej právomoci.

189

(190)  Ak sa sťažnosť alebo porušenie považujú za závažné, postúpia sa v súlade s kódexom postupov pre sťažnosti (Code of practice on Complaints) vydaným šéfom justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) súdnemu úradníkovi pre sťažnosti (Judicial Complaints Officer) na ďalšie vyšetrovanie. Výsledkom takejto sťažnosti môžu byť: žiadne ďalšie opatrenia, poradenstvo, odborná príprava alebo mentorstvo, neformálne varovanie, formálne varovanie, konečné varovanie, obmedzenie praxe alebo postúpenie správnemu tribunálu. Kódex postupov pre sťažnosti vydaný šéfom justície Severného Írska (Lord Chief Justice of Northern Ireland) je k dispozícii na tomto odkaze: https://judiciaryni.uk/sites/judiciary/files/media-files/14G.%20CODE%20OF%20PRACTICE%20Judicial%20~%2028 %20Feb%2013 %20 %28Final%29 %20updated%20with%20new%20comp.__1.pdf.

190

(191)  Sudca pre dohľad nad údajmi (Data Supervisory Judge) vyšetruje každú odôvodnenú sťažnosť, ktorá sa postupuje šéfovi justície Lord President, ktorý má právomoc vydávať rady, formálne varovanie alebo napomenutie, ak to považuje za potrebné (rovnocenné pravidlá existujú pre členov tribunálov a sú k dispozícii na tomto odkaze: https://www.judiciary.scot/docs/librariesprovider3/judiciarydocuments/complaints/complaintsaboutthejudiciaryscotlandrules2017_1d392ab6e14f6425aa0c7f48d062f5cc5.pdf?sfvrsn=5d3eb9a1_2).

191

(192)  § 165 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

192

(193)  V § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa konkrétne uvádzajú tieto situácie: a) Komisár pre informácie nepodnikne primerané kroky v reakcii na sťažnosť, b) Komisár pre informácie neposkytne sťažovateľovi informácie o pokroku v súvislosti so sťažnosťou alebo o jej výsledku pred uplynutím 3-mesačnej lehoty, ktorá začína plynúť od prijatia sťažnosti týmto komisárom, alebo c) v prípade, že posúdenie sťažnosti Komisárom pre informácie počas tohto obdobia ešte nie je ukončené, ak neposkytne sťažovateľovi takéto informácie počas nasledujúcich 3 mesiacov.

193

(194)  Tribunál prvého stupňa je súd príslušný na rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam vládnych regulačných orgánov. V prípade rozhodnutia Komisára pre informácie je príslušnou komorou „Všeobecná regulačná komora“, ktorá má právomoc nad celým Spojeným kráľovstvom.

194

(195)  § 166 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

195

(196)  § 161 a § 162 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

196

(197)  Pozri vec Brown/Commissioner of the Met 2016, v ktorej súd poskytol navrhovateľke nápravu v súvislosti s ochranou údajov v rámci žaloby podanej proti polícii. Súd rozhodol v prospech navrhovateľky tak, že potvrdil jej tvrdenia týkajúce sa porušenia povinností podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, porušenia povinností podľa zákona o ľudských právach z roku 1998 (a súvisiaceho práva podľa článku 8 EDĽP) a konštatoval delikt zneužitia súkromných informácií (žalovaný v konečnom dôsledku pripustil existenciu rozporu s povinnosťami podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018 a EDĽP, takže rozsudok bol zameraný na to, aký prostriedok nápravy je primeraný). V dôsledku týchto porušení súd priznal navrhovateľke peňažnú náhradu škody.

197

(198)  § 8 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998.

198

(199)  § 36 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

199

(200)  § 56 zákona o digitálnom hospodárstve z roku 2017, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/contents.

200

(201)  § 48 zákona o digitálnom hospodárstve z roku 2017.

201

(202)  § 7 zákona o trestnej činnosti a súdoch z roku 2013, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2013/22/contents.

202

(203)  § 68 zákona o závažnej trestnej činnosti z roku 2007, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2017/30/contents.

203

(204)  Autorizovaná profesijná prax poskytovania informácií, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.app.college.police.uk/app-content/information-management/sharing-police-information

204

(205)  Pozri napríklad vec M/The Chief Constable of Sussex Police [2019] EWHC 975 (Admin), v ktorej bol Vrchný súd (High Court) požiadaný, aby posúdil výmenu údajov medzi políciou a Partnerstvo na znižovanie kriminality pri podnikaní (Business Crime Reduction Partnership – BCRP), organizáciou poverenou správou systému oznámení o vylúčení z podnikateľských priestorov, ktorými sa zakazuje osobám vstupovať do takýchto priestorov jej členov. Súd preskúmal poskytovanie údajov, ktoré prebiehalo na základe dohody, ktorej cieľom je ochrana verejnosti a predchádzanie trestnej činnosti, a nakoniec dospel k záveru, že väčšina aspektov poskytovania údajov je zákonná, s výnimkou niektorých citlivých informácií, ktoré si vzájomne poskytovali polícia a BCRP. Ďalším príkladom je vec Cooper/NCA [2019] EWCA Civ 16, v ktorej odvolací súd potvrdil vzájomné poskytovanie údajov medzi políciou a Agentúrou pre závažnú organizovanú trestnú činnosť (Serious Organised Crime Agency – SOCA), orgánom presadzovania práva, ktorý je v súčasnosti súčasťou vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže.

205

(206)  § 36 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

206

(207)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom, C(2021) 4800.

207

(208)  § 19 zákona o boji proti terorizmu z roku 2008, k dispozícii na tomto odkaze: https://www.legislation.gov.uk/ukpga/2008/28/section/19.

208

(209)  V § 2 ods. 2 zákona o spravodajských službách z roku 1994 (https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1994/13/contents) sa stanovuje, že vedúci spravodajskej služby je zodpovedný za efektívnosť tejto služby a je povinný zabezpečiť – a) aby existovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby spravodajská služba získala informácie, len ak sú potrebné na riadne plnenie jej funkcií a že akákoľvek informácia bude zverejnená, len ak je to nevyhnutné – i) na tento účel; ii) v záujme národnej bezpečnosti; iii) na účely predchádzania závažnej trestnej činnosti alebo jej odhaľovania, alebo iv) na účely akéhokoľvek trestného konania a b) že spravodajská služba nepodnikne žiadne kroky na podporu záujmov žiadnej politickej strany Spojeného kráľovstva; zatiaľ čo v § 2 ods. 2 zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 (pozri https://www.legislation.gov.uk/ukpga/1989/5/contents) sa stanovuje, že generálny riaditeľ je zodpovedný za efektívnosť tejto služby a je povinný zabezpečiť – a) aby existovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby služba získala informácie, len ak sú potrebné na riadne plnenie jej funkcií, resp. že akákoľvek informácia bude zverejnená, len ak je to nevyhnutné na tento účel alebo na účel predchádzania závažnej trestnej činnosti alebo jej odhaľovania alebo na účely akéhokoľvek trestného konania a b) že služba nepodnikne žiadne kroky na podporu záujmov žiadnej politickej strany a zabezpečiť c) aby existovali opatrenia dohodnuté s generálnym riaditeľom Národnej kriminálnej agentúry, ktorých cieľom je koordinácia činností služby podľa § 1 ods. 4 tohto zákona s činnosťou policajných zložiek, Národnej kriminálnej agentúry a iných orgánov presadzovania práva.

209

(210)  Záruky a obmedzenia právomocí spravodajských služieb sú upravené aj zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016, ktorý spolu so zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí pre Anglicko, Wales a Severné Írsko z roku 2000 a zákonom o regulácii vyšetrovacích právomocí (Škótsko) z roku 2000 pre Škótsko poskytuje právny základ pre využívanie takýchto právomocí. Tieto právomoci však nie sú relevantné v kontexte „následného poskytovania údajov“, keďže sa vzťahujú na priame získavanie osobných údajov spravodajskými službami. Pokiaľ ide o posúdenie právomocí udelených spravodajským službám zákonom o vyšetrovacích právomociach, pozri vykonávacie rozhodnutie Komisie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov Spojeným kráľovstvom, C(2021) 4800.

210

(211)  Podľa § 86 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa pri určovaní spravodlivosti a transparentnosti spracúvania prihliada na spôsob získavania údajov. V tomto zmysle je požiadavka spravodlivosti a transparentnosti splnená, ak sa údaje získajú od osoby, ktorá je zákonne oprávnená alebo od ktorej sa zákonom vyžaduje, aby ich poskytla.

211

(212)  Podľa § 87 zákona o ochrane údajov z roku 2018 musia byť účely spracúvania konkrétne určené, výslovne uvedené a legitímne. Údaje sa nesmú spracúvať spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli získané. Podľa § 87 ods. 3 možno ďalšie zlučiteľné spracovanie osobných údajov povoliť len vtedy, ak je prevádzkovateľ zákonom oprávnený spracúvať údaje na tento účel a spracovanie je nevyhnutné a primerané tomuto inému účelu. Spracúvanie by sa malo považovať za zlučiteľné, ak spracúvanie pozostáva zo spracúvania na účely archivácie vo verejnom záujme, na účely vedeckého alebo historického výskumu alebo na štatistické účely a podlieha primeraným zárukám (§ 87 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

212

(213)  Osobné údaje musia byť primerané, relevantné a nie nadmerné (§ 88 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

213

(214)  Osobné údaje musia byť presné a aktuálne (§ 89 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

214

(215)  Osobné údaje sa nesmú uchovávať dlhšie, ako je potrebné (§ 90 zákona o ochrane údajov z roku 2018).

215

(216)  Šiesta zásada ochrany údajov spočíva v tom, že osobné údaje sa musia spracúvať spôsobom, ktorý zahŕňa prijatie primeraných bezpečnostných opatrení, pokiaľ ide o riziká, ktoré vyplývajú zo spracovania osobných údajov. Riziká zahŕňajú (okrem iného) náhodný alebo neoprávnený prístup k osobným údajom alebo ich zničenie, stratu, použitie, zmenu alebo zverejnenie (§ 91 zákona o ochrane údajov z roku 2018). V § 107 sa takisto vyžaduje, aby 1. každý prevádzkovateľ zaviedol primerané bezpečnostné opatrenia zodpovedajúce rizikám vyplývajúcim zo spracúvania osobných údajov a 2. v prípade automatizovaného spracúvania vykonal každý prevádzkovateľ a každý sprostredkovateľ preventívne alebo zmierňujúce opatrenia založené na hodnotení rizika.

216

(217)  § 86 ods. 2 písm. b) a príloha 10 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018.

217

(218)  Kapitola 3 časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, najmä práva: prístupu, opravy a vymazania, ako aj právo namietať proti spracúvaniu a nepodliehať automatizovanému rozhodovaniu, právo zasahovať do automatizovaného rozhodovania a byť informovaný o tomto rozhodovaní. Okrem toho musí prevádzkovateľ dotknutej osobe poskytnúť informácie o spracovaní jej osobných údajov.

218

(219)  § 103 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

219

(220)  § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018. Prenos osobných údajov medzinárodným organizáciám alebo krajinám mimo Spojeného kráľovstva je možný, ak je prenos nevyhnutným a primeraným opatrením vykonávaným na účely zákonných funkcií prevádzkovateľa alebo na iné účely stanovené v osobitných ustanoveniach zákona o bezpečnostných službách z roku 1989 a zákona o spravodajských službách z roku 1994.

220

(221)  Pozri vec Baker/Secretary of State for the Home Department [2001] UKIT NSA2 (Baker/Secretary of State).

221

(222)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom „Ochrana údajov v oblasti národnej bezpečnosti a rámec vyšetrovacích právomocí“, s. 15 – 16, k dispozícii na tomto odkaze https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/872239/H_-_National_Security.pdf. Pozri tiež rozsudok Baker/Secretary of State (pozri poznámku pod čiarou č. 220), v ktorom tribunál zrušil osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti vydané ministerstvom vnútra a potvrdil uplatnenie výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti vzhľadom na to, že neexistoval dôvod stanoviť paušálnu výnimku týkajúcu sa povinnosti odpovedať na žiadosti o prístup a že umožnenie takejto výnimky za každých okolností bez analýzy jednotlivých prípadov presahovalo rámec toho, čo bolo potrebné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

222

(223)  Pozri Memorandum o porozumení medzi Komisárom pre informácie a spravodajským spoločenstvom Spojeného kráľovstva, podľa ktorého sa Komisár pre informácie v prípade prijatia sťažnosti od dotknutej osoby bude chcieť uistiť, že v danej otázke sa postupovalo správne a že použitie výnimky bolo v príslušnom prípade náležité (Memorandum o porozumení medzi Úradom Komisára pre informácie a spravodajským spoločenstvom Spojeného kráľovstva, bod 16, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/media/about-the-ico/mou/2617438/uk-intelligence-community-ico-mou.pdf).

223

(224)  Zákonom o ochrane údajov z roku 2018 bola zrušená možnosť vydať osvedčenie podľa § 28 ods. 2 zákona o ochrane údajov z roku 1998. Možnosť vydania „starých osvedčení“ však stále existuje, a to v rozsahu, v aktom to vyplýva z možnosti, ktorá historicky existuje podľa zákona o ochrane údajov z roku 1998 (pozri bod 17 časti 5 prílohy 20 k zákonu o ochrane údajov z roku 2018). Táto možnosť je však veľmi vzácna a uplatní sa len v obmedzenom počte prípadov, ako napr. keď subjekt údajov napadne uplatnenie výnimky v záujme národnej bezpečnosti vo vzťahu k spracúvaniu zo strany orgánu verejnej moci, ktorý toto spracúvanie uskutočnil na základe zákona o ochrane údajov z roku 1998. Treba poznamenať, že v takýchto prípadoch sa uplatnia všetky ustanovenia § 28 zákona o ochrane údajov z roku 1998, a teda aj ustanovenie umožňujúce subjektu údajov napadnúť príslušné osvedčenie. V súčasnosti neexistujú žiadne osvedčenia o záujme národnej bezpečnosti vydané podľa zákona o ochrane údajov z roku 1998.

224

(225)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti podľa zákona o ochrane údajov z roku 2018, k dispozícii na tomto odkaze: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/910279/Data_Protection_Act_2018_-_National_Security_Certificates_Guidance.pdf.

225

(226)  Podľa § 130 zákona o ochrane údajov z roku 2018 môže Komisár pre informácie rozhodnúť, že sa nesmie uverejniť znenie určitého osvedčenia, resp. jeho časť, ak by to bolo v rozpore so záujmom národnej bezpečnosti, alebo ak by to bolo inak v rozpore s verejným záujmom, resp. ak by to mohlo ohroziť bezpečnosť ktorejkoľvek osoby. V takýchto prípadoch však Komisár pre informácie uverejní skutočnosť, že takéto osvedčenie bolo vydané.

226

(227)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 15, pozri poznámku pod čiarou č. 225.

227

(228)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 5, pozri poznámku pod čiarou č. 225.

228

(229)  V § 102 zákona o ochrane údajov z roku 2018 sa stanovuje, že prevádzkovateľ musí byť schopný preukázať, že splnil požiadavky zákona o ochrane údajov z roku 2018. To znamená, že spravodajská služba by musela Komisárovi pre informácie preukázať, že pri odvolávaní sa na výnimku zvážila osobitné okolnosti prípadu. Komisár pre informácie okrem toho uverejňuje aj záznam o osvedčeniach o záujme národnej bezpečnosti, k dispozícii na tomto odkaze: https://ico.org.uk/about-the-ico/our-information/national-security-certificates/.

229

(230)  § 111 ods. 3 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

230

(231)  Vyšší tribunál (Upper Tribunal) je súd príslušný na rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam nižších správnych súdov a má osobitnú právomoc, pokiaľ ide o priame odvolania proti rozhodnutiam určitých vládnych orgánov.

231

(232)  § 111 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

232

(233)  Pozri tiež rozsudok Baker/Secretary of State (pozri poznámku pod čiarou č. 221), v ktorom tribunál pre informácie zrušil osvedčenie o záujme národnej bezpečnosti vydané ministerstvom vnútra vzhľadom na to, že neexistoval dôvod stanoviť paušálnu výnimku týkajúcu sa povinnosti odpovedať na žiadosti o prístup a že umožnenie takejto výnimky za každých okolností bez analýzy jednotlivých prípadov presahovalo rámec toho, čo bolo potrebné a primerané na ochranu národnej bezpečnosti.

233

(234)  Usmernenie vlády Spojeného kráľovstva k osvedčeniam o záujme národnej bezpečnosti, bod 25, pozri poznámku pod čiarou č. 224.

234

(235)  Patria sem: i) zásady ochrany údajov podľa časti 4 s výnimkou požiadavky zákonnosti spracovania podľa prvej zásady a skutočnosti, že spracúvanie musí spĺňať jednu z príslušných podmienok stanovených v prílohách 9 a 10; ii) práva dotknutých osôb a iii) povinnosti týkajúce sa oznamovania porušení Komisárovi pre informácie.

235

(236)  Podľa vysvetľujúceho rámca Spojeného kráľovstva medzi „výnimky na základe kategórie“ patria: i) informácie o udelení čestných titulov koruny (Crown honours and dignities); ii) dôvernosť komunikácie medzi advokátom a jeho klientom; iii) dôverné údaje o zamestnaní, odbornej príprave alebo vzdelávaní a iv) odpovede v písomných skúškach a známky zo skúšok. „Výnimky na základe ujmy“ sa týkajú týchto záležitostí: i) predchádzanie trestnej činnosti alebo jej odhaľovanie, zadržanie a trestné stíhanie páchateľov; ii) parlamentné výsady; iii) súdne konania; iv) bojová účinnosť ozbrojených síl koruny; v) hospodársky blahobyt Spojeného kráľovstva; vi) rokovania s dotknutou osobou; vii) vedecký alebo historický výskum alebo štatistické účely; viii) archivácia vo verejnom záujme. Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva pre diskusiu o primeranosti, oddiel H s názvom National Security (Národná bezpečnosť), s. 13 (pozri poznámku pod čiarou č. 222).

236

(237)  § 116 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

237

(238)  Podľa výkladu § 149 ods. 2 v spojení s § 155 zákona o ochrane údajov z roku 2018 možno prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi vydať presadzovacie oznámenie a oznámenie o uložení sankcie v súvislosti s porušením časti 4 kapitoly 2 zákona o ochrane údajov z roku 2018 (zásady spracúvania), ustanovenia časti 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ktorým sa dotknutej osobe udeľujú práva, požiadavky oznámiť porušenie ochrany osobných údajov Komisárovi podľa § 108 zákona o ochrane údajov z roku 2018, ako aj v súvislosti s porušením zásad prenosu osobných údajov do tretích krajín, krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru, a medzinárodným organizáciám podľa § 109 zákona o ochrane údajov z roku 2018. (Pokiaľ ide o ďalšie podrobnosti o presadzovacom oznámení a oznámení o uložení sankcie, pozri odôvodnenia (102) až (103)).

238

(239)  Podľa § 147 ods. 6 zákona o ochrane údajov z roku 2018 Komisár pre informácie nemôže vydať oznámenie o posúdení orgánu uvedenému v § 23 ods. 3 zákona o slobodnom prístupe k informáciám z roku 2000. Patria sem Bezpečnostná služba (MI5), tajná spravodajská služba (MI6) a vládne komunikačné ústredie Government Communications Headquarter.

239

(240)  Výnimka sa môže vzťahovať na tieto ustanovenia: § 108 (oznámenie porušenia ochrany osobných údajov Komisárovi), § 119 (inšpekcia v súlade s medzinárodnými záväzkami), § 142 až § 154 a príloha 15 (oznámenia Komisára a právomoci na vstup a inšpekciu) a § 170 až § 173 (trestné činy týkajúce sa osobných údajov). V súvislosti so spracovaním zo strany spravodajských služieb sa môže vzťahovať aj na prílohu 13 (Ďalšie všeobecné funkcie Komisára), odsek 1 písm. a) a g) a odsek 2

240

(241)  Pozri napr. rozsudok Baker/Secretary of State for the Home Department (pozri poznámku pod čiarou č. 221)

241

(242)  Memorandum o porozumení medzi Komisárom pre informácie a spravodajskými službami Spojeného kráľovstva, pozri poznámku pod čiarou č. 231.

242

(243)  V siedmich z týchto prípadov Komisár pre informácie sťažovateľovi odporučil, aby podal podnet prevádzkovateľovi údajov (bolo tomu tak v prípade, že fyzická osoba podala podnet Komisárovi, hoci ho mal najprv podať prevádzkovateľovi), v jednom z týchto prípadov Komisár poskytol prevádzkovateľovi všeobecné poradenstvo (deje sa tak vtedy, keď prevádzkovateľ svojim konaním právne predpisy zrejme neporušil, ale zlepšenie postupov mohlo zabrániť tomu, aby bola Komisárovi podaná sťažnosť) a v zostávajúcich 13 prípadoch nebolo potrebné podniknúť žiadne kroky zo strany prevádzkovateľa (deje sa tak vtedy, ak podnet predložený jednotlivcom nespadá pod zákon o ochrane údajov z roku 2018, pretože sa týka spracúvania osobných údajov, ale na základe poskytnutých informácií sa zdá, že prevádzkovateľ neporušil právne predpisy).

243

(244)  Ako vysvetlili orgány Spojeného kráľovstva, zákonom o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013 sa rozšíril rozsah pôsobnosti výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť tak, aby zahŕňal úlohu dohľadu nad spravodajskou komunitou nad rámec troch agentúr a umožnil retrospektívny dohľad nad operačnými činnosťami týchto agentúr v otázkach významného národného záujmu.

244

(245)  § 1 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013. Ministri nemôžu byť členmi. Poslanci sú členmi tohto výboru počas funkčného obdobia parlamentu, v rámci ktorého boli vymenovaní. Členstva v tomto výbore môžu byť zbavení uznesením snemovne, ktorá ich vymenovala, resp. ak stratia poslanecký mandát alebo sa stanú ministrami. Člen výboru sa takisto môže svojho členstva vzdať.

245

(246)  Správy a vyhlásenia výboru sú dostupné online na tomto odkaze: http://isc.independent.gov.uk/committee-reports. V roku 2015 vydal výbor pre spravodajstvo a bezpečnosť správu s názvom „Súkromie a bezpečnosť: moderný a transparentný právny rámec“ (pozri: https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20150312_ISC_P%2BS%2BRpt%28web%29.pdf), v ktorom posúdil právny rámec techník sledovania, ktoré používajú spravodajské služby a vydal súbor odporúčaní, ktoré boli následne posúdené a začlenené do návrhu zákona o vyšetrovacích právomociach, ktorý sa stal zákonom o vyšetrovacích právomociach z roku 2016. Odpoveď vlády na túto správu je k dispozícii na tomto odkaze: https://b1cba9b3-a-5e6631fd-s-sites.googlegroups.com/a/independent.gov.uk/isc/files/20151208_Privacy_and_Security_Government_Response.pdf.

246

(247)  § 2 zákona o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013.

247

(248)  Memorandum o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť, k dispozícii na tomto odkaze: http://data.parliament.uk/DepositedPapers/Files/DEP2013-0415/AnnexA-JSBill-summaryofISCMoU.pdf.

248

(249)  Memorandum o porozumení medzi predsedom vlády a výborom pre spravodajstvo a bezpečnosť, bod 14, pozri poznámku pod čiarou č 248.

249

(250)  Minister môže vetovať poskytnutie informácií len z dvoch dôvodov: informácie sú citlivé a nemali by byť výboru pre spravodajstvo a bezpečnosť sprístupnené v záujme národnej bezpečnosti, resp. ide o informácie takej povahy, že ak by bol minister požiadaný, aby ich predložil užšiemu rezortnému výboru Dolnej snemovne, považoval by ich predloženie (z dôvodov neobmedzujúcich sa len na dôvody národnej bezpečnosti) za nevhodné (príloha 1 bod 4 ods. 2 k zákonu o spravodlivosti a bezpečnosti z roku 2013).

250

(251)  Vysvetľujúci rámec Spojeného kráľovstva oddiel H s názvom National Security (Národná bezpečnosť), s. 43.

251

(252)  § 94 ods. 11 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

252

(253)  § 99 ods. 4 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

253

(254)  § 169 zákona o ochrane údajov z roku 2018 umožňuje uplatnenie si nároku osobám, ktoré utrpeli škodu v dôsledku porušenia požiadavky právnych predpisov o ochrane údajov.

254

(255)  § 169 ods. 5 zákona o ochrane údajov z roku 2018.

255

(256)  Pozri § 65 ods. 2 písm. b) zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

256

(257)  Podľa prílohy 3 k zákonu o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 musia členovia tribunálu mať konkrétne skúsenosti v súdnictve a musia byť oprávnení na opätovné vymenovanie.

257

(258)  Pokiaľ ide o tzv. Address, pozri poznámku pod čiarou č. 183.

258

(259)  Príloha 3 bod 1 ods. 5 k zákonu o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

259

(260)  § 65 ods. 4 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

260

(261)  Takéto okolnosti sa týkajú konania orgánov verejnej moci, ku ktorému dochádza pri výkone právomoci (napr. príkaz, povolenie na získanie komunikácie alebo oznámenie s cieľom získať ju atď.), resp. ak sú okolnosti také, že (bez ohľadu na to, či takáto právomoc existuje), by nebolo náležité, ak by sa dané konanie uskutočňovalo bez nej, alebo prinajmenšom bez toho, aby sa náležite zvážilo, či by daný verejný orgán nemal takouto právomocou disponovať. Konanie povolené Komisárom pre justíciu sa považuje za konania uskutočnené za napadnuteľných okolností [§ 65 (7ZA) zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000], zatiaľ čo iné konania, ku ktorým dochádza so súhlasom osoby vykonávajúcej sudcovskú funkciu, sa považujú za také, ku ktorým nedošlo za napadnuteľných okolností (§ 65 ods. 7 a 8 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000).

261

(262)  Podľa informácií, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva, nízke požiadavky na podanie sťažnosti vedú k tomu, že nie je nezvyčajné, aby sa po súdnom prešetrovaní dospelo k záveru, že sťažovateľ nebol nikdy predmetom vyšetrovania zo strany orgánu verejnej moci. V najnovšej štatistickej správe tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí sa uvádza, že v roku 2016 dostal tento tribunál 209 sťažností, 52 % z nich bolo považovaných za zjavne neopodstatnené alebo šikanujúce sťažnosti a 25 % bolo uzavretých „bez určenia“. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že to znamená, že vo vzťahu k sťažovateľovi nebola realizovaná žiadna utajená činnosť ani právomoci, resp. že boli použité utajené prostriedky, ale tribunál dospel k záveru, že sa tak stalo v súlade so zákonom. Ďalších 11 % bolo vylúčených z dôvodu chýbajúcej právomoci, stiahnutých alebo neplatných, 5 % bolo vylúčených z dôvodu premeškania lehoty na podanie sťažnosti a 7 % bolo uzavretých v prospech sťažovateľa. Štatistická správa tribunálu pre kontrolu vyšetrovacích právomocí z roku 2016 je k dispozícii na tomto odkaze: https://www.ipt-uk.com/docs/IPT%20Statisical%20Report%202016.pdf.

262

(263)  Pozri vec Human Rights Watch/Secretary of State [2016] UKIPTrib15_165-CH. V tomto prípade tribunál pre kontrolu vyšetrovacích právomocí s odvolaním sa na judikatúru ESĽP rozhodol, že kritériom, pokiaľ ide o overenie existencie presvedčenia, že akékoľvek konanie spadajúce pod § 68 ods. 5 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000 bolo vykonané niektorou zo spravodajských služieb alebo v ich mene, je to, či existuje nejaký základ pre takéto presvedčenie vrátane skutočnosti, že jednotlivec môže tvrdiť, že je obeťou porušenia spôsobeného samotnou existenciou utajovaných opatrení alebo právnych predpisov umožňujúcich utajované opatrenia iba vtedy, ak je tento jednotlivec schopný preukázať, že vzhľadom na jeho osobnú situáciu je potenciálne vystavený riziku, že bude podrobený takýmto opatreniam (pozri rozsudok Human Rights Watch/Secretary of State, bod 41).

263

(264)  § 67 ods. 3 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

264

(265)  § 67 ods. 2 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

265

(266)  § 68 ods. 4 zákona o regulácii vyšetrovacích právomocí z roku 2000.

266

(267)  Môže to zahŕňať aj príkaz na zničenie akýchkoľvek záznamov informácií, ktoré má ktorýkoľvek orgán verejnej moci v súvislosti s ktoroukoľvek osobou.

267

(268)  High Court of Justice, Liberty, [2019] EWHC 2057 (Admin), bod 170.

268

(269)  § 8 ods. 1 zákona o ľudských právach z roku 1998.

269

(270)  Schrems, bod 65.

270

(271)  Stanovisko č. 15/2021 k návrhu vykonávacieho rozhodnutia Európskej komisie podľa smernice (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov v Spojenom kráľovstve, k dispozícii na tomto odkaze: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/opinion-led/opinion-152021-regarding-european-commission-draft_en.

271

(272)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1745 z 18. novembra 2020 o nadobudnutí účinnosti ustanovení schengenského acquis týkajúcich sa ochrany údajov a o predbežnom nadobudnutí účinnosti určitých ustanovení schengenského acquis v Írsku ( Ú. v. EÚ L 393, 23.11.2020, s. 3).

272

(273)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

273

(274)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

274

(275)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

275

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/108 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/108

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1774

z 5. októbra 2021,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/1493, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26 ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1493 (2) sa Maďarsku povolilo uplatňovať do 31. decembra 2021 osobitné opatrenie spočívajúce na jednej strane v obmedzení práva na odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) z výdavkov týkajúcich sa osobných motorových vozidiel, ktoré sa nepoužívajú výlučne na podnikateľské účely, na 50 %, a to odchylne od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES, a na druhej strane v tom, že používanie osobných motorových vozidiel, ktoré sú majetkom podniku zdaniteľnej osoby, na iné než podnikateľské účely, nepovažuje za poskytovanie služieb za protihodnotu, ak sa na dané vozidlo vzťahuje obmedzenie povolené podľa článku 1 uvedeného vykonávacieho rozhodnutia, a to odchylne od článku 26 ods. 1 písm. a) uvedenej smernice (ďalej len „osobitné opatrenie“). |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1493 (2) sa Maďarsku povolilo uplatňovať do 31. decembra 2021 osobitné opatrenie spočívajúce na jednej strane v obmedzení práva na odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) z výdavkov týkajúcich sa osobných motorových vozidiel, ktoré sa nepoužívajú výlučne na podnikateľské účely, na 50 %, a to odchylne od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES, a na druhej strane v tom, že používanie osobných motorových vozidiel, ktoré sú majetkom podniku zdaniteľnej osoby, na iné než podnikateľské účely, nepovažuje za poskytovanie služieb za protihodnotu, ak sa na dané vozidlo vzťahuje obmedzenie povolené podľa článku 1 uvedeného vykonávacieho rozhodnutia, a to odchylne od článku 26 ods. 1 písm. a) uvedenej smernice (ďalej len „osobitné opatrenie“).

| (2) | Listom, ktorý Komisia zaevidovala 25. februára 2021, Maďarsko požiadalo o povolenie ďalej uplatňovať uvedené osobitné opatrenie (ďalej len „žiadosť o predĺženie platnosti“). |
| --- | --- |

(2)

Listom, ktorý Komisia zaevidovala 25. februára 2021, Maďarsko požiadalo o povolenie ďalej uplatňovať uvedené osobitné opatrenie (ďalej len „žiadosť o predĺženie platnosti“).

| (3) | Listami zo 7. apríla 2021 Komisia podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES postúpila žiadosť Maďarska o predĺženie platnosti ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Maďarsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti o predĺženie platnosti. |
| --- | --- |

(3)

Listami zo 7. apríla 2021 Komisia podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES postúpila žiadosť Maďarska o predĺženie platnosti ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Maďarsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti o predĺženie platnosti.

| (4) | Podľa článku 5 vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2018/1493 Maďarsko predložilo spolu so žiadosťou o predĺženie platnosti správu, ktorá obsahuje aj preskúmanie percentuálneho podielu stanoveného na odpočítanie DPH. Na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, konkrétne skúsenosti získané na základe daňových kontrol a štatistické údaje týkajúce sa používania osobných motorových vozidiel na súkromné účely, Maďarsko vo svojej žiadosti o predĺženie platnosti potvrdzuje, že obmedzenie na 50 % je naďalej opodstatnené a primerané. Osobitné opatrenie navyše zjednodušením výberu DPH účinne znížilo administratívne zaťaženie podnikov a daňových orgánov. Zároveň sa ním predchádza daňovým únikom spôsobeným nesprávnym vedením záznamov. Maďarsku by sa preto malo povoliť, aby toto osobitné opatrenie uplatňovalo aj naďalej. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 5 vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2018/1493 Maďarsko predložilo spolu so žiadosťou o predĺženie platnosti správu, ktorá obsahuje aj preskúmanie percentuálneho podielu stanoveného na odpočítanie DPH. Na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, konkrétne skúsenosti získané na základe daňových kontrol a štatistické údaje týkajúce sa používania osobných motorových vozidiel na súkromné účely, Maďarsko vo svojej žiadosti o predĺženie platnosti potvrdzuje, že obmedzenie na 50 % je naďalej opodstatnené a primerané. Osobitné opatrenie navyše zjednodušením výberu DPH účinne znížilo administratívne zaťaženie podnikov a daňových orgánov. Zároveň sa ním predchádza daňovým únikom spôsobeným nesprávnym vedením záznamov. Maďarsku by sa preto malo povoliť, aby toto osobitné opatrenie uplatňovalo aj naďalej.

| (5) | Predĺženie platnosti osobitného opatrenia by malo byť časovo obmedzené, aby bolo možné vyhodnotiť jeho účinnosť, ako aj primeranosť percentuálneho podielu. Maďarsku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(5)

Predĺženie platnosti osobitného opatrenia by malo byť časovo obmedzené, aby bolo možné vyhodnotiť jeho účinnosť, ako aj primeranosť percentuálneho podielu. Maďarsku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024.

| (6) | Ak bude Maďarsko zvažovať potrebu predĺženia tohto povolenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii súčasne so žiadosťou o predĺženie predložiť správu zahŕňajúcu preskúmanie uplatneného percentuálneho obmedzenia, a to najneskôr 31. marca 2024. |
| --- | --- |

(6)

Ak bude Maďarsko zvažovať potrebu predĺženia tohto povolenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii súčasne so žiadosťou o predĺženie predložiť správu zahŕňajúcu preskúmanie uplatneného percentuálneho obmedzenia, a to najneskôr 31. marca 2024.

| (7) | Osobitné opatrenie bude mať len zanedbateľný účinok na celkovú výšku príjmov z dane vybranej na stupni konečnej spotreby a nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie založené na DPH. |
| --- | --- |

(7)

Osobitné opatrenie bude mať len zanedbateľný účinok na celkovú výšku príjmov z dane vybranej na stupni konečnej spotreby a nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie založené na DPH.

| (8) | Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/1493 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(8)

Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/1493 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Článok 5 vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2018/1493 sa nahrádza takto:

„Článok 5

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2019 do 31. decembra 2024.

Každá žiadosť o predĺženie platnosti povolenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024 a pripojí sa k nej správa zahŕňajúca preskúmanie percentuálneho podielu stanoveného v článku 1.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1493 z 2. októbra 2018, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26 ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 252, 8.10.2018, s. 44).

2

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/110

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1775

z 5. októbra 2021,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/789, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Článok 193 smernice 2006/112/ES stanovuje všeobecné pravidlo, že každá zdaniteľná osoba, ktorá uskutočňuje zdaniteľné dodanie tovaru alebo zdaniteľné poskytovanie služieb, je povinná zaplatiť daňovým orgánom daň z pridanej hodnoty (DPH). |
| --- | --- |

(1)

Článok 193 smernice 2006/112/ES stanovuje všeobecné pravidlo, že každá zdaniteľná osoba, ktorá uskutočňuje zdaniteľné dodanie tovaru alebo zdaniteľné poskytovanie služieb, je povinná zaplatiť daňovým orgánom daň z pridanej hodnoty (DPH).

| (2) | Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/789 (2) sa povolilo Maďarsku zaviesť opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osobu povinnú platiť DPH, v prípade určitých dodaní uskutočnených zdaniteľnou osobou, ktorá je predmetom likvidácie alebo akéhokoľvek iného konania, ktorým sa právne stanovuje jej platobná neschopnosť (ďalej len „osobitné opatrenie“). |
| --- | --- |

(2)

Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/789 (2) sa povolilo Maďarsku zaviesť opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osobu povinnú platiť DPH, v prípade určitých dodaní uskutočnených zdaniteľnou osobou, ktorá je predmetom likvidácie alebo akéhokoľvek iného konania, ktorým sa právne stanovuje jej platobná neschopnosť (ďalej len „osobitné opatrenie“).

| (3) | Listom, ktorý Komisia zaevidovala 18. februára 2021 Maďarsko predložilo Komisii žiadosť o predĺženie povolenia na uplatňovanie osobitného opatrenia do 31. decembra 2026 (ďalej len „žiadosť“). Spolu so žiadosťou Maďarsko predložilo správu zahŕňajúcu preskúmanie tohto osobitného opatrenia. |
| --- | --- |

(3)

Listom, ktorý Komisia zaevidovala 18. februára 2021 Maďarsko predložilo Komisii žiadosť o predĺženie povolenia na uplatňovanie osobitného opatrenia do 31. decembra 2026 (ďalej len „žiadosť“). Spolu so žiadosťou Maďarsko predložilo správu zahŕňajúcu preskúmanie tohto osobitného opatrenia.

| (4) | Listami zo 7. apríla 2021 Komisia podľa článku 395 ods. 2 druhým pododsekom smernice 2006/112/ES postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Maďarsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti. |
| --- | --- |

(4)

Listami zo 7. apríla 2021 Komisia podľa článku 395 ods. 2 druhým pododsekom smernice 2006/112/ES postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Maďarsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti.

| (5) | Maďarsko tvrdí, že zdaniteľné osoby v likvidácii alebo insolvenčnom konaní často neodvádzajú splatnú DPH daňovým orgánom. Zároveň si nadobúdateľ, ktorý je zdaniteľnou osobou s právom na odpočet, môže aj napriek tomu odpočítať vzniknutú DPH, čo má negatívny vplyv na rozpočet a financuje likvidáciu. Maďarsko takisto zaznamenalo prípady podvodu, keď spoločnosti v likvidácii vystavujú fiktívne faktúry aktívnym spoločnostiam, ktoré si tak výrazne znížia svoju splatnú daň bez záruky, že vyhotoviteľ faktúry splatnú DPH zaplatí. |
| --- | --- |

(5)

Maďarsko tvrdí, že zdaniteľné osoby v likvidácii alebo insolvenčnom konaní často neodvádzajú splatnú DPH daňovým orgánom. Zároveň si nadobúdateľ, ktorý je zdaniteľnou osobou s právom na odpočet, môže aj napriek tomu odpočítať vzniknutú DPH, čo má negatívny vplyv na rozpočet a financuje likvidáciu. Maďarsko takisto zaznamenalo prípady podvodu, keď spoločnosti v likvidácii vystavujú fiktívne faktúry aktívnym spoločnostiam, ktoré si tak výrazne znížia svoju splatnú daň bez záruky, že vyhotoviteľ faktúry splatnú DPH zaplatí.

| (6) | Článok 199 ods. 1 písm. g) smernice 2006/112/ES umožňuje členskému štátu stanoviť, že osobou povinnou platiť DPH je zdaniteľná osoba, ktorej bol dodaný nehnuteľný majetok, ktorý bol predaný dlžníkom uznaným súdom v konaní o nútenom predaji (ďalej len „mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti“). Osobitné opatrenie umožňuje Maďarsku rozšíriť uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na iné dodania zdaniteľných osôb v insolvenčnom konaní, konkrétne dodanie investičného majetku a dodanie iného tovaru a poskytovanie služieb, ktorých hodnota na voľnom trhu presahuje 100 000 HUF. |
| --- | --- |

(6)

Článok 199 ods. 1 písm. g) smernice 2006/112/ES umožňuje členskému štátu stanoviť, že osobou povinnou platiť DPH je zdaniteľná osoba, ktorej bol dodaný nehnuteľný majetok, ktorý bol predaný dlžníkom uznaným súdom v konaní o nútenom predaji (ďalej len „mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti“). Osobitné opatrenie umožňuje Maďarsku rozšíriť uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na iné dodania zdaniteľných osôb v insolvenčnom konaní, konkrétne dodanie investičného majetku a dodanie iného tovaru a poskytovanie služieb, ktorých hodnota na voľnom trhu presahuje 100 000 HUF.

| (7) | Podľa informácií, ktoré Maďarsko poskytlo, sa uplatňovaním mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na uvedené druhy transakcií účinne zjednodušil výber dane a predchádza sa daňovým únikom. Vykonávaním tohto osobitného opatrenia sa obmedzili straty verejných príjmov a vytvorili sa dodatočné rozpočtové príjmy. Hospodárske účinky pandémie ochorenia COVID-19 by navyše mohli v blízkej budúcnosti viesť k prudkému nárastu počtu likvidácií, čo umocňuje potrebu predĺženia osobitného opatrenia. |
| --- | --- |

(7)

Podľa informácií, ktoré Maďarsko poskytlo, sa uplatňovaním mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na uvedené druhy transakcií účinne zjednodušil výber dane a predchádza sa daňovým únikom. Vykonávaním tohto osobitného opatrenia sa obmedzili straty verejných príjmov a vytvorili sa dodatočné rozpočtové príjmy. Hospodárske účinky pandémie ochorenia COVID-19 by navyše mohli v blízkej budúcnosti viesť k prudkému nárastu počtu likvidácií, čo umocňuje potrebu predĺženia osobitného opatrenia.

| (8) | Požadovaná výnimka by mala byť časovo obmedzená, ale mala by daňovej správe poskytnúť čas na zavedenie iných, obvyklých opatrení na riešenie problému a na zníženie strát verejného rozpočtu, najmä strát, ktoré súvisia s podvodnými praktikami, až do skončenia platnosti osobitného opatrenia, vďaka čomu sa ďalšie predĺženie platnosti osobitného opatrenia stane zbytočným. Výnimka, ktorá umožňuje využitie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti, sa povoľuje iba výnimočne pre konkrétne oblasti, v ktorých sa vyskytujú podvody, a predstavuje krajné riešenie. Platnosť povolenia by sa preto mala predĺžiť len do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(8)

Požadovaná výnimka by mala byť časovo obmedzená, ale mala by daňovej správe poskytnúť čas na zavedenie iných, obvyklých opatrení na riešenie problému a na zníženie strát verejného rozpočtu, najmä strát, ktoré súvisia s podvodnými praktikami, až do skončenia platnosti osobitného opatrenia, vďaka čomu sa ďalšie predĺženie platnosti osobitného opatrenia stane zbytočným. Výnimka, ktorá umožňuje využitie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti, sa povoľuje iba výnimočne pre konkrétne oblasti, v ktorých sa vyskytujú podvody, a predstavuje krajné riešenie. Platnosť povolenia by sa preto mala predĺžiť len do 31. decembra 2024.

| (9) | Osobitné opatrenie nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH. |
| --- | --- |

(9)

Osobitné opatrenie nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH.

| (10) | Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/789 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(10)

Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2018/789 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V článku 2 vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2018/789 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/789 z 25. mája 2018, ktorým sa Maďarsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 134, 31.5.2018, s. 10).

2

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/112 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/112

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1776

z 5. októbra 2021,

ktorým sa mení rozhodnutie 2009/791/ES, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | V článkoch 168 a 168a smernice 2006/112/ES sa upravuje právo zdaniteľných osôb na odpočítanie dane z pridanej hodnoty (DPH) z tovaru a služieb, ktoré im boli dodané, resp. poskytnuté na účely ich zdaniteľných transakcií. Spolkovej republike Nemecko (ďalej len „Nemecko“) sa povolilo zaviesť odchyľujúce sa opatrenie, ktorého cieľom je vyňať z práva na odpočítanie dane DPH, ktorou je zaťažený tovar a služby, ak sú predmetný tovar a služby používané v rozsahu viac ako 90 % na súkromné účely zdaniteľnej osoby alebo jej zamestnancov, resp. vo všeobecnosti na nepodnikateľské účely alebo neekonomické činnosti. |
| --- | --- |

(1)

V článkoch 168 a 168a smernice 2006/112/ES sa upravuje právo zdaniteľných osôb na odpočítanie dane z pridanej hodnoty (DPH) z tovaru a služieb, ktoré im boli dodané, resp. poskytnuté na účely ich zdaniteľných transakcií. Spolkovej republike Nemecko (ďalej len „Nemecko“) sa povolilo zaviesť odchyľujúce sa opatrenie, ktorého cieľom je vyňať z práva na odpočítanie dane DPH, ktorou je zaťažený tovar a služby, ak sú predmetný tovar a služby používané v rozsahu viac ako 90 % na súkromné účely zdaniteľnej osoby alebo jej zamestnancov, resp. vo všeobecnosti na nepodnikateľské účely alebo neekonomické činnosti.

| (2) | Pôvodne sa rozhodnutím Rady 2000/186/ES (2) Nemecku povolilo zaviesť a uplatňovať opatrenia odchyľujúce sa od článkov 6 a 17 smernice Rady 77/388/EHS (3) do 31. decembra 2002. Rozhodnutím Rady 2003/354/ES (4) sa Nemecku povolilo uplatňovať do 30. júna 2004 opatrenie odchyľujúce sa od článku 17 smernice 77/388/EHS. Rozhodnutím Rady 2004/817/ES (5) sa platnosť uvedeného povolenia predĺžila do 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(2)

Pôvodne sa rozhodnutím Rady 2000/186/ES (2) Nemecku povolilo zaviesť a uplatňovať opatrenia odchyľujúce sa od článkov 6 a 17 smernice Rady 77/388/EHS (3) do 31. decembra 2002. Rozhodnutím Rady 2003/354/ES (4) sa Nemecku povolilo uplatňovať do 30. júna 2004 opatrenie odchyľujúce sa od článku 17 smernice 77/388/EHS. Rozhodnutím Rady 2004/817/ES (5) sa platnosť uvedeného povolenia predĺžila do 31. decembra 2009.

| (3) | Rozhodnutím Rady 2009/791/ES (6) sa Nemecku povolilo naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES. Platnosť uvedeného povolenia po viacerých následných predĺženiach skončí 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady 2009/791/ES (6) sa Nemecku povolilo naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES. Platnosť uvedeného povolenia po viacerých následných predĺženiach skončí 31. decembra 2021.

| (4) | Smernicou Rady 2009/162/EÚ (7) bol do smernice 2006/112/ES vložený článok 168a s cieľom obmedziť odpočet na podiel skutočného používania na podnikateľské účely, a tak účinnejšie uplatňovať zásadu, podľa ktorej k odpočtu dochádza len vtedy, ak sa dotknuté tovary a služby používajú na účely podnikania zdaniteľnej osoby. Článok 1 rozhodnutia 2009/791/ES sa zmenil, aby zahrňoval odkaz na článok 168a smernice 2006/112/ES. Názov rozhodnutia 2009/791/ES preto musí odkazovať aj na článok 168a smernice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(4)

Smernicou Rady 2009/162/EÚ (7) bol do smernice 2006/112/ES vložený článok 168a s cieľom obmedziť odpočet na podiel skutočného používania na podnikateľské účely, a tak účinnejšie uplatňovať zásadu, podľa ktorej k odpočtu dochádza len vtedy, ak sa dotknuté tovary a služby používajú na účely podnikania zdaniteľnej osoby. Článok 1 rozhodnutia 2009/791/ES sa zmenil, aby zahrňoval odkaz na článok 168a smernice 2006/112/ES. Názov rozhodnutia 2009/791/ES preto musí odkazovať aj na článok 168a smernice 2006/112/ES.

| (5) | Nemecko listom, ktorý Komisia zaevidovala 19. februára 2021, predložilo žiadosť, aby sa predĺžilo povolenie naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES s cieľom úplne vyňať z práva na odpočítanie dane DPH, ktorou je zaťažený tovar a služby, ktoré zdaniteľná osoba z viac ako 90 % používa na súkromné alebo na nepodnikateľské účely vrátane neekonomických činností (ďalej len „osobitné opatrenie“) (ďalej len „žiadosť“). K žiadosti bola pripojená správa o uplatňovaní osobitného opatrenia vrátane preskúmania pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočítanie DPH, ako sa vyžaduje v článku 2 rozhodnutia 2009/791/ES. |
| --- | --- |

(5)

Nemecko listom, ktorý Komisia zaevidovala 19. februára 2021, predložilo žiadosť, aby sa predĺžilo povolenie naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES s cieľom úplne vyňať z práva na odpočítanie dane DPH, ktorou je zaťažený tovar a služby, ktoré zdaniteľná osoba z viac ako 90 % používa na súkromné alebo na nepodnikateľské účely vrátane neekonomických činností (ďalej len „osobitné opatrenie“) (ďalej len „žiadosť“). K žiadosti bola pripojená správa o uplatňovaní osobitného opatrenia vrátane preskúmania pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočítanie DPH, ako sa vyžaduje v článku 2 rozhodnutia 2009/791/ES.

| (6) | Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 17. marca 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 18. marca 2021 Komisia oznámila Nemecku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie danej žiadosti. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 17. marca 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 18. marca 2021 Komisia oznámila Nemecku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie danej žiadosti.

| (7) | Podľa Nemecka sa osobitné opatrenie osvedčilo ako veľmi účinné z hľadiska zjednodušenia výberu DPH a predchádzania daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Osobitným opatrením sa znižuje administratívna záťaž podnikov aj daňových správ, keďže nie je potrebné monitorovať následné použitie tovaru a služieb, na ktoré sa v čase ich nadobudnutia vzťahovalo vyňatie z práva na odpočítanie dane. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na ďalšie obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(7)

Podľa Nemecka sa osobitné opatrenie osvedčilo ako veľmi účinné z hľadiska zjednodušenia výberu DPH a predchádzania daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Osobitným opatrením sa znižuje administratívna záťaž podnikov aj daňových správ, keďže nie je potrebné monitorovať následné použitie tovaru a služieb, na ktoré sa v čase ich nadobudnutia vzťahovalo vyňatie z práva na odpočítanie dane. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na ďalšie obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024.

| (8) | Ak bude Nemecko považovať za potrebné predĺžiť platnosť opatrenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii do 31. marca 2024 predložiť žiadosť, ku ktorej pripojí správu o uplatňovaní osobitného opatrenia, ktorej súčasťou by malo byť preskúmanie uplatňovaného pomeru rozdelenia. |
| --- | --- |

(8)

Ak bude Nemecko považovať za potrebné predĺžiť platnosť opatrenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii do 31. marca 2024 predložiť žiadosť, ku ktorej pripojí správu o uplatňovaní osobitného opatrenia, ktorej súčasťou by malo byť preskúmanie uplatňovaného pomeru rozdelenia.

| (9) | Osobitné opatrenie nebude mať nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH. |
| --- | --- |

(9)

Osobitné opatrenie nebude mať nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH.

| (10) | Rozhodnutie 2009/791/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutie 2009/791/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2009/791/ES sa mení takto:

| 1. | Názov sa nahrádza takto:

  „Rozhodnutie Rady 2009/791/ES z 20. októbra 2009, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“. |
| --- | --- |

1.

Názov sa nahrádza takto:

„Rozhodnutie Rady 2009/791/ES z 20. októbra 2009, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“.

| 2. | Článok 2 sa nahrádza takto:

  „Článok 2
  Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.
  Žiadosť o predĺženie platnosti odchyľujúceho sa opatrenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024.
  K takejto žiadosti sa pripojí správa o uplatňovaní tohto opatrenia, ktorej súčasťou je preskúmanie pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočet DPH na základe tohto rozhodnutia.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.

Žiadosť o predĺženie platnosti odchyľujúceho sa opatrenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024.

K takejto žiadosti sa pripojí správa o uplatňovaní tohto opatrenia, ktorej súčasťou je preskúmanie pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočet DPH na základe tohto rozhodnutia.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2000/186/ES z 28. februára 2000, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje uplatňovať opatrenia odchyľujúce sa od článkov 6 a 17 šiestej smernice 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (Ú. v. ES L 59, 4.3.2000, s. 12).

2

(3)  Šiesta smernica Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutie Rady 2003/354/ES z 13. mája 2003, ktorým sa Nemecku povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 17 šiestej smernice 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu (Ú. v. EÚ L 123, 17.5.2003, s. 47).

4

(5)  Rozhodnutie Rady 2004/817/ES z 19. novembra 2004 oprávňujúce Nemecko na uplatnenie opatrenia odchyľujúceho sa od článku 17 šiestej smernice 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu (Ú. v. EÚ L 357, 2.12.2004, s. 33).

5

(6)  Rozhodnutie Rady 2009/791/ES z 20. októbra 2009, ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 283, 30.10.2009, s. 55).

6

(7)  Smernica Rady 2009/162/EÚ z 22. decembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú niektoré ustanovenia smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 10, 15.1.2010, s. 14).

7

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/115 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/115

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1777

z 5. októbra 2021,

ktorým sa Taliansku povoľuje uplatňovať znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrinu dodávanú v obci Campione d’Italia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (1), a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Talianske orgány listom zo 7. augusta 2020 požiadali o povolenie podľa článku 19 smernice 2003/96/ES uplatňovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2026 znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrickú energiu, ktoré sa dodávajú na území obce Campione d’Italia. Taliansko poskytlo doplňujúce informácie a vysvetlenia na podporu žiadosti 19. januára 2021. |
| --- | --- |

(1)

Talianske orgány listom zo 7. augusta 2020 požiadali o povolenie podľa článku 19 smernice 2003/96/ES uplatňovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2026 znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrickú energiu, ktoré sa dodávajú na území obce Campione d’Italia. Taliansko poskytlo doplňujúce informácie a vysvetlenia na podporu žiadosti 19. januára 2021.

| (2) | Obec Campione d’Italia je exklávou Talianska vo Švajčiarsku, pričom zo zemepisného hľadiska ide o veľmi úzku oblasť s malým počtom obyvateľov. Oblasť je hornatá, čo sťažuje jej územný rozvoj, priemyselné činnosti a celkovú dostupnosť. Vzhľadom na jej zemepisnú polohu, nedostatočný prístup k sústave zemného plynu a jej drsné klimatické podmienky sú náklady na dodávku energetických produktov do obce Campione d’Italia vysoké, bez ohľadu na to, či sa dodávajú zo Švajčiarska alebo z Talianska. Začlenenie Campione d’Italia do colného územia Únie 1. januára 2020 navyše viedlo k zvýšeniu nákladov domácností aj podnikov na energiu. Campione d’Italia navyše čelí vážnej hospodárskej kríze, ktorú ešte zhoršila pandémia ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

Obec Campione d’Italia je exklávou Talianska vo Švajčiarsku, pričom zo zemepisného hľadiska ide o veľmi úzku oblasť s malým počtom obyvateľov. Oblasť je hornatá, čo sťažuje jej územný rozvoj, priemyselné činnosti a celkovú dostupnosť. Vzhľadom na jej zemepisnú polohu, nedostatočný prístup k sústave zemného plynu a jej drsné klimatické podmienky sú náklady na dodávku energetických produktov do obce Campione d’Italia vysoké, bez ohľadu na to, či sa dodávajú zo Švajčiarska alebo z Talianska. Začlenenie Campione d’Italia do colného územia Únie 1. januára 2020 navyše viedlo k zvýšeniu nákladov domácností aj podnikov na energiu. Campione d’Italia navyše čelí vážnej hospodárskej kríze, ktorú ešte zhoršila pandémia ochorenia COVID-19.

| (3) | S cieľom zmierniť vysoké náklady na energiu v Campione d’Italia, mala by sa znížiť daň na určité energetické výrobky. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zmierniť vysoké náklady na energiu v Campione d’Italia, mala by sa znížiť daň na určité energetické výrobky.

| (4) | Komisia požadované opatrenie preskúmala a nezistila, že by narúšalo hospodársku súťaž alebo bránilo riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, a opatrenie nemožno pokladať za nezlučiteľné s politikou Únie v oblasti životného prostredia, energetiky a dopravy. Znížené sadzby dane by v prípade plynového oleja aj elektriny zostali rovnaké alebo vyššie ako minimálne úrovne zdanenia stanovené v smernici 2003/96/ES a čiastočne by kompenzovali zvýšené náklady na energiu, ktoré vznikajú v obci Campione d’Italia. Táto daňová úľava nie je kumulatívna so žiadnym iným druhom daňových úľav. |
| --- | --- |

(4)

Komisia požadované opatrenie preskúmala a nezistila, že by narúšalo hospodársku súťaž alebo bránilo riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, a opatrenie nemožno pokladať za nezlučiteľné s politikou Únie v oblasti životného prostredia, energetiky a dopravy. Znížené sadzby dane by v prípade plynového oleja aj elektriny zostali rovnaké alebo vyššie ako minimálne úrovne zdanenia stanovené v smernici 2003/96/ES a čiastočne by kompenzovali zvýšené náklady na energiu, ktoré vznikajú v obci Campione d’Italia. Táto daňová úľava nie je kumulatívna so žiadnym iným druhom daňových úľav.

| (5) | Taliansku by sa preto malo povoliť uplatňovať v obci Campione d’Italia znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrickú energiu dodávanú v obci Campione d’Italia. |
| --- | --- |

(5)

Taliansku by sa preto malo povoliť uplatňovať v obci Campione d’Italia znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrickú energiu dodávanú v obci Campione d’Italia.

| (6) | S cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahli ciele tohto odchyľujúceho sa opatrenia, najmä cieľ zabrániť rušivým účinkom súčasnej hospodárskej, sociálnej a geografickej situácie Campione d’Italia a cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky prostredníctvom zmiernenia vysokých nákladov na energiu, je vhodné, aby sa toto rozhodnutie uplatňovalo od 1. januára 2021. Ustanovením uplatňovania tohto odchyľujúceho sa opatrenia od dátumu pred nadobudnutím jeho účinnosti sa dodržiavajú oprávnené očakávania účastníkov trhu a jednotlivcov, keďže odchyľujúce sa opatrenie nezasahuje do ich práv a povinností. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahli ciele tohto odchyľujúceho sa opatrenia, najmä cieľ zabrániť rušivým účinkom súčasnej hospodárskej, sociálnej a geografickej situácie Campione d’Italia a cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky prostredníctvom zmiernenia vysokých nákladov na energiu, je vhodné, aby sa toto rozhodnutie uplatňovalo od 1. januára 2021. Ustanovením uplatňovania tohto odchyľujúceho sa opatrenia od dátumu pred nadobudnutím jeho účinnosti sa dodržiavajú oprávnené očakávania účastníkov trhu a jednotlivcov, keďže odchyľujúce sa opatrenie nezasahuje do ich práv a povinností.

| (7) | Každé povolenie udelené podľa článku 19 ods. 2 smernice 2003/96/ES musí byť prísne časovo obmedzené. Aby sa obci Campione d’Italia poskytla dostatočná miera istoty, povolenie by sa malo udeliť na obdobie šiestich rokov. V záujme toho, aby sa nenarušil budúci všeobecný vývoj súčasného právneho rámca, je však vhodné stanoviť, že ak by Rada na základe článku 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zaviedla zmenený všeobecný systém zdanenia energetických výrobkov, ktorému by toto povolenie nezodpovedalo, malo by toto povolenie stratiť účinnosť dňom, ktorým sa takéto všeobecné pravidlá začnú uplatňovať. |
| --- | --- |

(7)

Každé povolenie udelené podľa článku 19 ods. 2 smernice 2003/96/ES musí byť prísne časovo obmedzené. Aby sa obci Campione d’Italia poskytla dostatočná miera istoty, povolenie by sa malo udeliť na obdobie šiestich rokov. V záujme toho, aby sa nenarušil budúci všeobecný vývoj súčasného právneho rámca, je však vhodné stanoviť, že ak by Rada na základe článku 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zaviedla zmenený všeobecný systém zdanenia energetických výrobkov, ktorému by toto povolenie nezodpovedalo, malo by toto povolenie stratiť účinnosť dňom, ktorým sa takéto všeobecné pravidlá začnú uplatňovať.

| (8) | Týmto rozhodnutím nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci, |
| --- | --- |

(8)

Týmto rozhodnutím nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Taliansku sa povoľuje uplatňovať znížené sadzby dane na plynový olej používaný na vykurovacie účely a na elektrickú energiu dodávanú v obci Campione d’Italia za predpokladu, že sa dodržia minimálne úrovne zdanenia uvedené v článku 9 a 10 smernice 2003/96/ES.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2021 do 31. decembra 2026.

Pokiaľ by však Rada, konajúc na základe článku 113 alebo akéhokoľvek iného príslušného ustanovenia Zmluvy o fungovaní Európskej únie, zaviedla zmenený všeobecný systém zdanenia energetických výrobkov, ktorému by povolenie udelené v článku 1 tohto rozhodnutia nezodpovedalo, toto rozhodnutie sa prestane uplatňovať dňom nadobudnutia platnosti uvedených všeobecných pravidiel.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/117 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/117

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1778

z 5. októbra 2021,

ktorým sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | V článku 193 smernice 2006/112/ES sa stanovuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého je zdaniteľná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby, povinná platiť daňovým orgánom daň z pridanej hodnoty (DPH). |
| --- | --- |

(1)

V článku 193 smernice 2006/112/ES sa stanovuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého je zdaniteľná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby, povinná platiť daňovým orgánom daň z pridanej hodnoty (DPH).

| (2) | Spolková republika Nemecko (ďalej len „Nemecko“) listom, ktorý Komisia zaevidovala 15. marca 2021, požiadalo Komisiu o povolenie uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osoby povinné platiť DPH v prípade prenosu emisných kvót, s ktorými sa obchoduje vo vnútroštátnom systéme podľa zákona o obchodovaní s emisnými kvótami palív (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) z 12. decembra 2019 (ďalej len „žiadosť“). |
| --- | --- |

(2)

Spolková republika Nemecko (ďalej len „Nemecko“) listom, ktorý Komisia zaevidovala 15. marca 2021, požiadalo Komisiu o povolenie uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osoby povinné platiť DPH v prípade prenosu emisných kvót, s ktorými sa obchoduje vo vnútroštátnom systéme podľa zákona o obchodovaní s emisnými kvótami palív (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen – BEHG) z 12. decembra 2019 (ďalej len „žiadosť“).

| (3) | Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 7. apríla 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom a listom z 8. apríla 2021 oznámila Nemecku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 7. apríla 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom a listom z 8. apríla 2021 oznámila Nemecku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti.

| (4) | V článku 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES sa členským štátom umožňuje určiť zdaniteľné osoby, ktoré sú príjemcami prenosu kvót oprávňujúcich vypustiť skleníkové plyny, ako sú vymedzené v článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2), a prenosu iných jednotiek, ktoré môžu prevádzkovatelia použiť na dosiahnutie súladu s uvedenou smernicou, za osoby povinné platiť DPH (ďalej len „mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti“). Tieto ustanovenia sa zahrnuli do smernice 2006/112/ES smernicou Rady 2010/23/EÚ (3) s cieľom prispieť k boju proti podvodom v oblasti DPH. Uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti pri obchodovaní s emisiami skleníkových plynov podľa článku 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES sa obmedzuje na kvóty, s ktorými sa obchoduje v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“). |
| --- | --- |

(4)

V článku 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES sa členským štátom umožňuje určiť zdaniteľné osoby, ktoré sú príjemcami prenosu kvót oprávňujúcich vypustiť skleníkové plyny, ako sú vymedzené v článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2), a prenosu iných jednotiek, ktoré môžu prevádzkovatelia použiť na dosiahnutie súladu s uvedenou smernicou, za osoby povinné platiť DPH (ďalej len „mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti“). Tieto ustanovenia sa zahrnuli do smernice 2006/112/ES smernicou Rady 2010/23/EÚ (3) s cieľom prispieť k boju proti podvodom v oblasti DPH. Uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti pri obchodovaní s emisiami skleníkových plynov podľa článku 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES sa obmedzuje na kvóty, s ktorými sa obchoduje v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“).

| (5) | Nemecko na základe zákona BEHG vytvorilo právny rámec pre vnútroštátny systém obchodovania s emisiami, ktorý sa vzťahuje na emisie, ktoré nepatria do systému EU ETS. Článok 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES preto nepredstavuje právny základ na uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na obchodovanie podľa zákona o obchodovaní s emisnými kvótami palív. |
| --- | --- |

(5)

Nemecko na základe zákona BEHG vytvorilo právny rámec pre vnútroštátny systém obchodovania s emisiami, ktorý sa vzťahuje na emisie, ktoré nepatria do systému EU ETS. Článok 199a ods. 1 písm. a) a b) smernice 2006/112/ES preto nepredstavuje právny základ na uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti na obchodovanie podľa zákona o obchodovaní s emisnými kvótami palív.

| (6) | Podľa Nemecka je obchodovanie s kvótami veľmi zraniteľné voči podvodom v oblasti DPH. Obchodovanie s emisnými kvótami palív podľa zákona BEHG by sa mohlo využívať na podvodné účely rovnakým spôsobom ako v rámci EU ETS. Emisné kvóty sa môžu vymieňať rýchlo, opakovane a ľahko. Je preto veľmi ťažké pre orgány zistiť takéto zmeny vlastníctva a zabezpečiť výber primeranej sumy dane. Nadobúdateľ kvót, ktorý je zdaniteľnou osobou s právom na odpočítanie dane, by si mohol odpočítať DPH bez toho, aby dodávateľ zaplatil daňovým orgánom vyfakturovanú daň z obratu. Najmä zapojenie tzv. chýbajúcich obchodníkov, ktorí rýchlo zmiznú alebo nemajú žiadny majetok, do dodávateľského reťazca bráni tomu, aby orgány mohli vybrať ušlú daň, čo má negatívny vplyv na rozpočet. S cieľom napraviť straty verejných príjmov Nemecko požiadalo o povolenie odchýliť sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, aby zaviedlo mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti pri prenose emisných kvót. |
| --- | --- |

(6)

Podľa Nemecka je obchodovanie s kvótami veľmi zraniteľné voči podvodom v oblasti DPH. Obchodovanie s emisnými kvótami palív podľa zákona BEHG by sa mohlo využívať na podvodné účely rovnakým spôsobom ako v rámci EU ETS. Emisné kvóty sa môžu vymieňať rýchlo, opakovane a ľahko. Je preto veľmi ťažké pre orgány zistiť takéto zmeny vlastníctva a zabezpečiť výber primeranej sumy dane. Nadobúdateľ kvót, ktorý je zdaniteľnou osobou s právom na odpočítanie dane, by si mohol odpočítať DPH bez toho, aby dodávateľ zaplatil daňovým orgánom vyfakturovanú daň z obratu. Najmä zapojenie tzv. chýbajúcich obchodníkov, ktorí rýchlo zmiznú alebo nemajú žiadny majetok, do dodávateľského reťazca bráni tomu, aby orgány mohli vybrať ušlú daň, čo má negatívny vplyv na rozpočet. S cieľom napraviť straty verejných príjmov Nemecko požiadalo o povolenie odchýliť sa od článku 193 smernice 2006/112/ES, aby zaviedlo mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti pri prenose emisných kvót.

| (7) | Určením príjemcu, ktorý je zdaniteľnou osobou, za osobu povinnú zaplatiť DPH v týchto konkrétnych prípadoch sa zjednoduší postup výberu DPH a zabráni daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti na prenos emisných kvót, s ktorými sa obchoduje vo vnútroštátnom systéme podľa zákona o BEHG (ďalej len „osobitné opatrenie“). |
| --- | --- |

(7)

Určením príjemcu, ktorý je zdaniteľnou osobou, za osobu povinnú zaplatiť DPH v týchto konkrétnych prípadoch sa zjednoduší postup výberu DPH a zabráni daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti na prenos emisných kvót, s ktorými sa obchoduje vo vnútroštátnom systéme podľa zákona o BEHG (ďalej len „osobitné opatrenie“).

| (8) | Platnosť osobitného opatrenia by mala byť časovo obmedzená. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(8)

Platnosť osobitného opatrenia by mala byť časovo obmedzená. Nemecku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie do 31. decembra 2024.

| (9) | Vzhľadom na rozsah pôsobnosti a novosť osobitného opatrenia je dôležité zhodnotiť jeho vplyv. Ak chce preto Nemecko predĺžiť platnosť osobitného opatrenia po roku 2024, malo by Komisii predložiť správu zahŕňajúcu preskúmanie tohto osobitného opatrenia spolu so žiadosťou o predĺženie platnosti najneskôr do 31. marca 2024. Táto správa by mala obsahovať posúdenie vplyvu osobitného opatrenia na boj proti podvodom v oblasti DPH a počet obchodníkov a transakcií dotknutých osobitným opatrením. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na rozsah pôsobnosti a novosť osobitného opatrenia je dôležité zhodnotiť jeho vplyv. Ak chce preto Nemecko predĺžiť platnosť osobitného opatrenia po roku 2024, malo by Komisii predložiť správu zahŕňajúcu preskúmanie tohto osobitného opatrenia spolu so žiadosťou o predĺženie platnosti najneskôr do 31. marca 2024. Táto správa by mala obsahovať posúdenie vplyvu osobitného opatrenia na boj proti podvodom v oblasti DPH a počet obchodníkov a transakcií dotknutých osobitným opatrením.

| (10) | Osobitné opatrenie nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH, |
| --- | --- |

(10)

Osobitné opatrenie nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Odchylne od článku 193 smernice 2006/112/ES sa Spolkovej republike Nemecko povoľuje stanoviť, že osobou povinnou platiť DPH je zdaniteľná osoba, ktorá je príjemcom prenosu emisných kvót, s ktorými sa obchoduje vo vnútroštátnom systéme obchodovania podľa zákona o obchodovaní s emisnými kvótami palív (Gesetz über einen nationalen Zertifikatehandel für Brennstoffemissionen) z 12. decembra 2019.

Článok 2

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.

Prípadná žiadosť o predĺženie platnosti osobitného opatrenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024 a pripojí sa k nej správa o uplatňovaní tohto opatrenia, ktorej súčasťou bude posúdenie vplyvu opatrenia na boj proti podvodom v oblasti DPH a počet obchodníkov a transakcií dotknutých týmto opatrením.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Smernica Rady 2010/23/EÚ zo 16. marca 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o voliteľné a dočasné uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s poskytovaniami určitých služieb, pri ktorých existuje riziko podvodu (Ú. v. EÚ L 72, 20.3.2010, s. 1).

3

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/120

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1779

z 5. októbra 2021,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Vykonávacím rozhodnutím Rady 2009/1013/EÚ (2) sa Rakúskej republike (ďalej len „Rakúsko“) povolilo uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od smernice 2006/112/ES (ďalej len „osobitné opatrenie“). Po postupných predĺženiach sa platnosť uvedeného povolenia skončí 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím rozhodnutím Rady 2009/1013/EÚ (2) sa Rakúskej republike (ďalej len „Rakúsko“) povolilo uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od smernice 2006/112/ES (ďalej len „osobitné opatrenie“). Po postupných predĺženiach sa platnosť uvedeného povolenia skončí 31. decembra 2021.

| (2) | Článok 168a bol do smernice 2006/112/ES vložený smernicou Rady 2009/162/EÚ (3) s cieľom obmedziť odpočet úmerne k skutočnému použitiu na podnikateľské účely, a tak účinnejšie uplatňovať zásadu, podľa ktorej k odpočtu dochádza len vtedy, ak sa dotknutý tovar a služby používajú na účely podnikania zdaniteľnej osoby. Článok 1 rozhodnutia 2009/1013/EÚ sa zmenil, aby sa zahrnul odkaz na článok 168a smernice 2006/112/ES. Názov vykonávacieho rozhodnutia 2009/1013/EÚ preto musí odkazovať aj na článok 168a smernice 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(2)

Článok 168a bol do smernice 2006/112/ES vložený smernicou Rady 2009/162/EÚ (3) s cieľom obmedziť odpočet úmerne k skutočnému použitiu na podnikateľské účely, a tak účinnejšie uplatňovať zásadu, podľa ktorej k odpočtu dochádza len vtedy, ak sa dotknutý tovar a služby používajú na účely podnikania zdaniteľnej osoby. Článok 1 rozhodnutia 2009/1013/EÚ sa zmenil, aby sa zahrnul odkaz na článok 168a smernice 2006/112/ES. Názov vykonávacieho rozhodnutia 2009/1013/EÚ preto musí odkazovať aj na článok 168a smernice 2006/112/ES.

| (3) | Osobitné opatrenie sa odchyľuje od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES, ktorými sa upravuje právo zdaniteľných osôb na odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) z tovaru a služieb, ktoré im boli dodané a poskytnuté na účely ich zdaniteľných transakcií. Cieľom osobitného opatrenia je vyňať DPH za tovar a služby z práva na odpočet, ak tento tovar a služby používa zdaniteľná osoba v rozsahu viac ako 90 % na svoje súkromné účely alebo na účely svojich zamestnancov, respektíve vo všeobecnosti na nepodnikateľské účely alebo nehospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(3)

Osobitné opatrenie sa odchyľuje od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES, ktorými sa upravuje právo zdaniteľných osôb na odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) z tovaru a služieb, ktoré im boli dodané a poskytnuté na účely ich zdaniteľných transakcií. Cieľom osobitného opatrenia je vyňať DPH za tovar a služby z práva na odpočet, ak tento tovar a služby používa zdaniteľná osoba v rozsahu viac ako 90 % na svoje súkromné účely alebo na účely svojich zamestnancov, respektíve vo všeobecnosti na nepodnikateľské účely alebo nehospodárske činnosti.

| (4) | Cieľom tohto osobitného opatrenia je zjednodušiť postup pri účtovaní a výbere DPH. Výška dane splatnej na úrovni konečnej spotreby je ovplyvnená iba v zanedbateľnej miere. |
| --- | --- |

(4)

Cieľom tohto osobitného opatrenia je zjednodušiť postup pri účtovaní a výbere DPH. Výška dane splatnej na úrovni konečnej spotreby je ovplyvnená iba v zanedbateľnej miere.

| (5) | Listom, ktorý Komisia zaevidovala 19. marca 2021, Rakúsko požiadalo o povolenie naďalej uplatňovať toto osobitné opatrenie („žiadosť“). |
| --- | --- |

(5)

Listom, ktorý Komisia zaevidovala 19. marca 2021, Rakúsko požiadalo o povolenie naďalej uplatňovať toto osobitné opatrenie („žiadosť“).

| (6) | Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 7. apríla 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Rakúsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie danej žiadosti. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listami zo 7. apríla 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom. Listom z 8. apríla 2021 Komisia oznámila Rakúsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie danej žiadosti.

| (7) | Podľa Rakúska sa osobitné opatrenie osvedčilo ako veľmi účinné z hľadiska zjednodušenia výberu DPH, zabránenia daňovým únikom a predchádzania vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Opatrením sa znižuje administratívna záťaž podnikov aj daňových správ, keďže nie je potrebné monitorovať následné použitie tovaru a služieb, na ktoré sa v čase ich nadobudnutia vzťahovalo vyňatie z práva na odpočítanie dane. Rakúsku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na ďalšie obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(7)

Podľa Rakúska sa osobitné opatrenie osvedčilo ako veľmi účinné z hľadiska zjednodušenia výberu DPH, zabránenia daňovým únikom a predchádzania vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Opatrením sa znižuje administratívna záťaž podnikov aj daňových správ, keďže nie je potrebné monitorovať následné použitie tovaru a služieb, na ktoré sa v čase ich nadobudnutia vzťahovalo vyňatie z práva na odpočítanie dane. Rakúsku by sa preto malo povoliť uplatňovať osobitné opatrenie naďalej na ďalšie obmedzené obdobie, a to do 31. decembra 2024.

| (8) | Ak bude Rakúsko považovať za potrebné predĺžiť platnosť opatrenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii do 31. marca 2024 predložiť žiadosť, ku ktorej pripojí správu o uplatňovaní osobitného opatrenia, ktorej súčasťou bude preskúmanie uplatňovaného pomeru rozdelenia. |
| --- | --- |

(8)

Ak bude Rakúsko považovať za potrebné predĺžiť platnosť opatrenia na obdobie po roku 2024, malo by Komisii do 31. marca 2024 predložiť žiadosť, ku ktorej pripojí správu o uplatňovaní osobitného opatrenia, ktorej súčasťou bude preskúmanie uplatňovaného pomeru rozdelenia.

| (9) | Osobitné opatrenie nebude mať nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie plynúce z DPH. |
| --- | --- |

(9)

Osobitné opatrenie nebude mať nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Únie plynúce z DPH.

| (10) | Vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(10)

Vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vykonávacie rozhodnutie 2009/1013/EÚ sa mení takto:

| 1. | Názov sa nahrádza takto:

  „Vykonávacie rozhodnutie Rady 2009/1013/EÚ z 22. decembra 2009, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“. |
| --- | --- |

1.

Názov sa nahrádza takto:

„Vykonávacie rozhodnutie Rady 2009/1013/EÚ z 22. decembra 2009, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“.

| 2. | Články 1 a 2 sa nahrádzajú takto:

  „Článok 1
  Odchylne od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES sa Rakúskej republike povoľuje úplne vyňať daň z pridanej hodnoty (DPH) za tovar a služby z práva na odpočet DPH, ak sú predmetný tovar a služby použité v rozsahu viac ako 90 % na súkromné účely zdaniteľnej osoby alebo zamestnancov zdaniteľnej osoby, alebo všeobecnejšie na nepodnikateľské účely alebo nehospodárske činnosti.


  Článok 2
  Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.
  Žiadosť o predĺženie platnosti odchyľujúceho sa opatrenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024.
  K takejto žiadosti sa pripojí správa o uplatňovaní tohto opatrenia, ktorej súčasťou je preskúmanie pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočet DPH na základe tohto rozhodnutia.“ |
| --- | --- |

2.

Články 1 a 2 sa nahrádzajú takto:

„Článok 1

Odchylne od článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES sa Rakúskej republike povoľuje úplne vyňať daň z pridanej hodnoty (DPH) za tovar a služby z práva na odpočet DPH, ak sú predmetný tovar a služby použité v rozsahu viac ako 90 % na súkromné účely zdaniteľnej osoby alebo zamestnancov zdaniteľnej osoby, alebo všeobecnejšie na nepodnikateľské účely alebo nehospodárske činnosti.

Článok 2

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2024.

Žiadosť o predĺženie platnosti odchyľujúceho sa opatrenia stanoveného v tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 31. marca 2024.

K takejto žiadosti sa pripojí správa o uplatňovaní tohto opatrenia, ktorej súčasťou je preskúmanie pomeru rozdelenia uplatňovaného na právo na odpočet DPH na základe tohto rozhodnutia.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Rakúskej republike.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2009/1013/EÚ z 22. decembra 2009, ktorým sa Rakúskej republike povoľuje naďalej uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 168 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 21).

2

(3)  Smernica Rady 2009/162/EÚ z 22. decembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú niektoré ustanovenia smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 10, 15.1.2010, s. 14).

3

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/122

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1780

z 5. októbra 2021,

ktorým sa mení rozhodnutie 2009/790/ES, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), a najmä na jej článok 395 ods. 1 prvý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Podľa článku 287 bodu 14 smernice 2006/112/ES môže Poľská republika (ďalej len „Poľsko“) oslobodiť od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“) zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nie je vyšší ako ekvivalent sumy 10 000 EUR v národnej mene pri prepočítacom kurze platnom v deň jeho pristúpenia. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 287 bodu 14 smernice 2006/112/ES môže Poľská republika (ďalej len „Poľsko“) oslobodiť od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“) zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nie je vyšší ako ekvivalent sumy 10 000 EUR v národnej mene pri prepočítacom kurze platnom v deň jeho pristúpenia.

| (2) | Rozhodnutím Rady 2009/790/ES (2) sa Poľsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES, ktorým sa od DPH oslobodzujú zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nie je vyšší ako ekvivalent sumy 40 000 EUR v národnej mene (ďalej len „odchyľujúce sa opatrenie“). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady 2009/790/ES (2) sa Poľsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES, ktorým sa od DPH oslobodzujú zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nie je vyšší ako ekvivalent sumy 40 000 EUR v národnej mene (ďalej len „odchyľujúce sa opatrenie“).

| (3) | Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1919 (3) sa Poľsku povolilo naďalej uplatňovať odchyľujúce sa opatrenie, a to do 31. decembra 2021 alebo do nadobudnutia účinnosti smernice, ktorou sa menia ustanovenia článkov 281 až 294 smernice 2006/112/ES, podľa toho, čo nastane skôr. |
| --- | --- |

(3)

Vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1919 (3) sa Poľsku povolilo naďalej uplatňovať odchyľujúce sa opatrenie, a to do 31. decembra 2021 alebo do nadobudnutia účinnosti smernice, ktorou sa menia ustanovenia článkov 281 až 294 smernice 2006/112/ES, podľa toho, čo nastane skôr.

| (4) | Poľsko listom, ktorý Komisia zaevidovala 1. marca 2021, predložilo Komisii žiadosť o povolenie naďalej uplatňovať odchyľujúce sa opatrenie do 31. decembra 2024 (ďalej len „žiadosť“). |
| --- | --- |

(4)

Poľsko listom, ktorý Komisia zaevidovala 1. marca 2021, predložilo Komisii žiadosť o povolenie naďalej uplatňovať odchyľujúce sa opatrenie do 31. decembra 2024 (ďalej len „žiadosť“).

| (5) | Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listom z 25. marca 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom s výnimkou Cypru a listom z 26. marca 2021 Cypru. Listom z 29. marca 2021 Komisia oznámila Poľsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 395 ods. 2 druhého pododseku smernice 2006/112/ES Komisia listom z 25. marca 2021 postúpila žiadosť ostatným členským štátom s výnimkou Cypru a listom z 26. marca 2021 Cypru. Listom z 29. marca 2021 Komisia oznámila Poľsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti.

| (6) | Odchyľujúce sa opatrenie je v súlade s cieľmi oznámenia Komisie z 25. júna 2008 s názvom „Najskôr myslieť v malom“ – iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu. |
| --- | --- |

(6)

Odchyľujúce sa opatrenie je v súlade s cieľmi oznámenia Komisie z 25. júna 2008 s názvom „Najskôr myslieť v malom“ – iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu.

| (7) | Podľa informácií, ktoré poskytlo Poľsko, bude mať odchyľujúce sa opatrenie len zanedbateľný vplyv na celkovú sumu daňových príjmov Poľska vybraných na stupni konečnej spotreby. Zdaniteľné osoby si stále môžu zvoliť všeobecnú úpravu uplatňovania DPH. |
| --- | --- |

(7)

Podľa informácií, ktoré poskytlo Poľsko, bude mať odchyľujúce sa opatrenie len zanedbateľný vplyv na celkovú sumu daňových príjmov Poľska vybraných na stupni konečnej spotreby. Zdaniteľné osoby si stále môžu zvoliť všeobecnú úpravu uplatňovania DPH.

| (8) | Po nadobudnutí účinnosti nariadenia Rady (EÚ, Euratom) 2021/769 (4), Poľsko už počnúc výkazom pre vlastný zdroj založený na DPH za rozpočtový rok 2021 nebude počítať žiadnu kompenzáciu. |
| --- | --- |

(8)

Po nadobudnutí účinnosti nariadenia Rady (EÚ, Euratom) 2021/769 (4), Poľsko už počnúc výkazom pre vlastný zdroj založený na DPH za rozpočtový rok 2021 nebude počítať žiadnu kompenzáciu.

| (9) | Vzhľadom na možný pozitívny vplyv tohto odchyľujúceho sa opatrenia na zjednodušenie povinností súvisiacich z DPH z hľadiska zníženia administratívnej záťaže a nákladov pre malé podniky by sa Poľsku malo povoliť uplatňovať ho na dlhšie obdobie. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na možný pozitívny vplyv tohto odchyľujúceho sa opatrenia na zjednodušenie povinností súvisiacich z DPH z hľadiska zníženia administratívnej záťaže a nákladov pre malé podniky by sa Poľsku malo povoliť uplatňovať ho na dlhšie obdobie.

| (10) | Smernicou Rady (EÚ) 2020/285 (5) sa zmenili články 281 až 294 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osobitnú úpravu pre malé podniky, stanovili sa nové pravidlá pre malé podniky vrátane maximálneho limitu ročného obratu, ktorý môže členský štát stanoviť, na úrovni 85 000 EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v národnej mene. |
| --- | --- |

(10)

Smernicou Rady (EÚ) 2020/285 (5) sa zmenili články 281 až 294 smernice 2006/112/ES, pokiaľ ide o osobitnú úpravu pre malé podniky, stanovili sa nové pravidlá pre malé podniky vrátane maximálneho limitu ročného obratu, ktorý môže členský štát stanoviť, na úrovni 85 000 EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v národnej mene.

| (11) | Povolenie na uplatňovanie odchyľujúceho sa opatrenia by malo byť časovo obmedzené. Toto časové obmedzenie by malo byť dostatočné na to, aby bolo možné vyhodnotiť účinnosť a primeranosť daného limitu. Okrem toho majú členské štáty podľa smernice (EÚ) 2020/285 do 31. decembra 2024 prijať a uverejniť zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 uvedenej smernice a tieto ustanovenia uplatňovať od 1. januára 2025. Je preto vhodné povoliť Poľsku, aby uplatňovalo dané odchyľujúce sa opatrenie do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(11)

Povolenie na uplatňovanie odchyľujúceho sa opatrenia by malo byť časovo obmedzené. Toto časové obmedzenie by malo byť dostatočné na to, aby bolo možné vyhodnotiť účinnosť a primeranosť daného limitu. Okrem toho majú členské štáty podľa smernice (EÚ) 2020/285 do 31. decembra 2024 prijať a uverejniť zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 uvedenej smernice a tieto ustanovenia uplatňovať od 1. januára 2025. Je preto vhodné povoliť Poľsku, aby uplatňovalo dané odchyľujúce sa opatrenie do 31. decembra 2024.

| (12) | Rozhodnutie 2009/790/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutie 2009/790/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Článok 2 rozhodnutia 2009/790/ES sa nahrádza takto:

„Článok 2

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2010 do 31. decembra 2024.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

V Luxemburgu 5. októbra 2021

Za Radu

predseda

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2009/790/ES z 20. októbra 2009, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 283, 30.10.2009, s. 53).

2

(3)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1919 zo 4. decembra 2018, ktorým sa mení rozhodnutie 2009/790/ES, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 311, 7.12.2018, s. 32).

3

(4)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2021/769 z 30. apríla 2021, ktorým sa mení nariadenie (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečných jednotných dohodách o vyberaní vlastných zdrojov pochádzajúcich z dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

(5)  Smernica Rady (EÚ) 2020/285 z 18. februára 2020, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o osobitnú úpravu pre malé podniky, a nariadenie (EÚ) č. 904/2010, pokiaľ ide o administratívnu spoluprácu a výmenu informácií na účely monitorovania správneho uplatňovania osobitnej úpravy pre malé podniky (Ú. v. EÚ L 62, 2.3.2020, s. 13).

5

---

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/124 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/124

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1781

zo 7. októbra 2021

o pozastavení uplatňovania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 vo vzťahu ku Gambii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (1), a najmä na jeho článok 25a ods. 5 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Koncom februára 2019 gambijské orgány jednostranne rozhodli o zavedení moratória na všetky operácie núteného návratu, čo bránilo účinným návratom počas väčšiny roka 2019. Po zrušení moratória v januári 2020 čelili členské štáty opakujúcim sa prekážkam, ktoré Gambia zaviedla pri organizovaní a vykonávaní návratových operácií. Nestabilná spolupráca s Gambiou brzdila všetky fázy procesu návratu, a to aj pri uplatňovaní existujúcich osvedčených postupov a ostatných operačných opatrení dohodnutých medzi Úniou a Gambiou. Gambijské orgány 6. apríla 2021 oznámili, že krajina až do odvolania nie je schopná prijímať navrátilcov a v júni 2021 potvrdili, že platí „moratórium na nútený návrat alebo repatriáciu až do skončenia decembrových volieb“. |
| --- | --- |

(1)

Koncom februára 2019 gambijské orgány jednostranne rozhodli o zavedení moratória na všetky operácie núteného návratu, čo bránilo účinným návratom počas väčšiny roka 2019. Po zrušení moratória v januári 2020 čelili členské štáty opakujúcim sa prekážkam, ktoré Gambia zaviedla pri organizovaní a vykonávaní návratových operácií. Nestabilná spolupráca s Gambiou brzdila všetky fázy procesu návratu, a to aj pri uplatňovaní existujúcich osvedčených postupov a ostatných operačných opatrení dohodnutých medzi Úniou a Gambiou. Gambijské orgány 6. apríla 2021 oznámili, že krajina až do odvolania nie je schopná prijímať navrátilcov a v júni 2021 potvrdili, že platí „moratórium na nútený návrat alebo repatriáciu až do skončenia decembrových volieb“.

| (2) | Komisia od roku 2019 podnikla kroky na zlepšenie úrovne spolupráce Gambie v oblasti readmisie neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín. Tieto kroky pozostávali z niekoľkých stretnutí s gambijskými orgánmi na technickej aj politickej úrovni s cieľom nájsť riešenia prijateľné pre obe strany a dohodnúť sa na ďalších podporných projektoch, ktoré by boli pre Gambiu prínosné. Zároveň sa uskutočnili výmeny na vysokej úrovni medzi Komisiou a Gambiou. Otázky readmisie boli nastolené Gambii aj v rámci ďalších stretnutí, ktoré zorganizovala Európska služba pre vonkajšiu činnosť. |
| --- | --- |

(2)

Komisia od roku 2019 podnikla kroky na zlepšenie úrovne spolupráce Gambie v oblasti readmisie neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín. Tieto kroky pozostávali z niekoľkých stretnutí s gambijskými orgánmi na technickej aj politickej úrovni s cieľom nájsť riešenia prijateľné pre obe strany a dohodnúť sa na ďalších podporných projektoch, ktoré by boli pre Gambiu prínosné. Zároveň sa uskutočnili výmeny na vysokej úrovni medzi Komisiou a Gambiou. Otázky readmisie boli nastolené Gambii aj v rámci ďalších stretnutí, ktoré zorganizovala Európska služba pre vonkajšiu činnosť.

| (3) | Vzhľadom na kroky, ktoré Komisia doteraz prijala na zlepšenie úrovne spolupráce, a celkové vzťahy Únie s Gambiou sa usudzuje, že spolupráca Gambie s Úniou v otázkach readmisie nie je dostatočná a Únia preto potrebuje prijať opatrenia. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na kroky, ktoré Komisia doteraz prijala na zlepšenie úrovne spolupráce, a celkové vzťahy Únie s Gambiou sa usudzuje, že spolupráca Gambie s Úniou v otázkach readmisie nie je dostatočná a Únia preto potrebuje prijať opatrenia.

| (4) | Uplatňovanie určitých ustanovení nariadenia (ES) č. 810/2009 by sa preto malo dočasne pozastaviť v prípade štátnych príslušníkov Gambie, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 (2). Toto by malo podnietiť gambijské orgány, aby podnikli potrebné kroky na zlepšenie spolupráce v otázkach readmisie. |
| --- | --- |

(4)

Uplatňovanie určitých ustanovení nariadenia (ES) č. 810/2009 by sa preto malo dočasne pozastaviť v prípade štátnych príslušníkov Gambie, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 (2). Toto by malo podnietiť gambijské orgány, aby podnikli potrebné kroky na zlepšenie spolupráce v otázkach readmisie.

| (5) | Dočasne pozastavené ustanovenia sú stanovené v článku 25a ods. 5 písm. a) vízového kódexu: pozastavenie možnosti oslobodenia od požiadaviek týkajúcich sa listinných dôkazov, ktoré majú predložiť žiadatelia o víza podľa článku 14 ods. 6, pozastavenie všeobecnej lehoty 15 kalendárnych dní na spracovanie uvedenej v článku 23 ods. 1 (z čoho zároveň vyplýva, že je vylúčené uplatňovanie pravidla o predĺžení tejto lehoty v jednotlivých prípadoch najviac na 45 dní), pozastavenie udeľovania víz na viac vstupov v súlade s článkom 24 ods. 2 a 2c a pozastavenie dobrovoľného oslobodenia od vízového poplatku v prípade držiteľov diplomatických a služobných pasov v súlade s článkom 16 ods. 5 písm. b). |
| --- | --- |

(5)

Dočasne pozastavené ustanovenia sú stanovené v článku 25a ods. 5 písm. a) vízového kódexu: pozastavenie možnosti oslobodenia od požiadaviek týkajúcich sa listinných dôkazov, ktoré majú predložiť žiadatelia o víza podľa článku 14 ods. 6, pozastavenie všeobecnej lehoty 15 kalendárnych dní na spracovanie uvedenej v článku 23 ods. 1 (z čoho zároveň vyplýva, že je vylúčené uplatňovanie pravidla o predĺžení tejto lehoty v jednotlivých prípadoch najviac na 45 dní), pozastavenie udeľovania víz na viac vstupov v súlade s článkom 24 ods. 2 a 2c a pozastavenie dobrovoľného oslobodenia od vízového poplatku v prípade držiteľov diplomatických a služobných pasov v súlade s článkom 16 ods. 5 písm. b).

| (6) | V článku 21 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje, že každý občan Únie má právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonanie. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES (3) nadobudli uvedené obmedzenia a podmienky účinnosť. Toto rozhodnutie nemá vplyv na uplatňovanie uvedenej smernice, ktorou sa právo na voľný pohyb rozširuje na rodinných príslušníkov, ktorí sprevádzajú občana Únie alebo sa k nemu pripájajú, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť. Toto rozhodnutie sa teda nevzťahuje na rodinných príslušníkov občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, ani na rodinných príslušníkov štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb rovnocenné s právom občanov Únie na základe dohody medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a treťou krajinou na strane druhej. |
| --- | --- |

(6)

V článku 21 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje, že každý občan Únie má právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonanie. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES (3) nadobudli uvedené obmedzenia a podmienky účinnosť. Toto rozhodnutie nemá vplyv na uplatňovanie uvedenej smernice, ktorou sa právo na voľný pohyb rozširuje na rodinných príslušníkov, ktorí sprevádzajú občana Únie alebo sa k nemu pripájajú, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť. Toto rozhodnutie sa teda nevzťahuje na rodinných príslušníkov občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, ani na rodinných príslušníkov štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb rovnocenné s právom občanov Únie na základe dohody medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a treťou krajinou na strane druhej.

| (7) | Opatreniami stanovenými v tomto rozhodnutí by nemali byť dotknuté záväzky členských štátov podľa medzinárodného práva ako hostiteľských krajín medzinárodných medzivládnych organizácií alebo medzinárodných konferencií zvolaných medzinárodnými medzivládnymi organizáciami, ktoré sú usadené v členských štátoch. Dočasné pozastavenie by sa preto nemalo vzťahovať na štátnych príslušníkov Gambie žiadajúcich o vízum, pokiaľ je to potrebné na to, aby si členské štáty plnili svoje záväzky ako hostiteľské krajiny takýchto organizácií alebo konferencií. |
| --- | --- |

(7)

Opatreniami stanovenými v tomto rozhodnutí by nemali byť dotknuté záväzky členských štátov podľa medzinárodného práva ako hostiteľských krajín medzinárodných medzivládnych organizácií alebo medzinárodných konferencií zvolaných medzinárodnými medzivládnymi organizáciami, ktoré sú usadené v členských štátoch. Dočasné pozastavenie by sa preto nemalo vzťahovať na štátnych príslušníkov Gambie žiadajúcich o vízum, pokiaľ je to potrebné na to, aby si členské štáty plnili svoje záväzky ako hostiteľské krajiny takýchto organizácií alebo konferencií.

| (8) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto rozhodnutie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto rozhodnutí, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto rozhodnutie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto rozhodnutí, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

| (9) | Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (10) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (5), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (6). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (5), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (6).

| (11) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (7), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (8). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (7), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (8).

| (12) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (10). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (10).

| (13) | Toto rozhodnutie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2011, |
| --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2011,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto rozhodnutie sa vzťahuje na štátnych príslušníkov Gambie, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia (EÚ) 2018/1806.

2.   Nevzťahuje sa na štátnych príslušníkov Gambie, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa článkov 4 alebo 6 nariadenia (EÚ) 2018/1806.

3.   Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na štátnych príslušníkov Gambie, ktorí žiadajú o víza a ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo rodinnými príslušníkmi štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb rovnocenné s právom občanov Únie na základe dohody medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a treťou krajinou na strane druhej.

4.   Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté prípady, keď je členský štát viazaný záväzkom medzinárodného práva, a to:

| a) | ak je hostiteľskou krajinou medzinárodnej medzivládnej organizácie; |
| --- | --- |

a)

ak je hostiteľskou krajinou medzinárodnej medzivládnej organizácie;

| b) | ak je hostiteľskou krajinou medzinárodnej konferencie zvolanej Organizáciou Spojených národov alebo pod jej záštitou alebo inými medzinárodnými medzivládnymi organizáciami usadenými v členskom štáte; |
| --- | --- |

b)

ak je hostiteľskou krajinou medzinárodnej konferencie zvolanej Organizáciou Spojených národov alebo pod jej záštitou alebo inými medzinárodnými medzivládnymi organizáciami usadenými v členskom štáte;

| c) | podľa mnohostrannej dohody, ktorou sa priznávajú výsady a imunity, alebo |
| --- | --- |

c)

podľa mnohostrannej dohody, ktorou sa priznávajú výsady a imunity, alebo

| d) | na základe Zmluvy o zmierení z roku 1929 (Lateránska dohoda), ktorú uzavrela Svätá stolica (Vatikánsky mestský štát) a Taliansko, v znení neskorších zmien. |
| --- | --- |

d)

na základe Zmluvy o zmierení z roku 1929 (Lateránska dohoda), ktorú uzavrela Svätá stolica (Vatikánsky mestský štát) a Taliansko, v znení neskorších zmien.

Článok 2

Dočasné pozastavenie uplatňovania určitých ustanovení nariadenia (ES) č. 810/2009

Dočasne sa pozastavuje uplatňovanie týchto ustanovení nariadenia (ES) č. 810/2009:

| a) | článok 14 ods. 6; |
| --- | --- |

a)

článok 14 ods. 6;

| b) | článok 16 ods. 5 písm. b); |
| --- | --- |

b)

článok 16 ods. 5 písm. b);

| c) | článok 23 ods. 1; |
| --- | --- |

c)

článok 23 ods. 1;

| d) | článok 24 ods. 2 a 2c. |
| --- | --- |

d)

článok 24 ods. 2 a 2c.

Článok 3

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu, Bulharskej republike, Českej republike, Spolkovej republike Nemecko, Estónskej republike, Helénskej republike, Španielskemu kráľovstvu, Francúzskej republike, Chorvátskej republike, Talianskej republike, Cyperskej republike, Lotyšskej republike, Litovskej republike, Luxemburskému veľkovojvodstvu, Maďarsku, Maltskej republike, Holandskému kráľovstvu, Rakúskej republike, Poľskej republike, Portugalskej republike, Rumunsku, Slovinskej republike, Slovenskej republike, Fínskej republike a Švédskemu kráľovstvu.

V Luxemburgu 7. októbra 2021

Za Radu

predseda

M. DIKAUČIČ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 zo 14. novembra 2018 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 39).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).

3

(4)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

acquis

(5)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).

6

acquis

(7)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

8

acquis

(9)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

10

acquis

---

ODPORÚČANIA

| 11.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 360/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 360/128

---

ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/1782

z 8. októbra 2021,

ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,

keďže:

| 1. | Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). |
| --- | --- |

1.

Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

| 2. | Rada odvtedy prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11), (EÚ) 2021/1085 (12), (EÚ) 2021/1170 (13), (EÚ) 2021/1346 (14), (EÚ) 2021/1459 (15) a (EÚ) 2021/1712 (16), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia. |
| --- | --- |

2.

Rada odvtedy prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11), (EÚ) 2021/1085 (12), (EÚ) 2021/1170 (13), (EÚ) 2021/1346 (14), (EÚ) 2021/1459 (15) a (EÚ) 2021/1712 (16), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

| 3. | Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (17) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť. |
| --- | --- |

3.

Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (17) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

| 4. | V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať. |
| --- | --- |

4.

V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

| 5. | Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa do zoznamu mali doplniť Bahrajn a Spojené arabské emiráty. |
| --- | --- |

5.

Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa do zoznamu mali doplniť Bahrajn a Spojené arabské emiráty.

| 6. | Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 8. októbra 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním. |
| --- | --- |

6.

Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 8. októbra 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

| 7. | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní rozhodne, či ho bude transponovať. |
| --- | --- |

7.

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní rozhodne, či ho bude transponovať.

| 8. | Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (18); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

8.

Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (18); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| 9. | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (19). |
| --- | --- |

9.

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (19).

| 10. | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (20) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (21). |
| --- | --- |

10.

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (20) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (21).

| 11. | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (22) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (23), |
| --- | --- |

11.

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (22) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (23),

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892, (EÚ) 2021/992, (EÚ) 2021/1085, (EÚ) 2021/1170, (EÚ) 2021/1346, (EÚ) 2021/1459 a (EÚ) 2021/1712, sa mení takto:

| 1. | Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:






  „1. | Členské štáty by mali od 8. októbra 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

„1.

| 2. | Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:


  „PRÍLOHA I
  Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:






  I. | ŠTÁTY






  1. | AUSTRÁLIA |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA I

Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:

I.

ŠTÁTY

1.

AUSTRÁLIA

| 2. | BAHRAJN |
| --- | --- |

2.

BAHRAJN

| 3. | KANADA |
| --- | --- |

3.

KANADA

| 4. | ČILE |
| --- | --- |

4.

ČILE

| 5. | JORDÁNSKO |
| --- | --- |

5.

JORDÁNSKO

| 6. | KUVAJT |
| --- | --- |

6.

KUVAJT

| 7. | NOVÝ ZÉLAND |
| --- | --- |

7.

NOVÝ ZÉLAND

| 8. | KATAR |
| --- | --- |

8.

KATAR

| 9. | RWANDA |
| --- | --- |

9.

RWANDA

| 10. | SAUDSKÁ ARÁBIA |
| --- | --- |

10.

SAUDSKÁ ARÁBIA

| 11. | SINGAPUR |
| --- | --- |

11.

SINGAPUR

| 12. | JUŽNÁ KÓREA |
| --- | --- |

12.

JUŽNÁ KÓREA

| 13. | UKRAJINA |
| --- | --- |

13.

UKRAJINA

| 14. | SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY |
| --- | --- |

14.

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

| 15. | URUGUAJ |
| --- | --- |

15.

URUGUAJ

| 16. | ČÍNA (*1) |
| --- | --- |

16.

ČÍNA (*1)

| II. | OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY





  OAO Hongkong (*) |
| --- | --- |

II.

OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

OAO Hongkong (*)

| OAO Macao (*) |
| --- |

OAO Macao (*)

| III. | JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM





  Taiwan |
| --- | --- |

III.

JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Taiwan

(*1)  S výhradou potvrdenia reciprocity."

*1

V Bruseli 8. októbra 2021

Za Radu

predseda

M. DIKAUČIČ

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

2

(3)  
  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

4

(5)  
  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

5

(6)  
  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

6

(7)  
  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

7

(8)  
  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

8

(9)  
  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

9

(10)  
  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

10

(11)  
  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

11

(12)  
  Ú. v. EÚ L 235, 2.7.2021, s. 27.

12

(13)  
  Ú. v. EÚ L 255, 16.7.2021, s. 3.

13

(14)  
  Ú. v. EÚ L 306, 31.8.2021, s. 4.

14

(15)  
  Ú. v. EÚ L 320, 10.9.2021, s. 1.

15

(16)  
  Ú. v. EÚ L 341, 24.9.2021, s. 1.

16

(17)  
  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

17

(18)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

18

acquis

(19)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

19

(20)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

20

(21)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

21

acquis

(22)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

22

(23)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

23

acquis

---