# Az Európai Unió L 410/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 410 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. november 18. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 410

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. november 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2009 rendelete (2021. november 12.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2010 rendelete (2021. november 17.) a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hatóanyagjegyzék tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2012 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 153 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/2013 határozata (2021. november 15.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről | 178 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2014 végrehajtási határozata (2021. november 17.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 180 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/2009 rendelete (2021. november 12.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról

1

*

A Bizottság (EU) 2021/2010 rendelete (2021. november 17.) a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hatóanyagjegyzék tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

51

*

A Bizottság (EU) 2021/2012 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

153

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/2013 határozata (2021. november 15.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

178

*

A Bizottság (EU) 2021/2014 végrehajtási határozata (2021. november 17.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

180

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 57., 2021.2.18. ) | 197 |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termelés hatósági ellenőrzése keretében a bizonylatokon alapuló nyilvántartásokon elvégzett ellenőrzésekre és a gazdálkodói csoportok hatósági ellenőrzésére vonatkozó egyedi kritériumok és feltételek megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. január 21-i (EU) 2021/771 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 165., 2021.5.11. ) | 198 |
| | * | Helyesbítés a Törökországból származó egyes vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült melegen hengerelt sík termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2021. július 5-i (EU) 2021/1100 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 238., 2021.7.6. ) | 199 |
| | * | Helyesbítés a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletének az állati melléktermékek szállítmányainak bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek megelőzése és az e betegségekkel szembeni védekezés céljából létrehozott, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. szeptember 22-i (EU) 2021/1699 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 336., 2021.9.23. ) | 200 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 57., 2021.2.18. )

( HL L 57., 2021.2.18. )

197

*

Helyesbítés az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termelés hatósági ellenőrzése keretében a bizonylatokon alapuló nyilvántartásokon elvégzett ellenőrzésekre és a gazdálkodói csoportok hatósági ellenőrzésére vonatkozó egyedi kritériumok és feltételek megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. január 21-i (EU) 2021/771 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 165., 2021.5.11. )

( HL L 165., 2021.5.11. )

198

*

Helyesbítés a Törökországból származó egyes vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült melegen hengerelt sík termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2021. július 5-i (EU) 2021/1100 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 238., 2021.7.6. )

( HL L 238., 2021.7.6. )

199

*

Helyesbítés a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletének az állati melléktermékek szállítmányainak bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek megelőzése és az e betegségekkel szembeni védekezés céljából létrehozott, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. szeptember 22-i (EU) 2021/1699 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 336., 2021.9.23. )

( HL L 336., 2021.9.23. )

200

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2009 RENDELETE

(2021. november 12.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/92 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2021. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/92 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2021. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajóknak az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizein ejtett északimenyhal-fogásai kimerítették a 2021-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajóknak az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizein ejtett északimenyhal-fogásai kimerítették a 2021-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Franciaország az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizeinek a mellékletben megnevezett északimenyhal-állományára nézve kimerítette a 2021. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

(1)   A Franciaország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Tilos különösen a halak felkutatása, valamint a halászeszközöknek az adott állomány halászata céljából történő kivetése, kihelyezése vagy fedélzetre húzása.

(2)   Az említett hajók által kifogott, az adott állományból származó halak és halászati termékek átrakása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, áthelyezése, ketreces tartása, hizlalása és kirakodása az ezen időpont előtt ejtett fogások tekintetében továbbra is engedélyezett.

(3)   A szóban forgó hajók által az adott állományból szándékolatlanul ejtett fogásokat az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 15. cikkének megfelelően a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, nyilvántartásba kell venni, ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótákba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2021/92 rendelete (2021. január 28.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 31. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 19/TQ92 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | LIN/1/2. |
| Faj | Északi menyhal (Molva molva) |
| Övezet | Az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2021.10.22. |

Szám

19/TQ92

Tagállam

Franciaország

Állomány

LIN/1/2.

Faj

Északi menyhal (Molva molva)

Övezet

Az 1 és 2 övezet egyesült királysági és nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének napja

2021.10.22.

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2010 RENDELETE

(2021. november 17.)

a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hatóanyagjegyzék tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló, 2009. november 25-i 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1185/2009/EK rendelet létrehozta a peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó összehasonlítható európai statisztikák előállításának közös keretét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1185/2009/EK rendelet létrehozta a peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó összehasonlítható európai statisztikák előállításának közös keretét.

| (2) | A Bizottságnak rendszeresen, de legalább ötévente ki kell igazítania az 1185/2009/EK rendelet III. mellékletben meghatározott, nyilvántartásba foglalandó anyagok jegyzékét és azok termékkategóriák és kémiai osztályok szerinti besorolását. Minthogy az említett rendelethez csatolt jegyzéket utoljára 2017-ben frissítette az (EU) 2017/269/EU bizottsági rendelet (2), ezért azt újra frissíteni kell a 2021-től 2024-ig tartó időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak rendszeresen, de legalább ötévente ki kell igazítania az 1185/2009/EK rendelet III. mellékletben meghatározott, nyilvántartásba foglalandó anyagok jegyzékét és azok termékkategóriák és kémiai osztályok szerinti besorolását. Minthogy az említett rendelethez csatolt jegyzéket utoljára 2017-ben frissítette az (EU) 2017/269/EU bizottsági rendelet (2), ezért azt újra frissíteni kell a 2021-től 2024-ig tartó időszakra vonatkozóan.

| (3) | Tekintve az érintett anyagok számát és a kapcsolódó vegyületek azonosításának és osztályozásának összetett folyamatát, a nemzeti statisztikai hatóságoknak nehéz kialakítaniuk a peszticidek használatára és forgalomba hozatalára vonatkozó információk összegyűjtéséhez szükséges eszköztárat. A jegyzékben következésképpen csak olyan anyagot célszerű szerepeltetni, amelyet a vegyületek vagy peszticidek nyilvántartásával foglalkozó nemzetközileg elismert két legnagyobb intézmény, a Chemical Abstracts Service of the American Chemical Society (CAS) és a Collaborative International Pesticides Analytical Council (CIPAC) egyike vagy mindegyike azonosító számmal látott el. |
| --- | --- |

(3)

Tekintve az érintett anyagok számát és a kapcsolódó vegyületek azonosításának és osztályozásának összetett folyamatát, a nemzeti statisztikai hatóságoknak nehéz kialakítaniuk a peszticidek használatára és forgalomba hozatalára vonatkozó információk összegyűjtéséhez szükséges eszköztárat. A jegyzékben következésképpen csak olyan anyagot célszerű szerepeltetni, amelyet a vegyületek vagy peszticidek nyilvántartásával foglalkozó nemzetközileg elismert két legnagyobb intézmény, a Chemical Abstracts Service of the American Chemical Society (CAS) és a Collaborative International Pesticides Analytical Council (CIPAC) egyike vagy mindegyike azonosító számmal látott el.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével létrehozott, az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével létrehozott, az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1185/2009/EK rendelet III. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 324., 2009.12.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/269 rendelete (2017. február 16.) a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hatóanyagjegyzék tekintetében történő módosításáról (HL L 40., 2017.2.17., 4. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

3

---

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

ANYAGOK HARMONIZÁLT BESOROLÁSA

| Főcsoport | Termékkategória | Kód | Kémiai osztály | Anyag Közhasználatú Neve


  Közös Nómenklatúra | CAS
   (1) | CIPAC
   (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forgalomba hozott peszticidek összesen | | PPM_TOT | | | | |
| | Foglalkozásszerű felhasználók számára forgalomba hozott peszticidek (3) | PPM_PU | | | | |
| | — | Ebből mezőgazdasági felhasználásra szánt (4) |

Főcsoport

Termékkategória

Kód

Kémiai osztály

Anyag Közhasználatú Neve

Közös Nómenklatúra

CAS
   (1)

CIPAC
   (2)

Forgalomba hozott peszticidek összesen

PPM_TOT

Foglalkozásszerű felhasználók számára forgalomba hozott peszticidek (3)

PPM_PU

—

Ebből mezőgazdasági felhasználásra szánt (4)

PPM_AGRI

| — | Ebből erdőgazdálkodási felhasználásra szánt (5) |
| --- | --- |

—

Ebből erdőgazdálkodási felhasználásra szánt (5)

PPM_FORE

| — | Ebből egyéb foglalkozásszerű felhasználásra szánt (6) |
| --- | --- |

—

Ebből egyéb foglalkozásszerű felhasználásra szánt (6)

PPM_AMU

| — | Ebből kizárólag tárolásra szánt (6) |
| --- | --- |

—

Ebből kizárólag tárolásra szánt (6)

PPM_STOR

Az 1107/2009/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 22. és 24. cikkével összhangban forgalomba hozott peszticidek

1. csoport – Kis kockázatú hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke szerint (8)

GRP1

3. csoport – Helyettesítésre jelölt anyagok az 1107/2009/EK rendelet 24. cikke szerint (9)

GRP3

Forgalomba hozott peszticidek, a 2009/128/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott csoportok és kategóriák

2. csoport – Az 1107/2009/EK rendelet alapján jóváhagyott, vagy jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagok, amelyek nem tartoznak más kategóriába, és amelyek szerepelnek az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (10) mellékletének A. és B. részében

GRP2

4. csoport – Azok a hatóanyagok, amelyeket az 1107/2009/EK rendelet alapján nem hagytak jóvá, és ezért nem szerepelnek az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében

GRP4

A és C kategória: Nem vegyi hatóanyagok

CAT_A_C

B, D, E, F kategória: Vegyi hatóanyagok

CAT_B_D-F

Gomba- és baktériumölő szerek

PES_F

Szervetlen gombaölő szerek

F01

F01_01

RÉZVEGYÜLETEK

F01_01_01

BORDÓI KEVERÉK

8011-63-0

44.604

F01_01_02

RÉZ-HIDROXID

20427-59-2

44.305

F01_01_03

RÉZ(I)-OXID

1317-39-1

44.603

F01_01_04

RÉZ-OXI-KLORID

1332-65-6

1332-40-7

44.602

F01_01_05

HÁROMBÁZISÚ RÉZ-SZULFÁT

12527-76-3

44.306

F01_01_06

MÁS RÉZ-SÓK

F01_02

SZERVETLEN KÉN

F01_02_01

KÉN

7704-34-9

18

F01_99

MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK

F01_99_01

MÉSZKÉN (KALCIUM-POLISZULFID)

1344-81-6

17

F01_99_02

KÁLIUM-JODID

7681-11-0

773

F01_99_03

KÁLIUM-FOSZFONÁT (KORÁBBAN KÁLIUM-FOSZFIT)

13977-65-6

13492-26-7

756

F01_99_04

KÁLIUM-TIOCIANÁT

333-20-0

772

F01_99_06

DINÁTRIUM-FOSZFONÁT

13708-85-5

808

F01_99_07

KÁLIUM-HIDROGÉN-KARBONÁT

298-14-6

853

F01_99_08

NÁTRIUM-HIDROGÉN-KARBONÁT

144-55-8

F01_99_99

MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Karbamát- és ditiokarbamátalapú gombaölő szerek

F02

F02_01

KARBANILÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

F02_01_01

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F02_02

KARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

F02_02_01

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F02_02_02

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F02_02_03

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F02_03

DITIOKARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

F02_03_01

MANKOZEB

8018.1.7.

34

F02_03_02

MANEB

12427-38-2

61

F02_03_03

METIRAM

9006-42-2

478

F02_03_04

PROPINEB

12071-83-9

177

F02_03_05

TIRAM

137-26-8

24

F02_03_06

ZIRAM

137-30-4

31

F02_99

MÁS KARBAMÁT- ÉS DITIOKARBAMÁTALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK

F02_99_99

MÁS KARBAMÁT- ÉS DITIOKARBAMÁTALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Benzimidazol-alapú gombaölő szerek

F03

F03_01

BENZIMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

F03_01_01

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F03_01_02

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F03_01_03

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F03_01_04

TIOFANÁT-METIL

23564-05-8

262

F03_99

MÁS BENZIMIDAZOL-ALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK

F03_99_99

MÁS BENZIMIDAZOL-ALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Imidazol- és triazolalapú gombaölő szerek

F04

F04_01

KONAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

F04_01_01

BITERTANOL

55179-31-2

386

F04_01_02

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F04_01_03

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F04_01_04

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F04_01_05

EPOXIKONAZOL

106325-08-0

609

F04_01_06

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F04_01_07

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F04_01_08

FLUKINKONAZOL

136426-54-5

474

F04_01_09

FLUZILAZOL

85509-19-9

435

F04_01_10

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F04_01_11

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

35554-44-0

335

F04_01_12

IPKONAZOL

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

798

F04_01_13

METKONAZOL

125116-23-6

706

F04_01_14

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F04_01_15

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F04_01_16

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F04_01_17

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F04_01_18

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F04_01_19

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F04_01_20

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F04_01_21

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F04_01_22

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F04_01_23

MEFENTRIFLUCONAZOL

1417782-03-6

1004

F04_02

IMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

F04_02_01

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F04_02_02

FENAMIDON

161326-34-7

650

F04_02_03

TRIAZOXID

72459-58-6

729

F04_99

MÁS IMIDAZOL- ÉS TRIAZOLALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK

F04_99_01

AMETOKTRADIN

865318-97-4

818

F04_99_02

AMISZULBRÓM

348635-87-0

789

F04_99_03

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F04_99_99

MÁS IMIDAZOL- ÉS TRIAZOLALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Morfolinalapú gombaölő szerek

F05

F05_01

MORFOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK

F05_01_01

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F05_01_02

DODEMORF

1593-77-7

300

F05_01_03

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

F05_99

MÁS MORFOLINALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK

F05_99_99

MÁS MORFOLINALAPÚ GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Mikrobiológiai vagy botanikai eredetű gombaölő szerek

F06

F06_01

MIKROBIOLÓGIAI GOMBAÖLŐ SZEREK

F06_01_01

AMPELOMYCES QUISQUALIS, AQ10 TÖRZS

589

F06_01_021

AUREOBASIDIUM PULLULANS, DSM 14940 TÖRZS

809

F06_01_022

AUREOBASIDIUM PULLULANS, DSM 14941 TÖRZS

810

F06_01_03

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS (KORÁBBI SUBTILIS QST 713), AQ 713 TÖRZS

661

F06_01_04

CONIOTHYRIUM MINITANS, CON/M/91-08 TÖRZS

614

F06_01_05

CLONOSTACHYS ROSEA (KORÁBBI GLIOCLADIUM CATENULATUM), J1446 TÖRZS

624

F06_01_08

PSEUDOMONAS CHLORORAPHIS, MA342 TÖRZS

574

F06_01_09

PSEUDOZYMA FLOCCULOSA

669

F06_01_111

TRICHODERMA HARZIANUM, T-22 TÖRZS

1007

F06_01_112

TRICHODERMA HARZIANUM, ITEM 908 TÖRZS

1008

F06_01_12

CANDIDA OLEOPHILA, O TÖRZS

947

F06_01_141

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, FOC PG 410.3 TÖRZS

930

F06_01_142

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, VRA 1835 TÖRZS

921

F06_01_143

PHLEBIOPSIS GIGANTEA, VRA 1984 TÖRZS

922

F06_01_15

PSEUDOMONAS SP., DSMZ 13134 TÖRZS

935

F06_01_16

PYTHIUM OLIGANDRUM, M1 TÖRZS

936

F06_01_17

STREPTOMYCES (KORÁBBAN STREPTOMYCES GRISEOVIRIDIS), K61 TÖRZS

937

F06_01_181

TRICHODERMA ASPERELLUM (KORÁBBAN T. HARZIANUM), ICC012 TÖRZS

938

F06_01_182

TRICHODERMA ASPERELLUM (KORÁBBAN T. VIRIDE), T25 TÖRZS

1010

F06_01_183

TRICHODERMA ASPERELLUM (KORÁBBAN T. VIRIDE), TV1 TÖRZS

940

F06_01_19

TRICHODERMA ASPERELLUM (T34 TÖRZS)

941

F06_01_201

TRICHODERMA ATROVIRIDE (KORÁBBAN T. HARZIANUM), IMI 206040 TÖRZS

942

F06_01_202

TRICHODERMA ATROVIRIDE (KORÁBBAN T. HARZIANUM), T11 TÖRZS

943

F06_01_21

TRICHODERMA ATROVIRIDE, I-1237 TÖRZS

944

F06_01_22

TRICHODERMA GAMSII (KORÁBBAN T. VIRIDE), ICC080 TÖRZS

945

F06_01_23

TRICHODERMA POLYSPORUM (IMI 206039)

946

F06_01_24

VERTICILLIUM ALBO-ATRUM (KORÁBBAN VERTICILLIUM DAHLIAE), WCS850 TÖRZS

948

F06_01_25

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, MBI 600 TÖRZS

1011

F06_01_26

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, FZB24 TÖRZS

1012

F06_01_27

SACCHAROMYCES CEREVISIAE, LAS02 TÖRZS

1016

F06_01_28

TRICHODERMA ATROVIRIDE, SC1 TÖRZS

988

F06_01_29

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS, D747 TÖRZS

1013

F06_01_30

BACILLUS PUMILUS QST, 2808 TÖRZS

1014

F06_01_31

METSCHNIKOWIA FRUCTICOLA, NRRL Y-27328 TÖRZS

F06_01_32

STREPTOMYCES LYDICUS WYEC 108

F06_01_33

ABE-IT 56

F06_01_34

BACILLUS SUBTILIS, IAB/BS03 TÖRZS

F06_01_35

ASPERGILLUS FLAVUS, MUCL 54911 TÖRZS

F06_01_36

VERTICILLIUM NONALFAFAE

F06_02

BOTANIKAI GOMBAÖLŐ SZEREK

F06_02_01

EUGENOL

97-53-0

967

F06_02_02

GERANIOL

106-24-1

968

F06_02_03

TIMOL

89-83-8

969

F06_02_04

TEAFA-KIVONAT

68647-73-4

914

F06_02_05

LAMINARIN

9008-22-4

671

F06_02_06

FEN 560 (GÖRÖGSZÉNAMAGPOR)

858

F06_02_07

REYNOUTRIA SACCHALINENSIS KIVONAT

F06_99

MÁS MIKROBIOLÓGIAI VAGY BOTANIKAI GOMBAÖLŐ SZEREK

F06_99_01

CEREVISANE

980

F06_99_99

MÁS MIKROBIOLÓGIAI VAGY BOTANIKAI GOMBAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

F07

BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK

F07_01

SZERVETLEN BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK

F07_01_01

NÁTRIUM-HIPOKLORIT

7681-52-9

848

F07_01_02

ALUMÍNIUM-SZULFÁT

10043-01-3

849

F07_99

MÁS BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK

F07_99_01

KASUGAMICIN

6980-18-3

19408-46-9

703

F07_99_02

SZTREPTOMICIN

57-92-1

312

F07_99_03

ALUMÍNIUM-KÁLIUM-SZULFÁT DODEKAHIDRÁT

7784-24-9

Más gomba- és baktériumölő szerek

F99

F99_01

NITROGÉNTARTALMÚ ALIFÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_01_01

CIMOXANIL

57966-95-7

419

F99_01_02

DODIN

2439.10.3.

101

F99_01_03

GUAZATIN

108173-90-6

361

F99_02

AMID GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_02_01

CIFLUFENAMID

180409-60-3

759

F99_02_02

FLUOPIKOLID

239110-15-7

787

F99_02_03

PROKLORÁZ

67747-09-5

407

F99_02_04

SZILTIOFAM

175217-20-6

635

F99_02_05

ZOXAMID

156052-68-5

640

F99_02_06

MANDIPROPAMID

374726-62-2

783

F99_02_07

PENTIOPIRÁD

183675-82-3

824

F99_02_08

BENZOVINDIFLUPIR

1072957-71-1

981

F99_02_09

IZOFETAMID

875915-78-9

972

F99_02_10

MANDESZTROBIN

173662-97-0

F99_02_11

FLUOPIRAM

658066-35-4

807

F99_03

ANILID GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_03_01

benalaxil

71626-11-4

416

F99_03_02

BOSZKALID

188425-85-6

673

F99_03_03

KARBOXIN

5234-68-4

273

F99_03_04

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F99_03_05

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F99_03_06

METALAXIL-M

70630-17-0

580

F99_03_07

METALAXIL

57837-19-1

365

F99_03_08

BENALAXIL-M

98243-83-5

766

F99_03_09

BIXAFEN

581809-46-3

819

F99_03_12

IZOPIRAZAM

881685-58-1

683777-13

683777-14-2

963

F99_03_13

FLUXAPIROXÁD

907204-31-3

828

F99_03_14

PENFLUFÉN

494793-67-8

826

F99_03_15

SZEDAXÁN

874967-67-6

599197-38-3

599194-51-1

833

F99_05

AROMÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_05_01

KLÓRTALONIL

1897-45-6

288

F99_05_02

DIKLORAN

99-30-9

150

F99_05_03

2,5-DIKLÓR-BENZOESAV-METIL-ÉSZTER

2905-69-3

686

F99_06

DIKARBOXIMID GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_06_01

iprodion

36734-19-7

278

F99_07

DINITRO-ANILIN GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_07_01

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F99_08

DINITRO-FENOL GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_08_01

DINOKAP

39300-45-3

98

F99_08_02

MEPTILDINOKAP

6119-92-2

811

F99_09

FOSZFORTARTALMÚ SZERVES GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_09_01

FOSZETIL

15845-66-6

384

F99_09_02

TOLKLOFOSZ-METIL

57018-04-9

479

F99_10

OXAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_10_01

FAMOXADON

131807-57-3

594

F99_10_02

HIMEXAZOL

10004-44-1

528

F99_10_03

OXATIAPIPROLIN

1003318-67-9

985

F99_11

FENIL-PIRROL GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_11_01

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F99_12

FTÁLIMID GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_12_01

KAPTÁN

133-06-2

40

F99_12_02

FOLPET

133-07-3

75

F99_13

PIRIMIDIN GOMBAÖLŐ SZER

F99_13_01

BUPIRIMÁT

41483-43-6

261

F99_13_02

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F99_13_03

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F99_13_04

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F99_14

KINOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_14_01

8-HIDROXI-KINOLIN

148-24-3

677

F99_14_02

KINOXIFEN

124495-18-7

566

F99_15

KINON GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_15_01

DITIANON

3347-22-6

153

F99_16

STROBILURIN GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_16_01

AZOXISTROBIN

131860-33-8

571

F99_16_02

DIMOXISTROBIN

149961-52-4

739

F99_16_03

FLUOXASTROBIN

361377-29-9

746

F99_16_04

KREZOXIM-METIL

143390-89-0

568

F99_16_05

PIKOXISZTROBIN

117428-22-5

628

F99_16_06

PIRAKLOSZTROBIN

175013-18-0

657

F99_16_07

TRIFLOXISTROBIN

141517-21-7

617

F99_16_08

FENPIKOXAMID (KORÁBBAN LYSERPHENVALPYR)

517875-34-2

991

F99_17

KARBAMID GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_17_01

PENCIKURON

66063-05-6

402

F99_17_02

KARBAMID

57-13-6

913

F99_99

MÁSHOVA NEM SOROLT GOMBAÖLŐ SZEREK

F99_99_01

2-FENIL-FENOL (A SÓKAT, PÉLDÁUL A NÁTRIUMSÓT IS IDEÉRTVE)

90-43-7

246

F99_99_02

ACIBENZOLAR-S-METIL

135158-54-2

597

F99_99_04

L-ASZKORBINSAV

50-81-7

774

F99_99_05

BENZOESAV

65-85-0

622

F99_99_06

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F99_99_08

METRAFENON

220899-03-6

752

F99_99_09

PIRIOFENON

688046-61-9

827

F99_99_10

SPIROXAMIN

118134-30-8

572

F99_99_11

DIDECIL-DIMETIL-AMMÓNIUM-KLORID

859

F99_99_12

PROKINAZID

189278-12-4

764

F99_99_13

VALIFENALÁT (KORÁBBAN VALIFENAL)

283159-90-0

857

F99_99_14

DIMETIL-DISZULFID

624-92-0

F99_99_15

COS-OGA

979

F99_99_16

FLUTIANIL

958647-10-4

835

F99_99_17

FENPIRAZAMIN

473798-59-3

832

F99_99_99

MÁS GOMBA- ÉS BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Herbicidek, gyom- és mohairtó szerek

PES_H

Fenoxi-fitohormon-alapú herbicidek

H01

H01_01

FENOXI HERBICIDEK

H01_01_01

2,4-D

94-75-7

1

H01_01_02

2,4-DB

94-82-6

83

H01_01_03

DIKLÓRPROP-P

15165-67-0

476

H01_01_04

MCPA

94-74-6

2

H01_01_05

MCPB

94-81-5

50

H01_01_06

MEKOPROP

7085-19-0

51

H01_01_07

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

H01_99

MÁS FENOXI-FITOHORMON-ALAPÚ HERBICIDEK

H01_99_99

MÁS FENOXI-FITOHORMON-ALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Triazin- és triazinonalapú herbicidek

H02

H02_02

TRIAZIN HERBICIDEK

H02_02_01

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H02_02_02

HEXAZINONE

51235-04-2

374

H02_03

TRIAZINON HERBICIDEK

H02_03_01

METAMITRON

41394-05-2

381

H02_03_02

METRIBUZIN

21087-64-9

283

H02_99

MÁS TRIAZIN- ÉS TRIAZINONALAPÚ HERBICIDEK

H02_99_99

MÁS TRIAZIN- ÉS TRIAZINONALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Amid- és anilidalapú herbicidek

H03

H03_01

AMID HERBICIDEK

H03_01_01

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H03_01_02

DIMETENAMID-P

163515-14-8

638

H03_01_03

IZOXABEN

82558-50-7

701

H03_01_04

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H03_01_05

PENOXSZULAM

219714-96-2

758

H03_01_06

PETOXAMID

106700-29-2

665

H03_01_07

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H03_01_08

PIROXSZULAM

422556-08-9

793

H03_02

ANILID HERBICIDEK

H03_02_01

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H03_02_02

FLORASZULAM

145701-23-1

616

H03_02_03

FLUFENACET

142459-58-3

588

H03_02_04

METAZAKLÓR

67129-08-2

411

H03_02_05

METOSZULAM

139528-85-1

707

H03_02_06

PROPANIL

709-98-8

205

H03_03

KLÓR-ACETANILID HERBICIDEK

H03_03_01

ACETOKLÓR

34256-82-1

496

H03_03_02

DIMETAKLÓR

50563-36-5

688

H03_03_03

PROPIZOKLÓR

86763-47-5

836

H03_03_04

S-METOLAKLÓR

87392-12-9

178961-20-1

607

H03_03_05

PRETILAKLÓR

51218-49-6

711

H03_99

MÁS AMID – ÉS ANILIDALAPÚ HERBICIDEK

H03_99_99

MÁS AMID – ÉS ANILIDALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Karbamát- és bisz-karbamát-alapú herbicidek

H04

H04_01

BISZ-KARBAMÁT HERBICIDEK

H04_01_01

KLÓRPROFAM

101-21-3

43

H04_01_02

DEZMEDIFAM

13684-56-5

477

H04_01_03

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H04_02

KARBAMÁT HERBICIDEK

H04_02_01

ASZULAM

3337-71-1

240

H04_02_02

KARBETAMID

16118-49-3

95

H04_99

MÁS KARBAMÁT ÉS BISZ-KARBAMÁT-ALAPÚ HERBICIDEK

H04_99_99

MÁS KARBAMÁT ÉS BISZ-KARBAMÁT-ALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Dinitro-anilin-származék-alapú herbicidek

H05

H05_01

DINITRO-ANILIN HERBICIDEK

H05_01_01

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H05_01_02

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H05_01_03

ORIZALIN

19044-88-3

537

H05_99

MÁS DINITRO-ANILIN-SZÁRMAZÉK-ALAPÚ HERBICIDEK

H05_99_99

MÁS DINITRO-ANILIN-SZÁRMAZÉK-ALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Karbamid-, uracil- vagy szulfonil-karbamid-származék alapú herbicidek

H06

H06_01

SZULFONIL-KARBAMID HERBICIDEK

H06_01_01

AMIDOSZULFURON

120923-37-7

515

H06_01_02

AZIMSZULFURON

120162-55-2

584

H06_01_03

BENSZULFURON-METIL

83055-99-6

502.201

H06_01_04

KLÓRSZULFURON

64902-72-3

391

H06_01_05

ETOXISZULFURON

126801-58-9

591

H06_01_06

FLAZASZULFURON

104040-78-0

595

H06_01_07

FLUPIRSZULFURON-METIL

150315-10-9

1447440-54-5

577

H06_01_08

FORAMSZULFURON

173159-57-4

659

H06_01_09

IMAZOSZULFURON

122548-33-8

590

H06_01_10

JÓD-SZULFURON (JÓD-SZULFURON-METIL-NÁTRIUM)

185119-76-0

144550-36-7

634

634.501

H06_01_11

MEZOSZULFURON (MEZOSZULFURON-METIL)

400852-66-6

208465-21-8

663

663.201

H06_01_12

METSZULFURON-METIL

74223-64-6

441.201

H06_01_13

NIKOSZULFURON

111991-09-4

709

H06_01_14

OXASZULFURON

144651-06-9

626

H06_01_15

PROSZULFURON

94125-34-5

579

H06_01_16

RIMSZULFURON

122931-48-0

716

H06_01_17

SZULFOSZULFURON

141776-32-1

601

H06_01_18

TIFENSZULFURON-METIL

79277-27-3

452

H06_01_19

TRIASZULFURON

82097-50-5

480

H06_01_20

TRIBENURON (EREDETI)

106040-48-6

546

H06_01_21

TRIFLUSZULFURON

126535-15-7

731

H06_01_22

TRITOSZULFURON

142469-14-5

735

H06_01_23

ORTOSZULFAMURON

213464-77-8

781

H06_01_24

ETAMETSZULFORON-METIL

97780-06-8

834.201

H06_01_25

HALOSZULFURON-METIL

100784-20-1

785.201

H06_01_26

TRIFLOXISZULFURON

145099-21-4

617

H06_02

URACIL HERBICIDEK

H06_02_01

LENACIL

2164-08-1

163

H06_02_02

TERBACIL

5902-51-2

272

H06_03

KARBAMID HERBICIDEK

H06_03_01

KLÓRTOLURON

15545-48-9

217

H06_03_02

DIURON

330-54-1

100

H06_03_03

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H06_03_04

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H06_03_05

LINURON

330-55-2

76

H06_03_06

METOBROMURON

3060-89-7

168

H06_99

MÁS KARBAMID-, URACIL- VAGY SZULFONIL-KARBAMID-SZÁRMAZÉK ALAPÚ HERBICIDEK

H06_99_99

MÁS KARBAMID-, URACIL- VAGY SZULFONIL-KARBAMID-SZÁRMAZÉK ALAPÚ HERBICIDEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Más herbicidek

H99

H99_01

ARILOXI-FENOXI-PROPION HERBICIDEK

H99_01_01

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H99_01_02

CIHALOFOP-BUTIL

122008-85-9

596

H99_01_03

DIKLOFOP (DIKLOFOP-METIL)

40843-25-2

257-141-8

358

358.201

H99_01_04

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H99_01_05

FLUAZIFOP-P

83066-88-0

467

H99_01_06

HALOXIFOP-P (HALOXIFOP-P METIL-ÉSZTER)

95977-29-0

72619-32-0

526

526.201

H99_01_07

PROPAKIZAFOP

111479-05-1

713

H99_01_08

KIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H99_01_09

KIZALOFOP-P-ETIL

100646-51-3

641.202

H99_01_10

KIZALOFOP-P-TEFURIL

119738-06-6

641.226

H99_02

BENZOFURÁN HERBICIDEK

H99_02_01

ETOFUMESZÁT

26225-79-6

233

H99_03

BENZOESAV HERBICIDEK

H99_03_01

DIKAMBA

1918-00-9

85

H99_03_02

PIRITIOBAK-NÁTRIUM

123343-16-8

H99_04

BIPIRIDILIUM HERBICIDEK

H99_04_01

DIKVAT

85-00-7

55

H99_05

CIKLOHEXÁNDION HERBICIDEK

H99_05_01

KLETODIM

99129-21-2

508

H99_05_02

CIKLOXIDIM

101205-02-1

510

H99_05_03

PROFOXIDIM

139001-49-3

621

H99_05_04

TEPRALOXIDIM

149979-41-9

608

H99_05_05

TRALKOXIDIM

87820-88-0

544

H99_06

DIAZIN HERBICIDEK

H99_06_01

PIRIDÁT

55512-33-9

447

H99_07

DIKARBOXIMID HERBICIDEK

H99_07_01

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H99_07_02

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H99_08

DIFENIL-ÉTER HERBICIDEK

H99_08_01

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H99_08_02

BIFENOX

42576-02-3

413

H99_08_03

OXIFLUORFEN

42874-03-3

538

H99_09

IMIDAZOLINON HERBICIDEK

H99_09_01

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H99_10

SZERVETLEN HERBICIDEK

H99_10_01

VAS-SZULFÁT

7720-78-7

17375-41-6

7782-63-0

837

H99_11

IZOXAZOL HERBICIDEK

H99_11_01

IZOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H99_11_02

TOPRAMEZON

210631-68-8

800

H99_13

NITRIL HERBICIDEK

H99_13_01

BRÓMXINIL

1689-84-5

87

H99_13_02

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H99_13_03

JOXINIL

1689-83-4

3861-47-0

86

H99_14

FOSZFORTARTALMÚ SZERVES HERBICIDEK

H99_14_01

GLUFOZINÁT-AMMÓNIUM

51276-47-2

77182-82-2

437

H99_14_02

GLIFOZÁT

1071-83-6

284

H99_15

FENILPIRAZOL HERBICIDEK

H99_15_01

PINOXADEN

243973-20-8

776

H99_15_02

PIRAFLUFEN-ETIL

129630-19-9

605.202

H99_16

PIRIDAZINON HERBICIDEK

H99_16_01

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H99_16_02

FLURTAMON

96525-23-4

569

H99_17

PIRIDIN-KARBOXAMID HERBICIDEK

H99_17_01

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H99_18

PIRIDINKARBONSAV HERBICIDEK

H99_18_01

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H99_18_02

PIKLORAM

1918.2.1.

174

H99_18_03

HALAUXIFEN-METIL

943831-98-9

970.201

H99_18_04

AMINOPIRALID

150114-71-9

771

H99_18_05

FLORPIRAUXIFEN-BENZIL

1390661-72-9

990.227

H99_19

PIRIDIL-OXI-ECETSAV HERBICIDEK

H99_19_02

FLUROXIPIR

69377-81-7

431

H99_19_03

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H99_20

KINOLIN HERBICIDEK

H99_20_01

KINMERAK

90717-03-6

563

H99_20_02

KINKLORAK

84087-01-4

493

H99_21

TIADIAZIN HERBICIDEK

H99_21_01

BENTAZON

25057-89-0

366

H99_22

TIOKARBAMÁT HERBICIDEK

H99_22_01

MOLINÁT

2212-67-1

235

H99_22_02

PROSZULFOKARB

52888-80-9

539

H99_22_03

TRIALLÁT

2303-17-5

97

H99_23

TRIAZOL HERBICIDEK

H99_23_01

AMITROL

61-82-5

90

H99_24

TRIAZOLINON HERBICIDEK

H99_24_01

KARFENTRAZON-ETIL

128639-02-1

587.202

H99_25

TRIAZOLON HERBICIDEK

H99_25_01

PROPOXIKARBAZON (PROPOXIKARBAZON-NÁTRIUM)

145026-81-9

181274-15-7

655

655.011

H99_25_02

TIENKARBAZON

317815-83-1

797

H99_26

TRIKETON HERBICIDEK

H99_26_01

MEZOTRION

104206-82-8

625

H99_26_02

SZULKOTRION

99105-77-8

723

H99_26_03

TEMBOTRION

335104-84-2

790

H99_99

MÁSHOVA NEM SOROLT HERBICIDEK

H99_99_01

ECETSAV

64-19-7

838

H99_99_02

BISZPIRIBAK

125401-75-4

748

H99_99_03

KLOMAZON

81777-89-1

509

H99_99_04

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H99_99_05

OXADIARGIL

39807-15-3

604

H99_99_06

OXADIAZON

19666-30-9

213

H99_99_07

PELARGONSAV

112-05-0

888

H99_99_08

KINOKLAMIN

2797-51-5

648

H99_99_99

EGYÉB OSZTÁLYOZATLAN HERBICIDEK, GYOM- ÉS MOHAIRTÓ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Rovar- és atkaölő szerek

PES_I

Piretroidalapú rovarölő szerek

I01

I01_01

PIRETROID ROVARÖLŐ SZEREK

I01_01_01

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I01_01_02

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I01_01_03

BÉTA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I01_01_04

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I01_01_05

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I01_01_06

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I01_01_07

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I01_01_08

ESZFENVALERÁT

66230-04-4

481

I01_01_09

ETOFÉNPROX

80844-07-1

471

I01_01_10

GAMMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I01_01_11

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I01_01_12

TAU-FLUVALINÁT

102851-06-9

786

I01_01_13

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I01_01_14

ZÉTA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

I01_01_15

BÉTA-CIPERMETRIN

65731-84-2

72204-43-4

65732-07-2

83860-31-5

632

I01_99

MÁS PIRETROIDALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK

I01_99_99

MÁS PIRETROIDALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Klórozottszénhidrogén-alapú rovarölő szerek

I02

I02_01

ANTRANIL-DIAMID ROVARÖLŐ SZEREK

I02_01_01

CIÁNTRANILIPROL

736994-63-1

998

I02_99

MÁS KLÓROZOTTSZÉNHIDROGÉN-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK

I02_99_99

MÁS KLÓROZOTTSZÉNHIDROGÉN-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Karbamát és oxim-karbamát-alapú rovarölő szerek

I03

I03_01

OXIM-KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK

I03_01_01

METOMIL

16752-77-5

264

I03_01_02

OXAMIL

23135-22-0

342

I03_02

KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK

I03_02_01

FENOXIKARB

79127-80-3

425

I03_02_02

FORMETANÁT

23422-53-9

697

I03_02_03

METIOKARB

2032-65-7

165

I03_02_04

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

I03_99

MÁS KARBAMÁT ÉS OXIM-KARBAMÁT-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK

I03_99_99

MÁS KARBAMÁT ÉS OXIM-KARBAMÁT-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Szervesfoszfát-alapú rovarölő szerek

I04

I04_01

FOSZFORTARTALMÚ SZERVES ROVARÖLŐ SZEREK

I04_01_01

KLÓRPIRIFOSZ

2921-88-2

221

I04_01_02

KLÓRPIRIFOSZ-METIL

5589-13-0

486

I04_01_03

DIMETOÁT

60-51-5

59

I04_01_04

ETOPROFOSZ

13194-48-4

218

I04_01_07

MALATION

121-75-5

12

I04_01_08

FOSZMET

732-11-6

318

I04_01_09

PIRIMIFOSZ-METIL

29232-93-7

239

I04_01_10

DIKLÓRFOSZ

62-73-7

11

I04_99

MÁS SZERVESFOSZFÁT-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK

I04_99_99

MÁS SZERVESFOSZFÁT-ALAPÚ ROVARÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Mikrobiológiai vagy botanikai eredetű rovarölő szerek

I05

I05_01

MIKROBIOLÓGIAI ROVARÖLŐ SZEREK

I05_01_01

ADOXOPHYES ORANA GRANULOVIRUS, BV-0001 TÖRZS

782

I05_01_03

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. ISRAELENSIS (SZEROTÍPUS H-14), AM65-52 TÖRZS

770

I05_01_04

METARHIZIUM ANISOPLIAE VAR. ANISOPLIAE, BIPESCO 5/F52 TÖRZS

1020

I05_01_05

PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS, FE 9901 TÖRZS

778

I05_01_081

BACILLUS THURINGIENSIS, AIZAWAI ALFAJ, ABTS-1857 TÖRZS

949

I05_01_082

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. AIZAWAI, GC-91 TÖRZS

950

I05_01_091

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. KURSTAKI, ABTS 351 TÖRZS

951

I05_01_092

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. KURSTAKI, PB 54 TÖRZS

952

I05_01_093

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. KURSTAKI, SA 11 TÖRZS

953

I05_01_094

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. KURSTAKI, SA 12 TÖRZS

954

I05_01_095

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. KURSTAKI, SA 2348 TÖRZS

955

I05_01_10

BACILLUS THURINGIENSIS SSP. TENEBRIONIS, NB 176 (TM 141) TÖRZS

956

I05_01_111

BEAUVERIA BASSIANA, ATCC 74040 TÖRZS

957

I05_01_112

BEAUVERIA BASSIANA, GHA TÖRZS

958

I05_01_12

CYDIA POMONELLA GRANULOVÍRUS (CPGV)

959

I05_01_13

HELICOVERPA ARMIGERA SEJTMAG-POLIÉDER-VÍRUS (HEARNPV)

960

I05_01_14

LECANICILLIUM MUSCARIUM (KORÁBBAN VERTICILLIUM LECANII), VE 6 TÖRZS

961

I05_01_15

SPODOPTERA LITTORALIS SEJTMAG-POLIÉDER-VÍRUS

962

I05_01_16

BEAUVERIA BASSIANA, 147 TÖRZS

1017

I05_01_17

BEAUVERIA BASSIANA, NPP111B005 TÖRZS

1018

I05_01_18

ISARIA FUMOSOROSEA, APOPKA 97 TÖRZS (KORÁBBAN PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS)

573

I05_01_19

SPODOPTERA EXIGUA SEJTMAG-POLIÉDER-VÍRUS

592

I05_01_20

BEAUVERIA BASSIANA, IMI389521 TÖRZS

I05_01_21

BEAUVERIA BASSIANA, PPRI 5339 TÖRZS

I05_01_22

BACULOVÍRUS GV

I05_01_23

BEAUVERIA BASSIANA, BB1 TÖRZS

I05_01_24

BEAUVERIA BRONGNIARTII

I05_01_25

PHTHORIMAEA OPERCULELLA GRANULOVÍRUS (PHOPGV)

I05_01_26

SPODOPTERA EXIGUA MULTICAPSID SEJTMAG-POLIÉDER-VÍRUS (SEMNPV)

I05_01_27

BEAUVERIA BASSIANA, 203 TÖRZS

I05_01_28

METARHIZIUM BRUNNEUM, CB15-III TÖRZS

I05_02

BOTANIKAI ROVARÖLŐ SZEREK

I05_02_01

NARANCSOLAJ

8028-48-6

5989-27-5

902

I05_02_02

TAGETES OLAJ

903

I05_02_03

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I05_02_04

PIRETRINEK

8003-34-7

32

I05_99

MÁS MIKROBIOLÓGIAI VAGY BOTANIKAI ROVARÖLŐ SZEREK

I05_99_99

MÁS MIKROBIOLÓGIAI VAGY BOTANIKAI ROVARÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Atkaölő szerek

I06

I06_01

PIRAZOL ATKAÖLŐ SZEREK

I06_01_01

FENPIROXIMÁT

134098-61-6

695

I06_02

TETRAZIN ATKAÖLŐ SZEREK

I06_02_01

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I06_02_02

FLUFENZIN

162320-67-4

734

I06_99

MÁS ATKAÖLŐ SZEREK

I06_99_01

ACEKINOCIL

57960-19-7

760

I06_99_02

CIFLUMETOFEN

400882-07-7

821

I06_99_99

MÁS ATKAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Más rovarölő szerek

I99

I99_01

ERJESZTÉSSEL ELŐÁLLÍTOTT ROVARÖLŐ SZEREK

I99_01_01

ABAMEKTIN, AVERMEKTIN B1A, AVERMEKTIN B1B (ABAMEKTINBEN KIFEJEZVE)

71751-41-2

65195-55-3

65195-56-4

495

I99_01_02

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I99_01_03

SPINOZAD

168316-95-8

131929-60-7

131929-63-0

636

I99_01_04

EMAMEKTIN

119791-41-2

155569-91-8

791

I99_01_05

SPINETORAM

935545-74-7

802

I99_03

BENZOIL-KARBAMID ROVARÖLŐ SZEREK

I99_03_01

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I99_03_02

FLUFENOXURON

01463-69-8

470

I99_03_03

LUFENURON

103055-07-8

704

I99_03_04

NOVALURON

116714-46-6

672

I99_03_05

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I99_03_06

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I99_04

KARBAZÁT ROVARÖLŐ SZEREK

I99_04_01

BIFENAZÁT

149877-41-8

736

I99_05

DIAZIL-HIDRAZIN ROVARÖLŐ SZEREK

I99_05_01

METOXIFENOZID

161050-58-4

656

I99_05_02

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I99_05_03

KROMAFENOZID

143807-66-3

775

I99_06

ROVARFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK

I99_06_01

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I99_06_02

BUPROFEZIN

953030-84-7

681

I99_06_03

HEXITIAZOX

78587-05-0

439

I99_08

NITRO-GUANIDIN ROVARÖLŐ SZEREK

I99_08_01

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I99_08_02

TIAMETOXAM

153719-23-4

637

I99_09

ÓNTARTALMÚ SZERVES ROVARÖLŐ SZEREK

I99_09_01

FENBUTATIN-OXID

13356-08-6

359

I99_10

OXADIAZIN ROVARÖLŐ SZEREK

I99_10_01

INDOXAKARB

173584-44-6

612

I99_11

FENIL-ÉTER ROVARÖLŐ SZEREK

I99_11_01

PIRIPROXIFEN

95737-68-1

715

I99_12

PIRAZOL (FENIL-) ROVARÖLŐ SZEREK

I99_12_02

FIPRONIL

120068-37-3

581

I99_12_03

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I99_12_04

KLÓRANTRANILIPROL

500008-45-7

794

I99_13

PIRIDIN ROVARÖLŐ SZEREK

I99_13_01

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I99_13_02

FLONIKAMID (IKI-220)

158062-67-0

763

I99_13_03

SZULFOXAFLÓR

946578-00-3

820

I99_14

PIRIDIL-METIL-AMIN ROVARÖLŐ SZEREK

I99_14_01

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I99_14_02

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I99_14_03

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I99_14_04

FLUPIRADIFURON

951659-40-8

987

I99_15

SZULFIT-ÉSZTER ROVARÖLŐ SZEREK

I99_15_01

PROPARGIT

2312-35-8

216

I99_17

TETRONSAV ROVARÖLŐ SZEREK

I99_17_01

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I99_17_02

SPIROMEZIFEN

283594-90-1

747

I99_18

ROVARCSALOGATÓ SZEREK EGYENES LÁNCÚ LEPIDOPTERA FEROMONOK (SCLPS)

I99_18_01

(E,E)-8,10-DODEKADIÉN-1-OL

33956-49-9

860

I99_18_02

(Z)-9-DODECÉN-1-IL-ACETÁT

16974-11-1

112-66-3

422

I99_18_03

(Z)-8-DODECÉN-1-IL-ACETÁT

28079-04-1

861

I99_18_04

(2E,13Z)-OKTADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

86252-65-5

862

I99_18_05

(7E,9E)-DODEKADIÉN 1-IL-ACETÁT

54364-63-5

863

I99_18_06

(7E,9Z)-DODEKADIÉN 1-IL-ACETÁT

55774-32-8

864

I99_18_07

(7Z,11E)-HEXADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

51606-94-4

865

I99_18_08

(7Z,11Z)-HEXADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

53042-79-8

52207-99-5

866

I99_18_09

(9Z,12E)-TETRADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

31654-77-0

867

I99_18_10

(E)-11-TETRADECÉN-1-IL-ACETÁT

33189-72-9

868

I99_18_11

(E)-5-DECÉN-1-OL

56578-18-8

869

I99_18_12

(E)-5-DECÉN-1-IL-ACETÁT

38421-90-8

870

I99_18_13

(E)-8-DODECÉN-1-IL-ACETÁT

38363-29-0

871

I99_18_14

(E/Z)-8-DODECÉN-1-IL-ACETÁT

38363-29-0

28079-04-1

872

I99_18_15

(Z)-11-HEXADECÉN-1-OL

56683-54-6

873

I99_18_16

(Z)-11-HEXADECÉN-1-IL-ACETÁT

34010-21-4

874

I99_18_17

(Z)-11-HEXADECENAL

53939-28-9

875

I99_18_18

(Z)-11-TETRADECÉN-1-IL-ACETÁT

20711-10-8

876

I99_18_19

(Z)-13-OKTADECENAL

58594-45-9

878

I99_18_20

(Z)-7-TETRADECENAL

65128-96-3

879

I99_18_21

(Z)-8-DODECÉN-1-OL

40642-40-8

880

I99_18_22

(Z)-9-HEXADECENAL

56219-04-6

881

I99_18_23

(Z)-9-TETRADECÉN-1-IL-ACETÁT

16725-53-4

882

I99_18_24

DODECIL-ACETÁT

112-66-3

884

I99_18_25

TETRADECAN-1-OL

112-72-1

856

I99_18_26

DODECAN-1-OL

112-53-8

I99_18_27

(E/Z)-9-DODECÉN-1-IL-ACETÁT

16974-34-8

I99_18_28

(E,Z,Z)-3,8,11-TETRADEKATRIÉN-1-IL-ACETÁT

163041-94-9

I99_18_29

(E,Z)-3,8-OKTADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

I99_18_30

N-TETRADECIL-ACETÁT

638-59-5

I99_18_31

(Z,E)-9,11-TETRADEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

50767-79-8

I99_18_32

(E,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL-ACETÁT

53120-26-6

I99_18_33

(Z,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL-ACETÁT

53120-26-7

I99_18_34

N-HEXADEKANIL-ACETÁT

629-70-9

I99_18_35

(Z)-8-TETRADECÉN-1-OL

64470-32-2

I99_18_36

(Z)-8-TETRADECÉN-1-IL-ACETÁT

35835-80-4

I99_18_37

(E,E)-8,10-DODEKADIÉN-1-IL-ACETÁT

53880-51-6

I99_19

MÁS ROVARCSALOGATÓ SZEREK

I99_19_01

AMMÓNIUM-ACETÁT

631-61-8

I99_19_02

PUTRESZCIN-(1,4-DIAMINO-BUTÁN)

110-60-1

842

I99_19_03

TRIMETIL-AMIN-HIDROKLORID

593-81-7

848

I99_19_04

(Z)-13-HEXADECÉN-11IN-1-IL-ACETÁT

78617-58-0

I99_19_05

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-DOKOZATETRAÉN-1-IL-IZOBUTIRÁT

135459-81-3

883

I99_19_06

RESZKALÚRA

67601-06-3

I99_19_07

HIDROLIZÁLT FEHÉRJÉK

901

I99_19_08

LAVANDULIL-SZENECIOÁT

23960-07-8

I99_19_09

(Z)-3-METIL-6-IZOPROPENIL-9-DECÉN-1-IL-ACETÁT

67601-06-3

I99_19_10

2,6,6-TRIMETIL-BICIKLO[3.1.1]HEPT-2-ÉN (ALFA-PINÉN)

7785-70-8

I99_19_11

2-ETIL-1,6-DIOXASPIRO (4,4) NONÁN (CHALCOGRAN)

38401-84-2

I99_19_12

2-METIL-3-BUTÉN-2-OL

115-18-4

I99_19_13

2-METIL-6-METILÉN-2,7-OKTADIÉN-4-OL (IPSDIENOL)

14434-41-4

I99_19_14

4,6,6-TRIMETIL-BICIKLO[3.1.1]HEPT-3-ÉN-OL,((S)-CISZ-VERBENOL)

1845-30-3

I99_19_15

8-METIL-2-DEKANOL PROPANOÁT

81931-28-4

I99_99

MÁSHOVA NEM SOROLT ROVAR- ÉS ATKAÖLŐ SZEREK

I99_99_03

ETOXAZOL

153233-91-1

623

I99_99_04

C7–C18 ÉS TELÍTETLEN C18 ZSÍRSAVAK KÁLIUMSÓI

67701-09-1

889

I99_99_05

C8–C10 ZSÍRSAVAK METIL-ÉSZTEREI

85566-26-3

890

I99_99_06

FENAZAKIN

120928-09-8

693

I99_99_07

KOVAFÖLD (DIATÓMAFÖLD)

61790-53-2

647

I99_99_08

LAURINSAV

143-07-7

885

I99_99_09

METAFLUMIZON

139968-49-3

779

I99_99_10

METIL-DEKANOÁT

110-42-9

892

I99_99_11

METIL-OKTANOÁT

111-11-5

893

I99_99_12

OLAJSAV

112-80-1

894

I99_99_13

PARAFFINOLAJ (CAS-SZÁM: 64742-46-7)

64742-46-7

896

I99_99_14

PARAFFINOLAJ (CAS-SZÁM: 72623-86-0)

72623-86-0

897

I99_99_15

PARAFFINOLAJ (CAS-SZÁM: 8042-47-5)

8042-47-5

898

I99_99_16

PARAFFINOLAJ (CAS-SZÁM: 97862-82-3)

97862-82-3

899

I99_99_17

FOSZFÁN

7803-51-2

127

I99_99_18

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I99_99_19

PIRIDALIL

179101-81-6

792

I99_99_20

SPIROTETRAMÁT

203313-25-1

795

I99_99_21

SZULFURIL-FLUORID

2699-79-8

757

I99_99_27

ALUMÍNIUM-FOSZFID

20859-73-8

227

I99_99_28

MAGNÉZIUM-FOSZFID

12057-74-8

228

I99_99_29

SZÉN-DIOXID

124-38-9

844

I99_99_30

MALTODEXTRIN

9050-36-6

801

I99_99_31

QRD 460 TERPENOID KEVERÉK

982

I99_99_32

FLUBENDIAMID

272451-65-7

788

I99_99_33

ETÁNDINITRIL

460-19-5

I99_99_99

MÁS ROVAR-ÉS ATKAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Csigaölő szerek

PES_M

Csigaölő szerek

M01

M01_01

CSIGAÖLŐ SZEREK

M01_01_01

VAS-FOSZFÁT

10045-86-0

629

M01_01_03

METALDEHID

108-62-3

9002-91-9

62

M01_01_04

VAS-PIROFOSZFÁT

10058-44-3

M01_01_99

MÁS CSIGAÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Növényfejlődés-szabályozó szerek

PES_PGR

Fiziológiai hatású növényfejlődés-szabályozó szerek

PGR01

PGR01_01

FIZIOLÓGIAI HATÁSÚ NÖVÉNYFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK

PGR01_01_01

1-METIL-CIKLOPROPÉN

3100.4.7.

767

PGR01_01_02

KLÓRMEKVÁT ÉS KLÓRMEKVÁT-KLORID (KLÓRMEKVÁTBAN KIFEJEZVE)

7003-89-6

999-81-5

143

143.302

PGR01_01_03

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR01_01_04

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR01_01_05

ETEFON

16672-87-0

373

PGR01_01_06

ETOXIKIN

91-53-2

517

PGR01_01_07

ETILÉN

74-85-1

839

PGR01_01_08

FORKLÓRFENURON

68157-60-8

633

PGR01_01_09

GIBBERELLINSAV

77-06-5

307

PGR01_01_10

GIBBERELLINEK

468-44-0

510-75-8

8030-53-3

904

PGR01_01_11

IMAZAKIN

81335-37-7

699

PGR01_01_12

MALEIN-HIDRAZID

123-33-1

310

PGR01_01_13

MEPIKVAT

15302-91-7

440

PGR01_01_14

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR01_01_15

PROHEXADION-KALCIUM

127277-53-6

567

567.020

PGR01_01_16

NÁTRIUM-5-NITRO-GUAJAKOLÁT

67233-85-6

718

PGR01_01_17

NÁTRIUM-O-NITROFENOLÁT

824-39-5

720

PGR01_01_18

NÁTRIUM-P-NITROFENOLÁT

824-78-2

721

PGR01_01_19

TRINEXAPAK

104273-73-6

732

PGR01_01_20

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR01_01_21

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR01_01_22

FLUMETRALIN

62924-70-3

971

PGR01_01_23

TIDIAZURON

51707-55-2

727

PGR01_99

MÁS FIZIOLÓGIAI HATÁSÚ NÖVÉNYFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK

PGR01_99_01

1-NAFTIL-ECETSAV (1-NAA)

86-87-3

313

PGR01_99_02

1-DEKANOL

112-30-1

831

PGR01_99_03

1-NAFTIL-ACETAMID (1-NAD)

86-86-2

282

PGR01_99_04

2-NAFTIL-OXI-ECETSAV (2-NOA)

120-23-0

664

PGR01_99_05

6-BENZILADENIN

1214-39-7

829

PGR01_99_06

CIÁNAMID

420-04-2

685

PGR01_99_07

INDOLIL-VAJSAV

133-32-4

830

PGR01_99_08

SZINTOFEN (MÁS NÉVEN CINTOFEN)

130561-48-7

717

PGR01_99_09

1,4-DIMETIL-NAFTALIN

571-58-4

822

PGR01_99_10

NÁTRIUM-EZÜST-TIOSZULFÁT

762

PGR01_99_11

S-ABSZCIZINSAV

21293-29-8

PGR01_99_99

MÁS FIZIOLÓGIAI HATÁSÚ NÖVÉNYFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Csírázásgátló készítmények

PGR02

PGR02_02

CSÍRÁZÁSGÁTLÓ KÉSZÍTMÉNYEK

PGR02_02_01

KARVON

2244-16-8

602

PGR02_99

MÁS CSÍRÁZÁSGÁTLÓ KÉSZÍTMÉNYEK

PGR02_99_99

MÁS CSÍRÁZÁSGÁTLÓ TERMÉKEK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Más növényfejlődés-szabályozó szerek

PGR03

PGR03_99

MÁS NÖVÉNYFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK

PGR03_99_01

TENGERIALGA-KIVONAT (KORÁBBAN TENGERIALGA-KIVONAT ÉS TENGERI MOSZAT)

920

PGR03_99_99

MÁS NÖVÉNYFEJLŐDÉS-SZABÁLYOZÓ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Más növényvédő szerek

PES_ZR

Növényi olajok

ZR02

ZR02_01

NÖVÉNYI OLAJOK

ZR02_01_01

NÖVÉNYI OLAJOK/CITRONELLAOLAJ

8000-29-1

905

ZR02_01_02

NÖVÉNYI OLAJOK/SZEGFŰSZEGOLAJ

84961-50-2

97-53-0

906

ZR02_01_03

NÖVÉNYI OLAJOK/REPCEOLAJ

8002-13-9

907

ZR02_01_04

NÖVÉNYI OLAJOK/FODORMENTAOLAJ

8008-79-5

908

ZR02_01_99

MÁS NÖVÉNYI OLAJOK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Talajfertőtlenítő szerek (beleértve a fonálféregölő szereket)

ZR03

ZR03_01

METIL-BROMID

ZR03_01_01

METIL-BROMID

74-83-9

128

ZR03_02

BIOLÓGIAI FONÁLFÉREGÖLŐ SZEREK

ZR03_02_01

PAECILOMYCES LILACINUS, 251 TÖRZS

753

ZR03_02_02

BACILLUS FIRMUS, I-1582 TÖRZS

1015

ZR03_02_03

PASTEURIA NISHIZAWAE PN1

ZR03_02_99

MÁS BIOLÓGIAI FONÁLFÉREGÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

ZR03_03

SZERVES FOSZFORT TARTALMAZÓ FONÁLFÉREGÖLŐ SZEREK

ZR03_03_01

FENAMIFOSZ

22224-92-6

692

ZR03_03_02

FOSZTIAZÁT

98886-44-3

585

ZR03_03_99

MÁS SZERVES FOSZFORT TARTALMAZÓ FONÁLFÉREGÖLŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

ZR03_99

MÁS TALAJFERTŐTLENÍTŐ SZEREK

ZR03_99_01

1,3-DIKLÓR-PROPÉN

542-75-6

675

ZR03_99_02

KLOROPIKRIN

76-06-2

298

ZR03_99_03

DAZOMET

533-74-4

146

ZR03_99_04

METAM

144-54-7

20

ZR03_99_99

MÁS TALAJFERTŐTLENÍTŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Rágcsálóirtó szerek

ZR04

ZR04_01

RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK

ZR04_01_01

KALCIUM-FOSZFID

1305-99-3

505

ZR04_01_02

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR04_01_03

WARFARIN

81-81-2

70

ZR04_01_04

CINK-FOSZFID

1314-84-7

69

ZR04_01_05

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR04_01_06

KLÓRFACINON

3691-35-8

208

ZR04_01_99

MÁS RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

Minden más növényvédő szer

ZR99

ZR99_01

FERTŐTLENÍTŐSZEREK

ZR99_01_99

MÁS FERTŐTLENÍTŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

ZR99_02

ROVARRIASZTÓ SZEREK

ZR99_02_01

ALUMÍNIUM-AMMÓNIUM-SZULFÁT

7784-26-1

7784-25-0

840

ZR99_02_02

ALUMÍNIUM-SZILIKÁT (MÁS NÉVEN KAOLIN)

1332-58-7

841

ZR99_02_03

VÉRLISZT

90989-74-5

909

ZR99_02_04

KALCIUM-KARBID

75-20-7

910

ZR99_02_05

KALCIUM-KARBONÁT

471-34-1

843

ZR99_02_06

DENATÓNIUM-BENZOÁT

3734-33-6

845

ZR99_02_07

MÉSZKŐ

1317-65-3

852

ZR99_02_08

METIL-NONIL-KETON

112-12-9

846

ZR99_02_09

KVARCHOMOK

14808-60-7

7637-86-9

855

ZR99_02_10

SZAGRIASZTÓK/NYERS TALLOLAJ

8002-26-4

911

ZR99_02_11

SZAGRIASZTÓK/TALLOLAJ-SZUROK

8016-81-7

912

ZR99_02_12

NÁTRIUM-ALUMÍNIUM-SZILIKÁT

1344-00-9

850

ZR99_02_13

ZSÍRSAVAK DESZTILLÁCIÓS MARADÉKA

915

ZR99_02_14

SZAGRIASZTÓK/HALOLAJ

100085-40-3

918

ZR99_02_15

SZAGRIASZTÓK/BIRKAFAGGYÚ

98999-15-6

919

ZR99_02_16

FOKHAGYMAKIVONAT

8008-99-9

916

ZR99_02_17

BORS

917

ZR99_02_99

MÁS ROVARRIASZTÓ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

ZR99_99

MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK

ZR99_99_07

KAPRINSAV

334-48-5

886

ZR99_99_08

KAPRILSAV

124-07-2

887

ZR99_99_12

HEPTAMALOXILOGLÜKÁN

870721-81-6

851

ZR99_99_24

SÁRGA MOZAIKBETEGSÉG (CUKKINI) VÍRUSA, LEGYENGÍTETT TÖRZS

618

ZR99_99_34

A PEPINÓ MOZAIK VÍRUS CH2 TÖRZSÉRŐL IZOLÁLT 1906-OS IZOLÁTUM

1019

ZR99_99_35

PEPINO MOZAIKVÍRUS VC1 JELŰ HIPOVIRULENS IZOLÁTUMA

ZR99_99_36

PEPINO MOZAIKVÍRUS VX1 JELŰ HIPOVIRULENS IZOLÁTUMA

ZR99_99_37

PEPINO MOZAIKVÍRUS (PEPMV), EURÓPAI (EU) TÖRZS, ENYHE ABP1 IZOLÁTUM (PEPMVO)

ZR99_99_38

PEPINO MOZAIKVÍRUS (PEPMV), CHILEI (CH2) TÖRZS, ENYHE ABP2 IZOLÁTUM (PEPMVO)

ZR99_99_39

CAMELLIA SP. TERMÉSZETES MAGKIVONATA

ZR99_99_40

KVASSZIA

ZR99_99_99

MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK, MÁSHOVÁ NEM SOROLT

---

(1)  Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat (Chemical Abstracts Service) nyilvántartási szám.

1

(2)  Peszticidek Elemzésének Nemzetközi Együttműködési Tanácsa (Collaborative International Pesticides Analytical Council).

2

(3)  Önkéntes összesítés.

3

(4)  Önkéntes összesítés. Megjegyzendő, hogy a mezőgazdasági hasznosítású területen telepített karácsonyfák is ide tartoznak (egyéb állandó kultúrák): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (angol, francia és német nyelven).

4

(5)  Önkéntes összesítés. Megjegyzendő, hogy az erdőgazdálkodás nem foglalja magában a mezőgazdasági hasznosítású területen telepített karácsonyfákat (egyéb állandó kultúrák): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (angol, francia és német nyelven).

5

(6)  Önkéntes összesítés.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

7

HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(8)  Megfelel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (
  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.) által meghatározott harmonizált kockázati mutatók 1. csoportjának.

8

HL L 309., 2009.11.24., 71. o.)

(9)  Megfelel a 2009/128/EK irányelvben meghatározott harmonizált kockázati mutatók 3. csoportjának.

9

(10)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (
  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

10

HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2011 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. november 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 24-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 24-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Europacable (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Europacable (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (3) | A Bizottság 2020. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2020. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

1.2.   A behozatalok nyilvántartásba vétele

A behozatalok nyilvántartásba vétele

| (4) | A panaszos 2020. december 17-i, az előírt bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a 2021. március 29-i (EU) 2021/548 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt bevezető rendelet) nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos 2020. december 17-i, az előírt bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a 2021. március 29-i (EU) 2021/548 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt bevezető rendelet) nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára vonatkozóan.

4

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az ismert uniós szervezeteket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, kereskedőket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az ismert uniós szervezeteket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, kereskedőket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Meghallgatásra került sor a panaszossal és a mintában szereplő egyik importőrrel (Cable 77 Danmark ApS [a továbbiakban: Cable 77]). |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Meghallgatásra került sor a panaszossal és a mintában szereplő egyik importőrrel (Cable 77 Danmark ApS [a továbbiakban: Cable 77]).

1.4.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (7) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kínai kormánytól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamarától (a továbbiakban: CCCME), a panaszostól és egy importőrtől (Connect Com GmbH [a továbbiakban: Connect Com]). |
| --- | --- |

(7)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kínai kormánytól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamarától (a továbbiakban: CCCME), a panaszostól és egy importőrtől (Connect Com GmbH [a továbbiakban: Connect Com]).

| (8) | A Connect Com azt állította, hogy további információkra és a részletek tisztázására van szükség a panasszal kapcsolatban. Különösen azt hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci helyzetének romlása nem a Kínai Népköztársaságból érkező, kedvező árú behozatalnak, hanem a vállalatközi ügyletek viszonylag magas belső transzferárainak tudható be. A Connect Com ezenfelül azt állította, hogy az uniós gyártók a panaszban szereplő listája nem teljes. Mivel ezek az észrevételek az ügy érdemét, nem pedig az eljárás megindítását érintik, az alábbi (415) és (539)–(541) preambulumbekezdések foglalkoznak velük. |
| --- | --- |

(8)

A Connect Com azt állította, hogy további információkra és a részletek tisztázására van szükség a panasszal kapcsolatban. Különösen azt hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci helyzetének romlása nem a Kínai Népköztársaságból érkező, kedvező árú behozatalnak, hanem a vállalatközi ügyletek viszonylag magas belső transzferárainak tudható be. A Connect Com ezenfelül azt állította, hogy az uniós gyártók a panaszban szereplő listája nem teljes. Mivel ezek az észrevételek az ügy érdemét, nem pedig az eljárás megindítását érintik, az alábbi (415) és (539)–(541) preambulumbekezdések foglalkoznak velük.

| (9) | A vizsgálat megindításának érdemi követelményeit illetően a CCCME azt állította, hogy a panaszos hiányosan értékelte a kárt panaszában, mivel a WTO dömpingellenes megállapodásának (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 3.4. cikkében felsorolt tizenöt kármutató közül hatról nem szolgáltatott adatokat (nevezetesen a következőkről: termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, munkabérek, növekedés és tőkebevonási vagy beruházási képesség). A CCCME továbbá azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat megindításának érdemi követelményeit illetően a CCCME azt állította, hogy a panaszos hiányosan értékelte a kárt panaszában, mivel a WTO dömpingellenes megállapodásának (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 3.4. cikkében felsorolt tizenöt kármutató közül hatról nem szolgáltatott adatokat (nevezetesen a következőkről: termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, munkabérek, növekedés és tőkebevonási vagy beruházási képesség). A CCCME továbbá azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról.

| (10) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy – amint azt a panaszos a kínai kormány és a CCCME észrevételeire adott válaszában már megjegyezte – a dömpingellenes vizsgálat megindítására alkalmazandó jogi előírás a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke, míg a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikke a vizsgálatot végző hatóság (jelen esetben a Bizottság) által végzett felülvizsgálatra vonatkozó standard. Ezért a panaszosnak meg kell felelnie a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében foglalt követelményeknek, amelyeket az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése tükröz. Miközben – amint azt a CCCME megjegyezte – a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikkére hivatkozik, az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése pedig az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésére, ez a hivatkozás mindkét esetben csupán szemléltető jellegű („például a 3. cikk (2) és (4) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]” és „például a 3. cikk (3) és (5) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]”). (5) A dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a panasznak bizonyítékokat kell tartalmaznia a) a dömpingre; b) a kárra; valamint c) a dömping és a vélelmezett kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozóan. Az uniós ítélkezési gyakorlat egyértelművé teszi, hogy
  „a panaszos által szolgáltatott információk mennyiségének és minőségének nem kell megegyeznie a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges szinttel”. (6) Következésképpen „azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához.” (7) |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy – amint azt a panaszos a kínai kormány és a CCCME észrevételeire adott válaszában már megjegyezte – a dömpingellenes vizsgálat megindítására alkalmazandó jogi előírás a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke, míg a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikke a vizsgálatot végző hatóság (jelen esetben a Bizottság) által végzett felülvizsgálatra vonatkozó standard. Ezért a panaszosnak meg kell felelnie a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében foglalt követelményeknek, amelyeket az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése tükröz. Miközben – amint azt a CCCME megjegyezte – a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikkére hivatkozik, az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése pedig az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésére, ez a hivatkozás mindkét esetben csupán szemléltető jellegű („például a 3. cikk (2) és (4) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]” és „például a 3. cikk (3) és (5) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]”). (5) A dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a panasznak bizonyítékokat kell tartalmaznia a) a dömpingre; b) a kárra; valamint c) a dömping és a vélelmezett kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozóan. Az uniós ítélkezési gyakorlat egyértelművé teszi, hogy
  „a panaszos által szolgáltatott információk mennyiségének és minőségének nem kell megegyeznie a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges szinttel”. (6) Következésképpen „azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához.” (7)

például a 3. cikk (2) és (4) bekezdésében felsorolt

például a 3. cikk (3) és (5) bekezdésében felsorolt

5

„a panaszos által szolgáltatott információk mennyiségének és minőségének nem kell megegyeznie a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges szinttel”.

6

azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához

7

| (11) | Annak az állításnak a kapcsán, miszerint a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során mindvégig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat – a panasznak az érdekelt felek számára betekintésre nyitva álló változata tartalmazza az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel szolgáltatott adatok nem bizalmas összefoglalóját. |
| --- | --- |

(11)

Annak az állításnak a kapcsán, miszerint a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során mindvégig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat – a panasznak az érdekelt felek számára betekintésre nyitva álló változata tartalmazza az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel szolgáltatott adatok nem bizalmas összefoglalóját.

| (12) | Az alaprendelet 19. cikke és a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (5) bekezdése megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 19. cikke és a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (5) bekezdése megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte.

| (13) | A Bizottság elvégezte az értékelést, és elfogadta, hogy az értékesítési árakra vonatkozó adatok e kategóriákba tartoznak. Mindazonáltal annak érdekében, hogy az érdekelt felek számára – amint azt az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése előírja – „a bizalmas információk lényege megfelelően érthető legyen”, a panaszosok a panasz bizalmas mellékleteiben foglalt információkról érdemi összefoglalót is benyújtottak. A panaszosok megfelelően összefoglalták az értékesítési árakra vonatkozó információkat, oly módon, hogy eközben nem tették közzé a többek között a panasz 44b. és 67. mellékletében szereplő érzékeny vállalatspecifikus adatokat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság elvégezte az értékelést, és elfogadta, hogy az értékesítési árakra vonatkozó adatok e kategóriákba tartoznak. Mindazonáltal annak érdekében, hogy az érdekelt felek számára – amint azt az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése előírja – „a bizalmas információk lényege megfelelően érthető legyen”, a panaszosok a panasz bizalmas mellékleteiben foglalt információkról érdemi összefoglalót is benyújtottak. A panaszosok megfelelően összefoglalták az értékesítési árakra vonatkozó információkat, oly módon, hogy eközben nem tették közzé a többek között a panasz 44b. és 67. mellékletében szereplő érzékeny vállalatspecifikus adatokat.

| (14) | A CCCME azt is előadta, hogy a panasz nem mutatta be a kár meglétét, mivel az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, és mivel a termelési kapacitás amiatti enyhe csökkenése, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kiszolgálni az újonnan megnövekedett európai felhasználásból adódó keresletet, önmagában nem jelez jelentős kárt. Az értékesítési volumenek is nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csaknem 80 %-on állt, a jövedelmezőség pedig nem követett egyértelmű tendenciát, és nem utal kárra. E tekintetben a panaszos azt válaszolta, hogy az uniós felhasználás növekedése a kínai behozatalnak kedvezett, hogy a fennmaradó piaci részesedés nem releváns a kár értékelése szempontjából, továbbá hogy a kínai gyártók által elnyert pályázatok hatásai bizonyos idő után jelentkeznek majd. A CCCME azt válaszolta, hogy a felhasználásra, a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozó adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt az uniós felhasználás növekedéséből származó nagyobb kereslet legnagyobb részét kiszolgálni, miközben üzleti tevékenységét bővítette. |
| --- | --- |

(14)

A CCCME azt is előadta, hogy a panasz nem mutatta be a kár meglétét, mivel az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, és mivel a termelési kapacitás amiatti enyhe csökkenése, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kiszolgálni az újonnan megnövekedett európai felhasználásból adódó keresletet, önmagában nem jelez jelentős kárt. Az értékesítési volumenek is nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csaknem 80 %-on állt, a jövedelmezőség pedig nem követett egyértelmű tendenciát, és nem utal kárra. E tekintetben a panaszos azt válaszolta, hogy az uniós felhasználás növekedése a kínai behozatalnak kedvezett, hogy a fennmaradó piaci részesedés nem releváns a kár értékelése szempontjából, továbbá hogy a kínai gyártók által elnyert pályázatok hatásai bizonyos idő után jelentkeznek majd. A CCCME azt válaszolta, hogy a felhasználásra, a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozó adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt az uniós felhasználás növekedéséből származó nagyobb kereslet legnagyobb részét kiszolgálni, miközben üzleti tevékenységét bővítette.

| (15) | A CCCME továbbá azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott bizonyítékot a dömpingelt behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggésre nézve. Először, a CCCME azzal érvelt, hogy nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME példaként arra hivatkozott, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőségének legjelentősebb növekedését könyvelhette el. Másodszor, 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal – a Kínából érkező behozatallal ellentétben – nőtt, tehát hatása nem róható fel Kínának, és ha kár következett be, azt az uniós gazdasági ágazat önmagának okozta azzal, hogy lassan reagált a piaci mozgásokra. A panaszos a CCCME ezen állítására reagálva előadta, hogy az ok-okozati összefüggés megállapítható, mivel a kár a Kínából érkező behozatal növekedésével egy időben következett be, és hogy a harmadik országokból érkező behozatalt azért nem vette figyelembe, mert az vagy csekély mértékű volt, vagy nem mutatott kárt okozó dömpingre. A CCCME válaszában emlékeztetett arra, hogy a 2017 és 2018 közötti időszakban (amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett) az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség legjelentősebb növekedését könyvelhette el, és hogy a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési volumene között nem volt korreláció. A harmadik országokból érkező behozatalt illetően a CCCME megjegyezte, hogy 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal összességében nőtt, míg a Kínából érkező behozatal csökkent. Végezetül a CCCME megjegyezte, hogy a panaszos nem vitatta azokat az érveket, amelyek szerint a panaszban szereplő szinte valamennyi kármutató kedvező tendenciát jelzett, és hogy az ágazat az állítólagos kárt legalább bizonyos mértékben önmagának okozta. |
| --- | --- |

(15)

A CCCME továbbá azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott bizonyítékot a dömpingelt behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggésre nézve. Először, a CCCME azzal érvelt, hogy nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME példaként arra hivatkozott, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőségének legjelentősebb növekedését könyvelhette el. Másodszor, 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal – a Kínából érkező behozatallal ellentétben – nőtt, tehát hatása nem róható fel Kínának, és ha kár következett be, azt az uniós gazdasági ágazat önmagának okozta azzal, hogy lassan reagált a piaci mozgásokra. A panaszos a CCCME ezen állítására reagálva előadta, hogy az ok-okozati összefüggés megállapítható, mivel a kár a Kínából érkező behozatal növekedésével egy időben következett be, és hogy a harmadik országokból érkező behozatalt azért nem vette figyelembe, mert az vagy csekély mértékű volt, vagy nem mutatott kárt okozó dömpingre. A CCCME válaszában emlékeztetett arra, hogy a 2017 és 2018 közötti időszakban (amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett) az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség legjelentősebb növekedését könyvelhette el, és hogy a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési volumene között nem volt korreláció. A harmadik országokból érkező behozatalt illetően a CCCME megjegyezte, hogy 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal összességében nőtt, míg a Kínából érkező behozatal csökkent. Végezetül a CCCME megjegyezte, hogy a panaszos nem vitatta azokat az érveket, amelyek szerint a panaszban szereplő szinte valamennyi kármutató kedvező tendenciát jelzett, és hogy az ágazat az állítólagos kárt legalább bizonyos mértékben önmagának okozta.

| (16) | A CCCME kijelentette továbbá, hogy a panaszos által benyújtott behozatali adatokat túlbecsülték, mivel azok a volument illetően téves feltevésen alapultak. Ha a feltevés megállta volna a helyét, az a behozatal torzult növekedését eredményezte volna, nevezetesen 2019-ben a Kínából érkező behozatal nem növekedett, hanem csökkent volna. Ezenkívül a panaszban szereplő áralákínálási számítások hibásak, mivel egyetlen konkrét pályázat keretén belül egy exportőrre hivatkoznak. Ezzel kapcsolatban a panaszos azt válaszolta, hogy a behozatali volumen növekedésének megállapításához hosszabb időszakot kell figyelembe venni, amit a CCCME sem tagad, illetve harmadik felek (CRU) piaci értesüléseiből származó adatok is megerősítenek; hozzátette, hogy a számítások nem hibásak, mivel a panaszosnak csak észszerűen rendelkezésre álló információkat kellett szolgáltatnia, amelyek több uniós és kínai gyártótól származó információkat is magukban foglaltak. A CCCME azt válaszolta, hogy a panaszos feladata, hogy állításait alátámassza, és bizonyítékkal szolgáljon a behozatali adatokkal kapcsolatban, továbbá arról, hogy a piaci értesülések adatai (CRU) az optikai szálakra, nem pedig az optikai szálakból álló kábelekre vonatkoztak. Az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások kapcsán a CCCME megismételte, hogy azok nem feleltek meg az elegendő bizonyítékkal kapcsolatos követelménynek, és hogy a lényeges számítások elvégzésekor a panaszos csak egyetlen kínai gyártó áraira hivatkozott (például a 2019 első felére jellemző kárkülönbözet kiszámításához a szabad forgalomba bocsátási exportárra, valamint a 2019 második felére jellemző alákínálási különbözet esetében az előállítási költségeknél használt exportárra). |
| --- | --- |

(16)

A CCCME kijelentette továbbá, hogy a panaszos által benyújtott behozatali adatokat túlbecsülték, mivel azok a volument illetően téves feltevésen alapultak. Ha a feltevés megállta volna a helyét, az a behozatal torzult növekedését eredményezte volna, nevezetesen 2019-ben a Kínából érkező behozatal nem növekedett, hanem csökkent volna. Ezenkívül a panaszban szereplő áralákínálási számítások hibásak, mivel egyetlen konkrét pályázat keretén belül egy exportőrre hivatkoznak. Ezzel kapcsolatban a panaszos azt válaszolta, hogy a behozatali volumen növekedésének megállapításához hosszabb időszakot kell figyelembe venni, amit a CCCME sem tagad, illetve harmadik felek (CRU) piaci értesüléseiből származó adatok is megerősítenek; hozzátette, hogy a számítások nem hibásak, mivel a panaszosnak csak észszerűen rendelkezésre álló információkat kellett szolgáltatnia, amelyek több uniós és kínai gyártótól származó információkat is magukban foglaltak. A CCCME azt válaszolta, hogy a panaszos feladata, hogy állításait alátámassza, és bizonyítékkal szolgáljon a behozatali adatokkal kapcsolatban, továbbá arról, hogy a piaci értesülések adatai (CRU) az optikai szálakra, nem pedig az optikai szálakból álló kábelekre vonatkoztak. Az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások kapcsán a CCCME megismételte, hogy azok nem feleltek meg az elegendő bizonyítékkal kapcsolatos követelménynek, és hogy a lényeges számítások elvégzésekor a panaszos csak egyetlen kínai gyártó áraira hivatkozott (például a 2019 első felére jellemző kárkülönbözet kiszámításához a szabad forgalomba bocsátási exportárra, valamint a 2019 második felére jellemző alákínálási különbözet esetében az előállítási költségeknél használt exportárra).

| (17) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CCCME egyik állítása sem cáfolta azt a következtetést, miszerint elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömpingellenes eljárás megindításához. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a dömpingelt behozatal jelentős káros hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A panaszban foglalt konkrét kárelemzés azt mutatja, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ez láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat állapotában, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CCCME egyik állítása sem cáfolta azt a következtetést, miszerint elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömpingellenes eljárás megindításához. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a dömpingelt behozatal jelentős káros hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A panaszban foglalt konkrét kárelemzés azt mutatja, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ez láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat állapotában, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat.

| (18) | A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a panaszban szereplő áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások helytelenek lennének. A módszertan magyarázata a panasz 8.1.2. szakaszában és az ott hivatkozott mellékletekben található, amelyek minden reprezentatív terméktípus esetében külön számításokat tartalmaznak az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozóan. Az eljárás megindításakor a Bizottság elégségesnek találta a kérelmezők által benyújtott, az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó bizonyítékokat, és azokat a vizsgálat megindításához elegendő bizonyítéknak tekintette. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a panaszban szereplő áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások helytelenek lennének. A módszertan magyarázata a panasz 8.1.2. szakaszában és az ott hivatkozott mellékletekben található, amelyek minden reprezentatív terméktípus esetében külön számításokat tartalmaznak az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozóan. Az eljárás megindításakor a Bizottság elégségesnek találta a kérelmezők által benyújtott, az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó bizonyítékokat, és azokat a vizsgálat megindításához elegendő bizonyítéknak tekintette.

| (19) | Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elegendő bizonyítékkal kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. Először, az uniós gazdasági ágazat helyzete azzal egy időben romlott, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árkon érkező dömpingelt behozatal növekedett. Ez határozottan mutatja az ok-okozati összefüggés fennállását. Másodszor, ami a többi tényezőt – például a harmadik országokból érkező behozatalt – illeti, ezek hatása nem olyan mértékű, hogy kárt okozhatna az uniós gazdasági ágazatban, továbbá a panasz elemzése során nem derült fény olyan kárra, amelyet az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna. |
| --- | --- |

(19)

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elegendő bizonyítékkal kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. Először, az uniós gazdasági ágazat helyzete azzal egy időben romlott, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árkon érkező dömpingelt behozatal növekedett. Ez határozottan mutatja az ok-okozati összefüggés fennállását. Másodszor, ami a többi tényezőt – például a harmadik országokból érkező behozatalt – illeti, ezek hatása nem olyan mértékű, hogy kárt okozhatna az uniós gazdasági ágazatban, továbbá a panasz elemzése során nem derült fény olyan kárra, amelyet az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna.

| (20) | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntés után tartott meghallgatáson a CCCME több észrevételt is megfogalmazott a panaszban a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban található elemzés vonatkozásában. A Bizottság megítélése szerint ezek az észrevételek nem fogadhatók el, hiszen a vizsgálat igen kései szakaszában, az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott határidőn túl nyújtották be őket. Mindazonáltal a szóban forgó érvek többsége korábban felvetett és e szakaszban már tárgyalt érveket ismétel, továbbá egyik észrevétel sem utal arra, hogy a Bizottság a vizsgálat megindításakor nem rendelkezett volna elegendő bizonyítékokkal. Az észrevételek új elemeit illetően – az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott időkereten túlmenően – a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgálat e szakasza már jóval az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontjában az új információk benyújtása tekintetében megállapított határidőkön túl van. |
| --- | --- |

(20)

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntés után tartott meghallgatáson a CCCME több észrevételt is megfogalmazott a panaszban a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban található elemzés vonatkozásában. A Bizottság megítélése szerint ezek az észrevételek nem fogadhatók el, hiszen a vizsgálat igen kései szakaszában, az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott határidőn túl nyújtották be őket. Mindazonáltal a szóban forgó érvek többsége korábban felvetett és e szakaszban már tárgyalt érveket ismétel, továbbá egyik észrevétel sem utal arra, hogy a Bizottság a vizsgálat megindításakor nem rendelkezett volna elegendő bizonyítékokkal. Az észrevételek új elemeit illetően – az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott időkereten túlmenően – a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgálat e szakasza már jóval az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontjában az új információk benyújtása tekintetében megállapított határidőkön túl van.

| (21) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a panaszban szereplő információk olyan tendenciákra utalnak, amelyek nem indokolják a dömpingellenes vámok kivetését. A Connect Com ezenfelül a panasz 105. és 109. bekezdésében szereplő, bizonyos uniós gyártók nyereségével és a kínai gyártókkal szemben elvesztett pályázatokkal kapcsolatos bizalmas információk közzétételét is kérelmezte. |
| --- | --- |

(21)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a panaszban szereplő információk olyan tendenciákra utalnak, amelyek nem indokolják a dömpingellenes vámok kivetését. A Connect Com ezenfelül a panasz 105. és 109. bekezdésében szereplő, bizonyos uniós gyártók nyereségével és a kínai gyártókkal szemben elvesztett pályázatokkal kapcsolatos bizalmas információk közzétételét is kérelmezte.

| (22) | E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontja értelmében az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napon belül volt lehetőségük a panasszal és a vizsgálat megindításának bármely szempontjával kapcsolatos észrevételek benyújtására. Ezek az észrevételek ezért nem vehetők figyelembe a végleges tájékoztatást követően. Ezenfelül a Connect Com által kért információk bizalmas jellegűek, és nem oszthatók meg más érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(22)

E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontja értelmében az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napon belül volt lehetőségük a panasszal és a vizsgálat megindításának bármely szempontjával kapcsolatos észrevételek benyújtására. Ezek az észrevételek ezért nem vehetők figyelembe a végleges tájékoztatást követően. Ezenfelül a Connect Com által kért információk bizalmas jellegűek, és nem oszthatók meg más érdekelt felekkel.

| (23) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, és ezzel eleget tett a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. A Bizottság tehát teljesítette az eljárás megindításának összes jogszabályi követelményét. |
| --- | --- |

(23)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, és ezzel eleget tett a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. A Bizottság tehát teljesítette az eljárás megindításának összes jogszabályi követelményét.

| (24) | A Bizottság az alábbi szakaszokban megvizsgálja és megválaszolja az összes többi releváns észrevételt. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az alábbi szakaszokban megvizsgálja és megválaszolja az összes többi releváns észrevételt.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (25) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (26) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban az uniós termelés 52 %-át képviselték, és az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban az uniós termelés 52 %-át képviselték, és az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (27) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (28) | Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök által szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat. |
| --- | --- |

(28)

Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök által szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (29) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(29)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (30) | Az érintett országban működő harminc exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az optikai szálakból álló kábelek Unióba irányuló bejelentett kínai exportjának több mint 40 %-át adták. |
| --- | --- |

(30)

Az érintett országban működő harminc exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az optikai szálakból álló kábelek Unióba irányuló bejelentett kínai exportjának több mint 40 %-át adták.

| (31) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival.

| (32) | A minta kiválasztásával kapcsolatban egy, a mintába nem felvett exportáló gyártótól, a Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Companytől (a továbbiakban: YOFC) és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletétől érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(32)

A minta kiválasztásával kapcsolatban egy, a mintába nem felvett exportáló gyártótól, a Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Companytől (a továbbiakban: YOFC) és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletétől érkeztek észrevételek.

| (33) | A YOFC és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete azzal érvelt, hogy – figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók nagy számát – a mintában szereplő két vállalat az Unióba irányuló exportvolumennek csak alacsony hányadát képviselte, amely a kínai exportőrök szempontjából nem volt reprezentatív. Azt állították továbbá, hogy egy olyan minta esetében, amely három vállalatot tartalmaz, helyesebb elkerülni azt, hogy a mintában szereplő vállalatokban beálló változások következtében a minta egyetlen vállalatra redukálódjon. A Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete e tekintetben a Kínából származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (8) hivatkozott, amely azt az állítást tartalmazta, hogy a többi együttműködő exportőr jogai sérültek, mivel a mintában szereplő exportáló gyártók számát kettőről egyre csökkentették, miután a mintában szereplő egyik exportáló gyártó egy későbbi szakaszban úgy döntött, hogy nem szándékozik együttműködni a vizsgálatban. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során alkalmazott gyakorlat szerint legalább három vállalatot vett fel a mintákba. Végül felvetették, hogy megfelelőbb lenne egy olyan minta, amely három vállalatból áll, tekintettel arra, hogy az exportőrök adott esetben különböző értékesítési csatornákkal, terméktípusokkal és vevőkkel rendelkeznek, valamint eltérő versenyhelyzetben vannak. |
| --- | --- |

(33)

A YOFC és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete azzal érvelt, hogy – figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók nagy számát – a mintában szereplő két vállalat az Unióba irányuló exportvolumennek csak alacsony hányadát képviselte, amely a kínai exportőrök szempontjából nem volt reprezentatív. Azt állították továbbá, hogy egy olyan minta esetében, amely három vállalatot tartalmaz, helyesebb elkerülni azt, hogy a mintában szereplő vállalatokban beálló változások következtében a minta egyetlen vállalatra redukálódjon. A Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete e tekintetben a Kínából származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (8) hivatkozott, amely azt az állítást tartalmazta, hogy a többi együttműködő exportőr jogai sérültek, mivel a mintában szereplő exportáló gyártók számát kettőről egyre csökkentették, miután a mintában szereplő egyik exportáló gyártó egy későbbi szakaszban úgy döntött, hogy nem szándékozik együttműködni a vizsgálatban. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során alkalmazott gyakorlat szerint legalább három vállalatot vett fel a mintákba. Végül felvetették, hogy megfelelőbb lenne egy olyan minta, amely három vállalatból áll, tekintettel arra, hogy az exportőrök adott esetben különböző értékesítési csatornákkal, terméktípusokkal és vevőkkel rendelkeznek, valamint eltérő versenyhelyzetben vannak.

8

| (34) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mintát a termelés, az értékesítés vagy az export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kell kiválasztani, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A (30) preambulumbekezdésben említett módon a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló bejelentett kínai export több mint 40 %-át adták, ami reprezentatív szintnek tekinthető. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb mennyiségű behozatalt tartalmazta. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyszámú gazdálkodó egységet (öt gyártó és hét értékesítési egységet), valamint legalább négy, különböző értékesítési csatornákkal és vevőkkel rendelkező exportáló gyártót és számos terméket foglal magában. Emellett a mintában szereplő vállalat mintavételt követő együttműködése szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy egy exportáló gyártót az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerinti minta kiválasztása céljából figyelembe lehessen venni. Ami a Bizottság azon állítólagos gyakorlatát illeti, hogy legalább három vállalatból álló mintát választ ki, a Bizottság megjegyzi, hogy – a fentiekben kifejtettek szerint – a minta kiválasztása a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amely az ebben az ügyben rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. A Bizottság elutasította a versenyhelyzetbeli különbségekre vonatkozó állítást, mivel a felek nem fejtették ki, hogy ez mennyiben kérdőjelezné meg a szóban forgó minta reprezentativitását, és hogy a mintában szereplő harmadik vállalat hogyan kezelné a versenykülönbségeket (ha vannak ilyenek). |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mintát a termelés, az értékesítés vagy az export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kell kiválasztani, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A (30) preambulumbekezdésben említett módon a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló bejelentett kínai export több mint 40 %-át adták, ami reprezentatív szintnek tekinthető. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb mennyiségű behozatalt tartalmazta. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyszámú gazdálkodó egységet (öt gyártó és hét értékesítési egységet), valamint legalább négy, különböző értékesítési csatornákkal és vevőkkel rendelkező exportáló gyártót és számos terméket foglal magában. Emellett a mintában szereplő vállalat mintavételt követő együttműködése szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy egy exportáló gyártót az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerinti minta kiválasztása céljából figyelembe lehessen venni. Ami a Bizottság azon állítólagos gyakorlatát illeti, hogy legalább három vállalatból álló mintát választ ki, a Bizottság megjegyzi, hogy – a fentiekben kifejtettek szerint – a minta kiválasztása a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amely az ebben az ügyben rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. A Bizottság elutasította a versenyhelyzetbeli különbségekre vonatkozó állítást, mivel a felek nem fejtették ki, hogy ez mennyiben kérdőjelezné meg a szóban forgó minta reprezentativitását, és hogy a mintában szereplő harmadik vállalat hogyan kezelné a versenykülönbségeket (ha vannak ilyenek).

| (35) | A YOFC kijelentette, hogy a Bizottság számára nem jelentene terhet, ha a mintába felvenné a YOFC-t, mivel a Covid19-világjárvány miatt a Bizottság nem tesz ellenőrző látogatásokat. |
| --- | --- |

(35)

A YOFC kijelentette, hogy a Bizottság számára nem jelentene terhet, ha a mintába felvenné a YOFC-t, mivel a Covid19-világjárvány miatt a Bizottság nem tesz ellenőrző látogatásokat.

| (36) | Bár a Bizottság munkatársai ebben az ügyben nem tettek ellenőrző látogatásokat, a kérdőívre adott válaszokkal kapcsolatban távoli adategyeztetéseket végeztek. A távoli adategyeztetések nem jelentik azt, hogy a Bizottság időt takarított meg a vizsgálat során. Éppen ellenkezőleg: a vállalatok által szolgáltatott információk távoli ellenőrzésének előkészítéséhez több időre van szükség. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(36)

Bár a Bizottság munkatársai ebben az ügyben nem tettek ellenőrző látogatásokat, a kérdőívre adott válaszokkal kapcsolatban távoli adategyeztetéseket végeztek. A távoli adategyeztetések nem jelentik azt, hogy a Bizottság időt takarított meg a vizsgálat során. Éppen ellenkezőleg: a vállalatok által szolgáltatott információk távoli ellenőrzésének előkészítéséhez több időre van szükség. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (37) | A YOFC azt is előadta, hogy fel kell venni a mintába, mivel tapasztalt gyártó, amely kiváló minőségű optikai szálakból álló kábeleket exportál az Unióba, és gyártási folyamata eltér a többi kínai gyártóétól (vertikálisan integrált, az optikai szálakból álló kábelek gyártásához európai technológiát használ, fejlett technológiákkal rendelkezik, Kína egyetlen nemzeti intelligens gyártási demonstrációs egysége, és az optikai szálak gyártása terén nagymértékben automatizálódott). Azt is kijelentette, hogy a vizsgálati időszakban viszonylag nagy mennyiséget exportált az Unióba. A YOFC továbbá jelezte, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó közvetve birtokolja a YOFC és a YOFC-vel kapcsolatban álló vállalatok közül kettő részvényeit, ezért a YOFC mintába történő felvétele lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy átfogóbb képet kapjon a gazdasági ágazat szerkezetéről. A YOFC azt is állította, hogy egyes uniós vevői független importőrként is együttműködtek a vizsgálatban, ezért a YOFC mintába való felvétele segítheti a Bizottságot a Kínából az uniós piac felé irányuló teljes értékesítési lánc ellenőrzésében. |
| --- | --- |

(37)

A YOFC azt is előadta, hogy fel kell venni a mintába, mivel tapasztalt gyártó, amely kiváló minőségű optikai szálakból álló kábeleket exportál az Unióba, és gyártási folyamata eltér a többi kínai gyártóétól (vertikálisan integrált, az optikai szálakból álló kábelek gyártásához európai technológiát használ, fejlett technológiákkal rendelkezik, Kína egyetlen nemzeti intelligens gyártási demonstrációs egysége, és az optikai szálak gyártása terén nagymértékben automatizálódott). Azt is kijelentette, hogy a vizsgálati időszakban viszonylag nagy mennyiséget exportált az Unióba. A YOFC továbbá jelezte, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó közvetve birtokolja a YOFC és a YOFC-vel kapcsolatban álló vállalatok közül kettő részvényeit, ezért a YOFC mintába történő felvétele lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy átfogóbb képet kapjon a gazdasági ágazat szerkezetéről. A YOFC azt is állította, hogy egyes uniós vevői független importőrként is együttműködtek a vizsgálatban, ezért a YOFC mintába való felvétele segítheti a Bizottságot a Kínából az uniós piac felé irányuló teljes értékesítési lánc ellenőrzésében.

| (38) | A fentiekben kifejtettek szerint az exportáló gyártók mintáját a szóban forgó országból származó export volumenének azon legnagyobb százalékos aránya alapján választotta ki a Bizottság, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen meg lehetett vizsgálni. A YOFC nem tartozott a mintába felvett két legnagyobb exportáló gyártó közé, ezért nem szerepelt a mintában. Mindazonáltal a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport szintén sok tapasztalattal rendelkező nagy vállalatcsoport, amely jó minőségű optikai szálakból álló kábeleket gyárt és értékesít az Unió felé, illetve vertikálisan integrált gazdasági szereplő. Továbbá nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által használt technológia kevésbé lenne fejlett, mint a többi kínai exportáló gyártóé. A YOFC nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ennek. Emellett az exportáló gyártók mintájának kiválasztása szempontjából nem releváns sem az, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó részesedéssel rendelkezik-e az egyik exportáló gyártóban, sem pedig az, hogy az exportáló gyártók vevői együttműködnek-e a vizsgálatban. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(38)

A fentiekben kifejtettek szerint az exportáló gyártók mintáját a szóban forgó országból származó export volumenének azon legnagyobb százalékos aránya alapján választotta ki a Bizottság, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen meg lehetett vizsgálni. A YOFC nem tartozott a mintába felvett két legnagyobb exportáló gyártó közé, ezért nem szerepelt a mintában. Mindazonáltal a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport szintén sok tapasztalattal rendelkező nagy vállalatcsoport, amely jó minőségű optikai szálakból álló kábeleket gyárt és értékesít az Unió felé, illetve vertikálisan integrált gazdasági szereplő. Továbbá nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által használt technológia kevésbé lenne fejlett, mint a többi kínai exportáló gyártóé. A YOFC nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ennek. Emellett az exportáló gyártók mintájának kiválasztása szempontjából nem releváns sem az, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó részesedéssel rendelkezik-e az egyik exportáló gyártóban, sem pedig az, hogy az exportáló gyártók vevői együttműködnek-e a vizsgálatban. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

1.6.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (39) | A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül nyolc jelezte a Bizottságnak, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Két vállalat válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(39)

A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül nyolc jelezte a Bizottságnak, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Két vállalat válaszolt a kérdőívre.

| (40) | A vizsgálat komplexitása és a mintában szereplő exportáló gyártók bonyolult felépítése miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez egyedi vizsgálatot, az ugyanis indokolatlanul megterhelő lett volna, és akadályozta volna a Bizottságot abban, hogy a vizsgálatot a jogszabályi határidőn belül lezárja. |
| --- | --- |

(40)

A vizsgálat komplexitása és a mintában szereplő exportáló gyártók bonyolult felépítése miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez egyedi vizsgálatot, az ugyanis indokolatlanul megterhelő lett volna, és akadályozta volna a Bizottságot abban, hogy a vizsgálatot a jogszabályi határidőn belül lezárja.

1.7.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (41) | A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (9). |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (9).

9

| (42) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (10) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a mintában szereplő vállalat és az együttműködő felhasználók telephelyein. Ehelyett videokonferencia útján távoli adategyeztetést végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:
  uniós gyártók:






  — | Acome S. A. (Franciaország), |
| --- | --- | --- |

(42)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (10) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a mintában szereplő vállalat és az együttműködő felhasználók telephelyein. Ehelyett videokonferencia útján távoli adategyeztetést végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:

10

uniós gyártók:

—

Acome S. A. (Franciaország),

| — | a Corning Optical Communications Sp. z o.o. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Lengyelország, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

a Corning Optical Communications Sp. z o.o. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Lengyelország, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország),

| — | a Prysmian S.p.A. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország); |
| --- | --- |

—

a Prysmian S.p.A. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország);

importőrök:

| — | Cable 77 Danmark ApS (Dánia), |
| --- | --- |

—

Cable 77 Danmark ApS (Dánia),

| — | Connect Com GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Németország),

| — | Eku Kabel GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Németország),

| — | Har&Ca S.r.l. (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Olaszország),

| — | Infraconcepts B.V. (Hollandia); |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Hollandia);

felhasználó:

| — | Deutsche Telekom GmbH (Németország); |
| --- | --- |

—

Deutsche Telekom GmbH (Németország);

kínai exportáló gyártók:

FTT csoport:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT), |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT),

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd, Nanjing (NW); |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd, Nanjing (NW);

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, Nantong (ZT), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, Nantong (ZT),

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd, Nantong (ZP); |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd, Nantong (ZP);

az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kínai kereskedő:

| — | ZTT International Limited, Nantong; |
| --- | --- |

—

ZTT International Limited, Nantong;

az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló hongkongi kereskedő:

| — | Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong; |
| --- | --- |

—

Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong;

az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök:

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varsó, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varsó, Lengyelország,

| — | FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Németország, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Németország,

| — | ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Németország. |
| --- | --- |

—

ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Németország.

1.8.   Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése, az eljárás további menete

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése, az eljárás további menete

| (43) | Az ügy tartalmi komplexitása miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem további információk összegyűjtése érdekében folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(43)

Az ügy tartalmi komplexitása miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem további információk összegyűjtése érdekében folytatja a vizsgálatot.

| (44) | A Bizottság 2021. április 23-án az alaprendelet 19a. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a tagállamokat és az érdekelt feleket arról, hogy nem vet ki ideiglenes vámokat a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára, hanem folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság 2021. április 23-án az alaprendelet 19a. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a tagállamokat és az érdekelt feleket arról, hogy nem vet ki ideiglenes vámokat a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára, hanem folytatja a vizsgálatot.

| (45) | Azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó szándékáról, a Cable 77, az Eku Kabel, az Infraconcept és a Comel észrevételeket fogalmazott meg, illetve további tájékoztatást kért. |
| --- | --- |

(45)

Azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó szándékáról, a Cable 77, az Eku Kabel, az Infraconcept és a Comel észrevételeket fogalmazott meg, illetve további tájékoztatást kért.

| (46) | A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a Cable 77-tel és a CCCME-vel került sor. |
| --- | --- |

(46)

A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a Cable 77-tel és a CCCME-vel került sor.

| (47) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához. A Bizottság ezzel kapcsolatban újabb információkérést küldött a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és a mintában szereplő uniós gyártóknak, amelyben elsősorban – de nem kizárólag – a termékkódcsoportok szerinti bontású értékesítési adatokkal, a beruházásokkal és a pályázatokkal kapcsolatban tett fel kérdéseket. A beérkezett válaszokat a Bizottság egy újabb távoli adategyeztetési forduló keretében ellenőrizte. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához. A Bizottság ezzel kapcsolatban újabb információkérést küldött a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és a mintában szereplő uniós gyártóknak, amelyben elsősorban – de nem kizárólag – a termékkódcsoportok szerinti bontású értékesítési adatokkal, a beruházásokkal és a pályázatokkal kapcsolatban tett fel kérdéseket. A beérkezett válaszokat a Bizottság egy újabb távoli adategyeztetési forduló keretében ellenőrizte.

| (48) | A hivatalos importstatisztikák kilogrammban kifejezett adatokat tartalmaznak, és a 8544 70 00 KN-kód az érintett terméken kívül más termékekre is kiterjed. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjon az érintett termék behozataláról, a Bizottság elemezte a nemzeti vámhatóságoktól a 2017-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban bonyolított behozatalok vonatkozásában kapott részletes kimerítő ügyletszintű adatokat, amelyeket az importőrök vám-árunyilatkozatai alapján maguk az említett vámhatóságok állítottak össze. A szóban forgó adatok kilenc tagállamra vonatkoznak (Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Magyarország, Németország, Portugália, Románia és Spanyolország), és reprezentatívnak tekinthetők, mivel a figyelembe vett időszakbeli behozatal 79 %-ára terjednek ki. Az alábbiakban bemutatott következtetések az ily módon végzett részletes elemzésen alapulnak. |
| --- | --- |

(48)

A hivatalos importstatisztikák kilogrammban kifejezett adatokat tartalmaznak, és a 8544 70 00 KN-kód az érintett terméken kívül más termékekre is kiterjed. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjon az érintett termék behozataláról, a Bizottság elemezte a nemzeti vámhatóságoktól a 2017-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban bonyolított behozatalok vonatkozásában kapott részletes kimerítő ügyletszintű adatokat, amelyeket az importőrök vám-árunyilatkozatai alapján maguk az említett vámhatóságok állítottak össze. A szóban forgó adatok kilenc tagállamra vonatkoznak (Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Magyarország, Németország, Portugália, Románia és Spanyolország), és reprezentatívnak tekinthetők, mivel a figyelembe vett időszakbeli behozatal 79 %-ára terjednek ki. Az alábbiakban bemutatott következtetések az ily módon végzett részletes elemzésen alapulnak.

1.9.   Az érdekelt felek tájékoztatása

Az érdekelt felek tájékoztatása

| (49) | A Bizottság 2021. június 30-án tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A kínai kormány, a GOC, a mintában szereplő két kínai exportáló gyártó, valamennyi együttműködő független importőr, valamint a panaszos fogalmazott meg észrevételeket. Ezen észrevételek alapján a Bizottság módosított néhány szempontot, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni, és erről 2021. szeptember 2-án valamennyi érdekelt felet tájékoztatta (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítése). |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság 2021. június 30-án tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A kínai kormány, a GOC, a mintában szereplő két kínai exportáló gyártó, valamennyi együttműködő független importőr, valamint a panaszos fogalmazott meg észrevételeket. Ezen észrevételek alapján a Bizottság módosított néhány szempontot, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni, és erről 2021. szeptember 2-án valamennyi érdekelt felet tájékoztatta (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítése).

| (50) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását és az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítését követően az érdekelt felek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontja értelmében lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásokra mindkét, a mintában szereplő exportáló gyártó, a CCCME és egy importőr részvételével került sor (Cable77). |
| --- | --- |

(50)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását és az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítését követően az érdekelt felek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontja értelmében lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásokra mindkét, a mintában szereplő exportáló gyártó, a CCCME és egy importőr részvételével került sor (Cable77).

1.10.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (51) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(51)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (52) | Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(52)

Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is (a továbbiakban: érintett termék).

| (53) | Az érintett termék nem tartalmazza:






  i. | azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint |
| --- | --- | --- |

(53)

Az érintett termék nem tartalmazza:

i.

azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint

| ii. | a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. |
| --- | --- |

ii.

a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

| (54) | Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban. |
| --- | --- |

(54)

Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (55) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(55)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (56) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (57) | A ZTT csoport kérte a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: OPGW) és a fázisvezetőbe integrált optikai vezetékek (a továbbiakban: OPPC) vizsgálatból való kizárását. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy bár ezek a kábelek a termékmeghatározás hatálya alá tartoznak, mégis eltérő fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek, felhasználásuk eltér (villamosenergia-átvitel), más műszaki szabványok vonatkoznak rájuk, előállításuk különböző nyersanyagok felhasználásával és különböző gyártási folyamatokkal történik, és értékesítésük külön piacokon zajlik. A ZTT csoport előadta továbbá, hogy az OPGW és az OPPC kábelek az Unióba irányuló értékesítésnek csak kis részét teszik ki. Azt is kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az OPGW és az OPPC kábelek a vizsgálat termékkörébe tartoznak, a vizsgálat során vegyék figyelembe e termékek sajátos tulajdonságait, illetve végfelhasználási vagy a piaci szegmenseket érintő tényezőit. |
| --- | --- |

(57)

A ZTT csoport kérte a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: OPGW) és a fázisvezetőbe integrált optikai vezetékek (a továbbiakban: OPPC) vizsgálatból való kizárását. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy bár ezek a kábelek a termékmeghatározás hatálya alá tartoznak, mégis eltérő fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek, felhasználásuk eltér (villamosenergia-átvitel), más műszaki szabványok vonatkoznak rájuk, előállításuk különböző nyersanyagok felhasználásával és különböző gyártási folyamatokkal történik, és értékesítésük külön piacokon zajlik. A ZTT csoport előadta továbbá, hogy az OPGW és az OPPC kábelek az Unióba irányuló értékesítésnek csak kis részét teszik ki. Azt is kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az OPGW és az OPPC kábelek a vizsgálat termékkörébe tartoznak, a vizsgálat során vegyék figyelembe e termékek sajátos tulajdonságait, illetve végfelhasználási vagy a piaci szegmenseket érintő tényezőit.

| (58) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a ZTT csoport ismételten megfogalmazta állításait, melyek szerint az OPGW és az OPPC kábeleket ki kell zárni a vizsgálatból, és azzal érvelt, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítettek a vizsgálati időszakban a ZTT csoport által értékesített terméktípusokat. |
| --- | --- |

(58)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a ZTT csoport ismételten megfogalmazta állításait, melyek szerint az OPGW és az OPPC kábeleket ki kell zárni a vizsgálatból, és azzal érvelt, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítettek a vizsgálati időszakban a ZTT csoport által értékesített terméktípusokat.

| (59) | Az OPGW és az OPPC kábelek adatátvitelre is szolgálnak, és jellemzők rájuk a többi optikai szálakból álló kábel alapvető tulajdonságai, többek között a következők: i. optikai szálakat tartalmaznak; ii. a bevonattal ellátott optikai szál átmérője ugyanabba a tartományba esik; iii. a szálak száma szintén ugyanabba a tartományba esik; iv. az egy modulban található szálak száma szintén azonos; és v. a kábelmag felépítése azonos. Ezt nem befolyásolja, hogy az OPGW és az OPPC kábelek villamos energiát is továbbítanak, illetve vannak bizonyos további tulajdonságaik (például elektromos tulajdonságok, lángállósági előírások, a magas szakítószilárdságra vonatkozó követelmények stb.). |
| --- | --- |

(59)

Az OPGW és az OPPC kábelek adatátvitelre is szolgálnak, és jellemzők rájuk a többi optikai szálakból álló kábel alapvető tulajdonságai, többek között a következők: i. optikai szálakat tartalmaznak; ii. a bevonattal ellátott optikai szál átmérője ugyanabba a tartományba esik; iii. a szálak száma szintén ugyanabba a tartományba esik; iv. az egy modulban található szálak száma szintén azonos; és v. a kábelmag felépítése azonos. Ezt nem befolyásolja, hogy az OPGW és az OPPC kábelek villamos energiát is továbbítanak, illetve vannak bizonyos további tulajdonságaik (például elektromos tulajdonságok, lángállósági előírások, a magas szakítószilárdságra vonatkozó követelmények stb.).

| (60) | Továbbá valamennyi kábeltípusra bizonyos mértékben eltérő műszaki előírások és szabványok vonatkoznak. A nyersanyagok vonatkozásában nincs jelentősége annak, hogy az optikai szálakból álló kábel egyik alkatrészéhez felhasznált anyag kábeltípusonként eltérhet, mivel az optikai szálakból álló kábelek valamennyi típusát optikai szálak felhasználásával gyártják. A gyártási folyamatokkal kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a szabványos optikai szálakból álló kábelek egyes különlegesen védett formatervezési mintáiban a köpenyt acélsodrony-réteg veszi körbe, és hogy ezeket a kábeleket ugyanazokon a gépeken gyártják, mint az OPGW-t. Emellett az OPGW és az OPPC kábelek armatúrájának előállítása e kábelek gyártásának csak egy szakaszában zajlik, ezért nem indokolja azok kizárását a vizsgálat termékköréből. Hozzá kell tenni, hogy a felvetés értékelése szempontjából irreleváns az, hogy a vizsgálati időszakban az OPGW és az OPPC kábelek értékesítése az Unióba irányuló értékesítésnek kisebb részét tette ki. Végezetül pedig az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítették a ZTT csoport által a vizsgálati időszak során értékesített konkrét termékkódokat, nem változtat azon, hogy az uniós gazdasági ágazat OPGW és OPPC kábeleket gyárt, és versenyben áll a kínai exportőrökkel. |
| --- | --- |

(60)

Továbbá valamennyi kábeltípusra bizonyos mértékben eltérő műszaki előírások és szabványok vonatkoznak. A nyersanyagok vonatkozásában nincs jelentősége annak, hogy az optikai szálakból álló kábel egyik alkatrészéhez felhasznált anyag kábeltípusonként eltérhet, mivel az optikai szálakból álló kábelek valamennyi típusát optikai szálak felhasználásával gyártják. A gyártási folyamatokkal kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a szabványos optikai szálakból álló kábelek egyes különlegesen védett formatervezési mintáiban a köpenyt acélsodrony-réteg veszi körbe, és hogy ezeket a kábeleket ugyanazokon a gépeken gyártják, mint az OPGW-t. Emellett az OPGW és az OPPC kábelek armatúrájának előállítása e kábelek gyártásának csak egy szakaszában zajlik, ezért nem indokolja azok kizárását a vizsgálat termékköréből. Hozzá kell tenni, hogy a felvetés értékelése szempontjából irreleváns az, hogy a vizsgálati időszakban az OPGW és az OPPC kábelek értékesítése az Unióba irányuló értékesítésnek kisebb részét tette ki. Végezetül pedig az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítették a ZTT csoport által a vizsgálati időszak során értékesített konkrét termékkódokat, nem változtat azon, hogy az uniós gazdasági ágazat OPGW és OPPC kábeleket gyárt, és versenyben áll a kínai exportőrökkel.

| (61) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az OPGW és az OPPC kábeleket az optikai szálakból álló kábelek egyik típusának kell tekinteni, amelyek a többi optikai szálakból álló kábelével azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és az érintett termék meghatározásának körébe tartoznak, tehát e termékek esetében nincs szükség külön elemzésre. Az OPGW és az OPPC kábelek optikai szálakból álló kábelek, mivel optikai szálakat tartalmaznak, a kábelmag felépítése azonos, és adattovábbításra tervezték őket. Emellett a Bizottság által a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódok megfelelően azonosítják az OPGW és az OPPC kábeleket, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy elvégezhesse az uniós és a kínai gyártók árainak tisztességes összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(61)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az OPGW és az OPPC kábeleket az optikai szálakból álló kábelek egyik típusának kell tekinteni, amelyek a többi optikai szálakból álló kábelével azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és az érintett termék meghatározásának körébe tartoznak, tehát e termékek esetében nincs szükség külön elemzésre. Az OPGW és az OPPC kábelek optikai szálakból álló kábelek, mivel optikai szálakat tartalmaznak, a kábelmag felépítése azonos, és adattovábbításra tervezték őket. Emellett a Bizottság által a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódok megfelelően azonosítják az OPGW és az OPPC kábeleket, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy elvégezhesse az uniós és a kínai gyártók árainak tisztességes összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (62) | A ZTT csoport emellett négy módszert javasolt az intézkedések kijátszásával kapcsolatos esetleges problémák kezelésére és elkerülésére arra az esetre, ha az OPGW és az OPPC kábeleket kizárnák a vizsgálat termékköréből. E módszerek a következők: i. a vámhatóság által elvégzett szemrevételezés és okmányellenőrzés, ii. tanúsítási rendszer, iii. végfelhasználás-ellenőrzési vámeljárás és iv. nyomonkövetési rendszer. Mivel megállapítást nyert, hogy a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, nem volt szükség az intézkedések kijátszásának megakadályozására javasolt módszerek vizsgálatára. |
| --- | --- |

(62)

A ZTT csoport emellett négy módszert javasolt az intézkedések kijátszásával kapcsolatos esetleges problémák kezelésére és elkerülésére arra az esetre, ha az OPGW és az OPPC kábeleket kizárnák a vizsgálat termékköréből. E módszerek a következők: i. a vámhatóság által elvégzett szemrevételezés és okmányellenőrzés, ii. tanúsítási rendszer, iii. végfelhasználás-ellenőrzési vámeljárás és iv. nyomonkövetési rendszer. Mivel megállapítást nyert, hogy a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, nem volt szükség az intézkedések kijátszásának megakadályozására javasolt módszerek vizsgálatára.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   A rendes érték megállapítás az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján

A rendes érték megállapítás az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján

| (63) | Mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(63)

Mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (64) | Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót arra, hogy bocsássák rendelkezésre az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat huszonöt exportáló gyártó küldte meg. |
| --- | --- |

(64)

Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót arra, hogy bocsássák rendelkezésre az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat huszonöt exportáló gyártó küldte meg.

| (65) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem küldte meg a kért információkat. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(65)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem küldte meg a kért információkat. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

| (66) | A kínai kormány és a CCCME határidőn belül benyújtotta az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó beadványt. |
| --- | --- |

(66)

A kínai kormány és a CCCME határidőn belül benyújtotta az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó beadványt.

| (67) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (68) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  . |
| --- | --- |

(68)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , és annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  .

„[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”

„tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”

| (69) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság a vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – figyelemmel a kínai kormány együttműködésének hiányára is, amelyről a (65) preambulumbekezdés tesz említést – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(69)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság a vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – figyelemmel a kínai kormány együttműködésének hiányára is, amelyről a (65) preambulumbekezdés tesz említést – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.1.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.1.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (70) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

„[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető
  ”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető
  ”.

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető

| (71) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(71)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (72) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.

| (73) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (11), amely információkat gyűjt össze arról, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte. |
| --- | --- |

(73)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (11), amely információkat gyűjt össze arról, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte.

11

| (74) | A panasz további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az érintett termék termelését és értékesítését – legalábbis potenciálisan – érintik a jelentésben említett torzulások, különös tekintettel az optikai szálakból álló kábelek értékláncában (azaz az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához kapcsolódó ágazatokban, mindenekelőtt az inputágazatokban és a termelési tényezők terén) tapasztalható nagymértékű állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

(74)

A panasz további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az érintett termék termelését és értékesítését – legalábbis potenciálisan – érintik a jelentésben említett torzulások, különös tekintettel az optikai szálakból álló kábelek értékláncában (azaz az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához kapcsolódó ágazatokban, mindenekelőtt az inputágazatokban és a termelési tényezők terén) tapasztalható nagymértékű állami beavatkozásra.

| (75) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak és amelyeket az ezzel kapcsolatos korábbi bizottsági vizsgálatok is megállapítottak. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak és amelyeket az ezzel kapcsolatos korábbi bizottsági vizsgálatok is megállapítottak.

3.1.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (76) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság
  „a nemzetgazdaság első számú motorja”
  , és az államnak feladata a gazdaság
  „konszolidációjának és növekedésének biztosítása”
  . (12) Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (13) |
| --- | --- |

(76)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság
  „a nemzetgazdaság első számú motorja”
  , és az államnak feladata a gazdaság
  „konszolidációjának és növekedésének biztosítása”
  . (12) Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (13)

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

„a nemzetgazdaság első számú motorja”

„konszolidációjának és növekedésének biztosítása”

12

13

| (77) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus leginkább meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (14) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(77)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus leginkább meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (14) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus leginkább meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

14

| (78) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (15). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre, valamint egyéb olyan eszközökre is kiterjednek, amelyekkel az állam a piacon fellép vagy hatást gyakorol a piacra (például közberuházások és közbeszerzések). |
| --- | --- |

(78)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (15). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre, valamint egyéb olyan eszközökre is kiterjednek, amelyekkel az állam a piacon fellép vagy hatást gyakorol a piacra (például közberuházások és közbeszerzések).

15

| (79) | Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, és a korábbi tervezési ciklusokban is jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.1.1.5. szakaszt). (16) |
| --- | --- |

(79)

Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, és a korábbi tervezési ciklusokban is jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.1.1.5. szakaszt). (16)

16

| (80) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt) (17). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (18). |
| --- | --- |

(80)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt) (17). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (18).

17

18

| (81) | Harmadszor: a különböző állami és szabályozási eszközök alkalmazása szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (19). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (20). |
| --- | --- |

(81)

Harmadszor: a különböző állami és szabályozási eszközök alkalmazása szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (19). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (20).

19

20

| (82) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (21). |
| --- | --- |

(82)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (21).

21

3.1.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (83) | Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(83)

Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (84) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.1.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. (22) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (23). Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre vagy befolyásra utaló tényezőket a 3.1.1.4. és a 3.1.1.5. szakasz elemzi részletesebben. |
| --- | --- |

(84)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.1.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. (22) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (23). Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre vagy befolyásra utaló tényezőket a 3.1.1.4. és a 3.1.1.5. szakasz elemzi részletesebben.

22

23

| (85) | Ezen belül az optikai szálakból álló kábelek értékláncán belül a kínai kormány több vállalatban is rendelkezik részesedéssel, és e vállalatok közül több fölött is ellenőrzést gyakorol. |
| --- | --- |

(85)

Ezen belül az optikai szálakból álló kábelek értékláncán belül a kínai kormány több vállalatban is rendelkezik részesedéssel, és e vállalatok közül több fölött is ellenőrzést gyakorol.

| (86) | A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek legalább egy jelentős gyártója, a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (a továbbiakban: FTT) (24) elismeri, hogy az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága (a továbbiakban: SASAC) (25), tehát egy állami szerv teljes körű ellenőrzése alatt áll. Az FTT – jóllehet állami ellenőrzés alatt áll – többségi tulajdonnal rendelkezik az optikai szálakból álló kábelek más gyártóiban, például a Changchun FiberHome Technologies, a Chengdu Datang Cable, a FiberHome Marine Network Equipment és a Xinjiang FiberHome Optical Communications vállalatokban. Megállapítást nyert, hogy az optikai szálakból álló kábelek egy másik gyártója, a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication szintén az FTT (és ezen keresztül az állam) ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek legalább egy jelentős gyártója, a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (a továbbiakban: FTT) (24) elismeri, hogy az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága (a továbbiakban: SASAC) (25), tehát egy állami szerv teljes körű ellenőrzése alatt áll. Az FTT – jóllehet állami ellenőrzés alatt áll – többségi tulajdonnal rendelkezik az optikai szálakból álló kábelek más gyártóiban, például a Changchun FiberHome Technologies, a Chengdu Datang Cable, a FiberHome Marine Network Equipment és a Xinjiang FiberHome Optical Communications vállalatokban. Megállapítást nyert, hogy az optikai szálakból álló kábelek egy másik gyártója, a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication szintén az FTT (és ezen keresztül az állam) ellenőrzése alatt áll.

24

25

| (87) | A kínai kormány a közvetlen ellenőrzés alatt álló vállalatok mellett a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. Amint azt a mintában szereplő exportáló gyártók egyike a vizsgálat során megerősítette, az is megállapítást nyert, hogy az állam közvetlenül vagy közvetve (például az állammal kapcsolatban álló különböző jogalanyok, például a Bank of China, az Industrial and Commercial Bank of China, az Agricultural Bank of China, a China Development Bank, a Changshu City Development Investment Co. vagy a Shanghai Financial Development Investment Fund) révén az optikai szálakból álló kábelek számos gyártójában rendelkezik részesedéssel. Érdemes megjegyezni, hogy ez utóbbiak között a Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) kiemelkedő, mivel 39 %-ban állami ellenőrzés alatt álló befektetők tulajdonában van (26). A YOFC az érintett termék nagy belföldi gyártója és egyben az EU-ba irányuló kivitel tekintetében nagy exportőr. |
| --- | --- |

(87)

A kínai kormány a közvetlen ellenőrzés alatt álló vállalatok mellett a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. Amint azt a mintában szereplő exportáló gyártók egyike a vizsgálat során megerősítette, az is megállapítást nyert, hogy az állam közvetlenül vagy közvetve (például az állammal kapcsolatban álló különböző jogalanyok, például a Bank of China, az Industrial and Commercial Bank of China, az Agricultural Bank of China, a China Development Bank, a Changshu City Development Investment Co. vagy a Shanghai Financial Development Investment Fund) révén az optikai szálakból álló kábelek számos gyártójában rendelkezik részesedéssel. Érdemes megjegyezni, hogy ez utóbbiak között a Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) kiemelkedő, mivel 39 %-ban állami ellenőrzés alatt álló befektetők tulajdonában van (26). A YOFC az érintett termék nagy belföldi gyártója és egyben az EU-ba irányuló kivitel tekintetében nagy exportőr.

26

| (88) | Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói kapcsán a Bizottság azt is megállapította, hogy közülük legalább kettő, a Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) és a Hengtong csoport (27) – esetében az ellenőrzést gyakorló (magánszektorbeli) részvényesek a KKP alá tartoztak és a Párt tisztségviselői voltak (lásd a (104) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(88)

Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói kapcsán a Bizottság azt is megállapította, hogy közülük legalább kettő, a Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) és a Hengtong csoport (27) – esetében az ellenőrzést gyakorló (magánszektorbeli) részvényesek a KKP alá tartoztak és a Párt tisztségviselői voltak (lásd a (104) preambulumbekezdést).

27

| (89) | Az optikai szálakból álló kábelek előállításához szükséges inputok beszállítói tekintetében megjegyzendő, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik nyersanyaga az aramidszál. A Bizottság az aramidágazatban is jelentős állami beavatkozást tárt fel. A Yantai Tayho Advanced Materials (a továbbiakban: YTAM) vállalat az aramidszálak egyik legjelentősebb kínai gyártója (28). A YTAM többségi részvényese a Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), az utóbbi pedig a Yantai SASAC (30) kizárólagos tulajdonában van, aminek eredményeként az állami hatóságok teljes ellenőrzést gyakorolnak a YTAM fölött. Az aramidszálak másik jelentős kínai gyártója a Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (az állami tulajdonban álló Sinopec Group (32) leányvállalata) és az állami tulajdonban álló Sinochem vállalat (33). |
| --- | --- |

(89)

Az optikai szálakból álló kábelek előállításához szükséges inputok beszállítói tekintetében megjegyzendő, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik nyersanyaga az aramidszál. A Bizottság az aramidágazatban is jelentős állami beavatkozást tárt fel. A Yantai Tayho Advanced Materials (a továbbiakban: YTAM) vállalat az aramidszálak egyik legjelentősebb kínai gyártója (28). A YTAM többségi részvényese a Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), az utóbbi pedig a Yantai SASAC (30) kizárólagos tulajdonában van, aminek eredményeként az állami hatóságok teljes ellenőrzést gyakorolnak a YTAM fölött. Az aramidszálak másik jelentős kínai gyártója a Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (az állami tulajdonban álló Sinopec Group (32) leányvállalata) és az állami tulajdonban álló Sinochem vállalat (33).

28

29

30

31

32

33

| (90) | Az optikai szálakból álló kábelek előállítása során többek között kis, közepes vagy nagy sűrűségű polietilént vagy polibutilén-tereftalátot is felhasználnak. Ezek az anyagok kémiai folyamatok során keletkező kémiai vegyületek. Az optikai szálak előállításának első szakaszában kémiai vegyületeket használnak az úgynevezett preform előállításához is. Ezeknek az inputoknak a gyártói tehát a kínai vegyipari ágazat résztvevőinek is tekinthetők. Ezzel az ágazattal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti statisztikák szerint az állami tulajdonban lévő vállalatok 2015-ben a vegyipari vállalatok teljes eszközállományának 52 %-át tették ki (34). Az állami tulajdonban álló vállalatok, és különösen a nagy központi vállalatok hagyományosan meghatározó szerepet játszanak a kínai vegyiparban, mivel oligopóliummal rendelkeznek az upstream szakaszban, illetve a nyersanyagok terén, könnyen hozzáférnek a kormány által allokált erőforrásokhoz (pénzeszközök, hitelek, földterületek stb.), és képesek jelentősen befolyásolni a kormányzati döntéshozatalt. E tekintetben a Bizottság konkrétan megállapította, hogy a nagy sűrűségű polietilén egyes kulcsfontosságú kínai gyártói, mint például a PetroChina, a Sinopec Maoming Petrochemical Corporation vagy a China National Offshore Oil Corporation (35) állami tulajdonban álló vállalatok. |
| --- | --- |

(90)

Az optikai szálakból álló kábelek előállítása során többek között kis, közepes vagy nagy sűrűségű polietilént vagy polibutilén-tereftalátot is felhasználnak. Ezek az anyagok kémiai folyamatok során keletkező kémiai vegyületek. Az optikai szálak előállításának első szakaszában kémiai vegyületeket használnak az úgynevezett preform előállításához is. Ezeknek az inputoknak a gyártói tehát a kínai vegyipari ágazat résztvevőinek is tekinthetők. Ezzel az ágazattal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti statisztikák szerint az állami tulajdonban lévő vállalatok 2015-ben a vegyipari vállalatok teljes eszközállományának 52 %-át tették ki (34). Az állami tulajdonban álló vállalatok, és különösen a nagy központi vállalatok hagyományosan meghatározó szerepet játszanak a kínai vegyiparban, mivel oligopóliummal rendelkeznek az upstream szakaszban, illetve a nyersanyagok terén, könnyen hozzáférnek a kormány által allokált erőforrásokhoz (pénzeszközök, hitelek, földterületek stb.), és képesek jelentősen befolyásolni a kormányzati döntéshozatalt. E tekintetben a Bizottság konkrétan megállapította, hogy a nagy sűrűségű polietilén egyes kulcsfontosságú kínai gyártói, mint például a PetroChina, a Sinopec Maoming Petrochemical Corporation vagy a China National Offshore Oil Corporation (35) állami tulajdonban álló vállalatok.

34

35

| (91) | Az optikai szálakból álló kábelek gyártásában az acél bizonyos nyersanyagait használják fel, többek között bizonyos típusú acélsodronyokat vagy acélhuzalokat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (36) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa a vas- és acéltermelés 60–70 %-át (37). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (38). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (39) A közelmúltban (2016-ban) került sor például a Baosteel Group Corp. és a Wuhan Iron & Steel Group Corp. acélgyártók összefonódására, amellyel a világ második legnagyobb acélgyártója jött létre. (40) A nagyobb rozsdamentesacél-gyártók (köztük a Tisco, a Baosteel, az Ansteel Lianzhong, a Jiujuan Iron and Steel és a Tangshan) állami tulajdonban vannak. |
| --- | --- |

(91)

Az optikai szálakból álló kábelek gyártásában az acél bizonyos nyersanyagait használják fel, többek között bizonyos típusú acélsodronyokat vagy acélhuzalokat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (36) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa a vas- és acéltermelés 60–70 %-át (37). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (38). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (39) A közelmúltban (2016-ban) került sor például a Baosteel Group Corp. és a Wuhan Iron & Steel Group Corp. acélgyártók összefonódására, amellyel a világ második legnagyobb acélgyártója jött létre. (40) A nagyobb rozsdamentesacél-gyártók (köztük a Tisco, a Baosteel, az Ansteel Lianzhong, a Jiujuan Iron and Steel és a Tangshan) állami tulajdonban vannak.

36

37

38

39

40

| (92) | A kormány jelentős mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelek piacának inputszektoraiba (például az acélágazatban, a vegyipari értékláncokban, vagy egyes vezető aramidgyártó vállalatok állami ellenőrzése révén), valamint hogy – amint azt a Bizottság megállapította – az optikai szálakból álló kábelek egyes gyártói közvetlenül vagy közvetve (például a KKP vállalati jelenlétének révén) állami ellenőrzés alatt állnak, állami támogatására támaszkodnak, és bizonyos esetekben a KKP ideológiájának végrehajtóiként működnek, így az állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló gyártók, továbbá a magántulajdonban álló gyártók nem működhetnek piaci feltételek között. Az optikai szálakból álló kábeleket vagy az azok előállításához felhasznált alapanyagokat előállító vállalatokat közvetlenül vagy közvetve érinti a 3.1.1.5. szakaszban leírt szakpolitikai felügyelet és iránymutatás, függetlenül attól, hogy magántulajdonban vagy állami tulajdonban állnak-e. |
| --- | --- |

(92)

A kormány jelentős mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelek piacának inputszektoraiba (például az acélágazatban, a vegyipari értékláncokban, vagy egyes vezető aramidgyártó vállalatok állami ellenőrzése révén), valamint hogy – amint azt a Bizottság megállapította – az optikai szálakból álló kábelek egyes gyártói közvetlenül vagy közvetve (például a KKP vállalati jelenlétének révén) állami ellenőrzés alatt állnak, állami támogatására támaszkodnak, és bizonyos esetekben a KKP ideológiájának végrehajtóiként működnek, így az állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló gyártók, továbbá a magántulajdonban álló gyártók nem működhetnek piaci feltételek között. Az optikai szálakból álló kábeleket vagy az azok előállításához felhasznált alapanyagokat előállító vállalatokat közvetlenül vagy közvetve érinti a 3.1.1.5. szakaszban leírt szakpolitikai felügyelet és iránymutatás, függetlenül attól, hogy magántulajdonban vagy állami tulajdonban állnak-e.

3.1.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (93) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (41), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (42)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (43). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (44) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az optikai szálakból álló kábelek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(93)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (41), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (42)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (43). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (44) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az optikai szálakból álló kábelek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

41

42

43

44

| (94) | Emellett 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (45), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (46). |
| --- | --- |

(94)

Emellett 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (45), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (46).

45

46

| (95) | Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat működésébe. |
| --- | --- |

(95)

Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat működésébe.

| (96) | Ahogy korábban már említettük, az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak egy része az állam tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, ami lehetővé teszi az állam számára, hogy szabadon beavatkozzon az árakba és a költségekbe. Ezt a beavatkozást tovább súlyosbítja a KKP e vállalatokban való erőteljes jelenléte és befolyása. |
| --- | --- |

(96)

Ahogy korábban már említettük, az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak egy része az állam tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, ami lehetővé teszi az állam számára, hogy szabadon beavatkozzon az árakba és a költségekbe. Ezt a beavatkozást tovább súlyosbítja a KKP e vállalatokban való erőteljes jelenléte és befolyása.

| (97) | A Bizottság azt találta, hogy például a China Information and Communication Technology Group (amelyhez az FTT exportáló gyártó tartozik) honlapján a következőket jelenti ki:
  „A párt vezető szerepének fenntartása és a pártépítés megerősítése az állami tulajdonú vállalatok úgymond gyökere és lelke. A China Information and Communication Technology Group Co., Ltd létrehozása óta a csoport pártbizottsága teljes mértékben a 18. országos kongresszus, a 19. országos kongresszus, a párt korábbi plenáris ülései és az állami tulajdonú vállalatok pártépítési tevékenységéről szóló országos kongresszus szellemében jár el, továbbá biztosítja, hogy a pártépítő tevékenység és a vállalkozás munkája minden tekintetben összhangban áll az elmélettel, amelyet Xi Jinping alkotott meg a szocializmus új, kínai korszakáról. A »négy tudatosság« kialakítása; a »négy bizalom« megerősítése; a »két biztosíték« elkötelezett kialakítása; a pártépítés általános követelményeinek az új korszakban történő mélyreható végrehajtása; a pártirányítás fő feladataira fordított kiemelt figyelem; a Csoport pártbizottságának teljes mértékű bevonása a vállalatirányításba; »iránymutatás, az általában vett irányítás biztosítása és a végrehajtás garantálása«, továbbá egyfelől a pártépítő tevékenység, másfelől a termelés és az üzleti tevékenység »kettős integrációjának és kettős előmozdításának« folyamatos segítése.” (47) |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság azt találta, hogy például a China Information and Communication Technology Group (amelyhez az FTT exportáló gyártó tartozik) honlapján a következőket jelenti ki:
  „A párt vezető szerepének fenntartása és a pártépítés megerősítése az állami tulajdonú vállalatok úgymond gyökere és lelke. A China Information and Communication Technology Group Co., Ltd létrehozása óta a csoport pártbizottsága teljes mértékben a 18. országos kongresszus, a 19. országos kongresszus, a párt korábbi plenáris ülései és az állami tulajdonú vállalatok pártépítési tevékenységéről szóló országos kongresszus szellemében jár el, továbbá biztosítja, hogy a pártépítő tevékenység és a vállalkozás munkája minden tekintetben összhangban áll az elmélettel, amelyet Xi Jinping alkotott meg a szocializmus új, kínai korszakáról. A »négy tudatosság« kialakítása; a »négy bizalom« megerősítése; a »két biztosíték« elkötelezett kialakítása; a pártépítés általános követelményeinek az új korszakban történő mélyreható végrehajtása; a pártirányítás fő feladataira fordított kiemelt figyelem; a Csoport pártbizottságának teljes mértékű bevonása a vállalatirányításba; »iránymutatás, az általában vett irányítás biztosítása és a végrehajtás garantálása«, továbbá egyfelől a pártépítő tevékenység, másfelől a termelés és az üzleti tevékenység »kettős integrációjának és kettős előmozdításának« folyamatos segítése.” (47)

„A párt vezető szerepének fenntartása és a pártépítés megerősítése az állami tulajdonú vállalatok úgymond gyökere és lelke. A China Information and Communication Technology Group Co., Ltd létrehozása óta a csoport pártbizottsága teljes mértékben a 18. országos kongresszus, a 19. országos kongresszus, a párt korábbi plenáris ülései és az állami tulajdonú vállalatok pártépítési tevékenységéről szóló országos kongresszus szellemében jár el, továbbá biztosítja, hogy a pártépítő tevékenység és a vállalkozás munkája minden tekintetben összhangban áll az elmélettel, amelyet Xi Jinping alkotott meg a szocializmus új, kínai korszakáról. A »négy tudatosság« kialakítása; a »négy bizalom« megerősítése; a »két biztosíték« elkötelezett kialakítása; a pártépítés általános követelményeinek az új korszakban történő mélyreható végrehajtása; a pártirányítás fő feladataira fordított kiemelt figyelem; a Csoport pártbizottságának teljes mértékű bevonása a vállalatirányításba; »iránymutatás, az általában vett irányítás biztosítása és a végrehajtás garantálása«, továbbá egyfelől a pártépítő tevékenység, másfelől a termelés és az üzleti tevékenység »kettős integrációjának és kettős előmozdításának« folyamatos segítése.

47

| (98) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a pártépítő tevékenységek a Wuhan Eastlake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezet honlapja szerint teljes ipari övezetekre kiterjednek. „Beszámoló a város állami tulajdonban álló vállalatának pártépítő munkájáról, a területi pártbizottsági (munkabizottsági) titkár önszerveződő pártépítő tevékenységéről és a konferencia általános szellemiségéről: 2019. május 7-én a FiberHome Communications Groupnál helyi promóciós konferenciát szerveztek a Donghu Csúcstechnológiai Övezet állami tulajdonú vállalataiban végzett pártépítő munkáról. Az ülésen közel 30 fő vett részt, többek között Wan Ling, a Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának szervezési részlegért felelős helyettes igazgatója és a vele kapcsolatban álló elvtársak, továbbá olyan személyek, akik a körzet által központilag vezetett és a körzet közvetlen irányítása alatt álló állami tulajdonú vállalatokban zajló pártépítő munka irányításáért és vezetéséért felelősek.” (48) A Donghu Csúcstechnológiai Övezetet (más néven a Wuhan East Lake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezetet) gyakran nevezik „Optika-völgynek” (49), mivel fő tevékenysége az optoelektronikai eszközök (többek között az optikai szálakból álló kábelek) gyártása. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a pártépítő tevékenységek a Wuhan Eastlake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezet honlapja szerint teljes ipari övezetekre kiterjednek. „Beszámoló a város állami tulajdonban álló vállalatának pártépítő munkájáról, a területi pártbizottsági (munkabizottsági) titkár önszerveződő pártépítő tevékenységéről és a konferencia általános szellemiségéről: 2019. május 7-én a FiberHome Communications Groupnál helyi promóciós konferenciát szerveztek a Donghu Csúcstechnológiai Övezet állami tulajdonú vállalataiban végzett pártépítő munkáról. Az ülésen közel 30 fő vett részt, többek között Wan Ling, a Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának szervezési részlegért felelős helyettes igazgatója és a vele kapcsolatban álló elvtársak, továbbá olyan személyek, akik a körzet által központilag vezetett és a körzet közvetlen irányítása alatt álló állami tulajdonú vállalatokban zajló pártépítő munka irányításáért és vezetéséért felelősek.” (48) A Donghu Csúcstechnológiai Övezetet (más néven a Wuhan East Lake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezetet) gyakran nevezik „Optika-völgynek” (49), mivel fő tevékenysége az optoelektronikai eszközök (többek között az optikai szálakból álló kábelek) gyártása.

Beszámoló a város állami tulajdonban álló vállalatának pártépítő munkájáról, a területi pártbizottsági (munkabizottsági) titkár önszerveződő pártépítő tevékenységéről és a konferencia általános szellemiségéről: 2019. május 7-én a FiberHome Communications Groupnál helyi promóciós konferenciát szerveztek a Donghu Csúcstechnológiai Övezet állami tulajdonú vállalataiban végzett pártépítő munkáról. Az ülésen közel 30 fő vett részt, többek között Wan Ling, a Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának szervezési részlegért felelős helyettes igazgatója és a vele kapcsolatban álló elvtársak, továbbá olyan személyek, akik a körzet által központilag vezetett és a körzet közvetlen irányítása alatt álló állami tulajdonú vállalatokban zajló pártépítő munka irányításáért és vezetéséért felelősek.

48

49

| (99) | Meg kell jegyezni, hogy az előző preambulumbekezdésben említett tevékenységben a FiberHome Group, az FTT anyavállalata is részt vesz. A vállalat honlapja megemlíti, hogy a „kormányzati szakpolitikák támogatása” a kínai kormánnyal fennálló kapcsolatának egyik kulcsfontosságú eleme (50). A FiberHome-ot emellett a vállalatok pártépítő tevékenysége terén követendő példaként állítják a többi vállalkozás elé: „Május 17-én az Optics Valley Construction Company tanulmányutat szervezett káderek és dolgozók számára a Fiberhome Technology Csoportnál, amelynek keretében ellátogattak a tudományos és technológiai eredményeket bemutató kiállításra, szakemberek előadásait hallgatták meg, végigjárták a Xi Jinping főtitkár által tett ellenőrző látogatás útvonalát, és felidézték Xi Jinping főtitkár Hubeiben tett ellenőrző látogatása során tartott fontos beszédének szellemiségét. [...] Hua Xiaodong elvtárs, a Fiberhome Communications elnöki irodájának igazgatója mindenekelőtt a Fiberhome Technology Group önszerveződő pártépítő tevékenységére, az innovatív pártépítő intézkedésekre és az online pártépítés eredményeire hívta fel a figyelmet, [...] Zhou Aiqiang elvtárs, a vállalat vezérigazgatója pedig azt emelte ki, hogy a vállalat kádereinek és dolgozóinak ötvözniük kell a Xi Jinping főtitkár fontos beszédeiben megmutatkozó szellemiség tanulmányozását és megvalósítását a csúcstechnológiai zónának az Optika-völgy minőségi fejlesztését előmozdító szellemiségével.” (51) Ahogy az utóbbi szövegrészből is látszik, az Optika-völgy vállalkozásfejlesztését a pártépítő tevékenységgel szoros összefüggésben kívánják fejleszteni. |
| --- | --- |

(99)

Meg kell jegyezni, hogy az előző preambulumbekezdésben említett tevékenységben a FiberHome Group, az FTT anyavállalata is részt vesz. A vállalat honlapja megemlíti, hogy a „kormányzati szakpolitikák támogatása” a kínai kormánnyal fennálló kapcsolatának egyik kulcsfontosságú eleme (50). A FiberHome-ot emellett a vállalatok pártépítő tevékenysége terén követendő példaként állítják a többi vállalkozás elé: „Május 17-én az Optics Valley Construction Company tanulmányutat szervezett káderek és dolgozók számára a Fiberhome Technology Csoportnál, amelynek keretében ellátogattak a tudományos és technológiai eredményeket bemutató kiállításra, szakemberek előadásait hallgatták meg, végigjárták a Xi Jinping főtitkár által tett ellenőrző látogatás útvonalát, és felidézték Xi Jinping főtitkár Hubeiben tett ellenőrző látogatása során tartott fontos beszédének szellemiségét. [...] Hua Xiaodong elvtárs, a Fiberhome Communications elnöki irodájának igazgatója mindenekelőtt a Fiberhome Technology Group önszerveződő pártépítő tevékenységére, az innovatív pártépítő intézkedésekre és az online pártépítés eredményeire hívta fel a figyelmet, [...] Zhou Aiqiang elvtárs, a vállalat vezérigazgatója pedig azt emelte ki, hogy a vállalat kádereinek és dolgozóinak ötvözniük kell a Xi Jinping főtitkár fontos beszédeiben megmutatkozó szellemiség tanulmányozását és megvalósítását a csúcstechnológiai zónának az Optika-völgy minőségi fejlesztését előmozdító szellemiségével.” (51) Ahogy az utóbbi szövegrészből is látszik, az Optika-völgy vállalkozásfejlesztését a pártépítő tevékenységgel szoros összefüggésben kívánják fejleszteni.

50

Május 17-én az Optics Valley Construction Company tanulmányutat szervezett káderek és dolgozók számára a Fiberhome Technology Csoportnál, amelynek keretében ellátogattak a tudományos és technológiai eredményeket bemutató kiállításra, szakemberek előadásait hallgatták meg, végigjárták a Xi Jinping főtitkár által tett ellenőrző látogatás útvonalát, és felidézték Xi Jinping főtitkár Hubeiben tett ellenőrző látogatása során tartott fontos beszédének szellemiségét. [...] Hua Xiaodong elvtárs, a Fiberhome Communications elnöki irodájának igazgatója mindenekelőtt a Fiberhome Technology Group önszerveződő pártépítő tevékenységére, az innovatív pártépítő intézkedésekre és az online pártépítés eredményeire hívta fel a figyelmet, [...] Zhou Aiqiang elvtárs, a vállalat vezérigazgatója pedig azt emelte ki, hogy a vállalat kádereinek és dolgozóinak ötvözniük kell a Xi Jinping főtitkár fontos beszédeiben megmutatkozó szellemiség tanulmányozását és megvalósítását a csúcstechnológiai zónának az Optika-völgy minőségi fejlesztését előmozdító szellemiségével.

51

| (100) | Amint arra a (94) preambulumbekezdés rámutat, a kínai kormány emellett tovább bővíti a KKP magánszektorban betöltött szerepét, tovább növelve ezzel a magánvállalatok döntéseinek és tevékenységének ellenőrzésére és befolyásolására való képességét. Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói esetében a Bizottság bőségesen talált bizonyítékokat a KKP általi beavatkozásra. |
| --- | --- |

(100)

Amint arra a (94) preambulumbekezdés rámutat, a kínai kormány emellett tovább bővíti a KKP magánszektorban betöltött szerepét, tovább növelve ezzel a magánvállalatok döntéseinek és tevékenységének ellenőrzésére és befolyásolására való képességét. Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói esetében a Bizottság bőségesen talált bizonyítékokat a KKP általi beavatkozásra.

| (101) | A ZTT vállalat méltatja magát amiatt, hogy a KKP és a hatóságok érdeklődnek iránta:
  „A ZTT több területet átfogó fejlesztésének köszönhetően felkeltette a Kommunista Párt és az állami vezetők figyelmét. A központi, tartományi és települési szintű vezetők az ellenőrző látogatásuk során elismerték és bátorították a ZTT-t.”
   (52) A vállalat honlapja emellett beszámol a vállalat pártépítő tevékenységéről és annak eredményeiről, valamint a KKP-vel és a hatóságokkal e téren lezajlott interakciókról. A vállalat például ismerteti, hogy pártépítő tevékenységét tartományi és települési szintű párt- és kormányzati vezetők ellenőrizték: „Xue Jiping [a pártbizottság titkára és a ZTT elnöke] kijelentette, hogy a Zhongtian Technology Nantong egyik legfontosabb feldolgozóipari vállalata, és hogy manapság a fejlődés elválaszthatatlan a pártbizottságok és a kormányzati vezetők minden szinten megmutatkozó gondoskodásától és támogatásától, továbbá hogy a Zhongtian Technology Group pártbizottsága a felsőbb szintű pártszervezet irányítása alatt gondosan kiépített egy olyan környezetet, amelyben a pártépítés és a vállalkozásfejlesztés kölcsönösen támogatják egymást, együtt haladnak és egyaránt profitálnak. Külön szót ejtett két egyedi gyakorlatról, amelyet a Zhongtian Technology a párt zászlaja alatt foglalt össze és alakított ki. Az első gyakorlat a fejlett szellemiségű, hazai mérnökök munkarendszere. [...]; A második a szellemi tulajdon korszerű tárháza, amely javítja a vállalat alapvető versenyképességét azzal, hogy beépíti a vállalat tevékenységébe a párttagok kezdeményezéseinek főbb elemeit, valódi fejlesztési előnyökké alakítja a pártépítés előnyeit, valamint a párt és a tömegek bölcsességét a fejlesztés hatékonyságává transzformálja.” (53) A vállalat hangsúlyozza továbbá a párttal kapcsolatos tevékenységének jelentőségét és azt, hogy ezeket fontos a vállalat működésébe integrálni: „A Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd pártbizottsága megkapta a »Jiangsu tartomány önszerveződő fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet, és Nantong térségében egyedül ez a vállalat részesült ebben a megtiszteltetésben.”Az elmúlt években Xue Jiping nemzeti mintamunkás, párttitkár és igazgatótanácsi elnök vezetése alatt a Zhongtian Technology pártbizottsága mindig is ragaszkodott ahhoz az irányadó ideológiához, mely szerint a »pártépítést a fejlesztésre kell fókuszálni és a pártépítésen keresztül kell előmozdítani a fejlesztést«, és aktívan feltérképezte a szabványosított és integrált pártépítési modelleket, középpontba helyezve a vállalati termelés integrációját az üzleti tevékenységgel, a pártépítő munkával, a részletekbe menő irányítással és a kultúrafejlesztéssel.” (54) |
| --- | --- |

(101)

A ZTT vállalat méltatja magát amiatt, hogy a KKP és a hatóságok érdeklődnek iránta:
  „A ZTT több területet átfogó fejlesztésének köszönhetően felkeltette a Kommunista Párt és az állami vezetők figyelmét. A központi, tartományi és települési szintű vezetők az ellenőrző látogatásuk során elismerték és bátorították a ZTT-t.”
   (52) A vállalat honlapja emellett beszámol a vállalat pártépítő tevékenységéről és annak eredményeiről, valamint a KKP-vel és a hatóságokkal e téren lezajlott interakciókról. A vállalat például ismerteti, hogy pártépítő tevékenységét tartományi és települési szintű párt- és kormányzati vezetők ellenőrizték: „Xue Jiping [a pártbizottság titkára és a ZTT elnöke] kijelentette, hogy a Zhongtian Technology Nantong egyik legfontosabb feldolgozóipari vállalata, és hogy manapság a fejlődés elválaszthatatlan a pártbizottságok és a kormányzati vezetők minden szinten megmutatkozó gondoskodásától és támogatásától, továbbá hogy a Zhongtian Technology Group pártbizottsága a felsőbb szintű pártszervezet irányítása alatt gondosan kiépített egy olyan környezetet, amelyben a pártépítés és a vállalkozásfejlesztés kölcsönösen támogatják egymást, együtt haladnak és egyaránt profitálnak. Külön szót ejtett két egyedi gyakorlatról, amelyet a Zhongtian Technology a párt zászlaja alatt foglalt össze és alakított ki. Az első gyakorlat a fejlett szellemiségű, hazai mérnökök munkarendszere. [...]; A második a szellemi tulajdon korszerű tárháza, amely javítja a vállalat alapvető versenyképességét azzal, hogy beépíti a vállalat tevékenységébe a párttagok kezdeményezéseinek főbb elemeit, valódi fejlesztési előnyökké alakítja a pártépítés előnyeit, valamint a párt és a tömegek bölcsességét a fejlesztés hatékonyságává transzformálja.” (53) A vállalat hangsúlyozza továbbá a párttal kapcsolatos tevékenységének jelentőségét és azt, hogy ezeket fontos a vállalat működésébe integrálni: „A Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd pártbizottsága megkapta a »Jiangsu tartomány önszerveződő fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet, és Nantong térségében egyedül ez a vállalat részesült ebben a megtiszteltetésben.”Az elmúlt években Xue Jiping nemzeti mintamunkás, párttitkár és igazgatótanácsi elnök vezetése alatt a Zhongtian Technology pártbizottsága mindig is ragaszkodott ahhoz az irányadó ideológiához, mely szerint a »pártépítést a fejlesztésre kell fókuszálni és a pártépítésen keresztül kell előmozdítani a fejlesztést«, és aktívan feltérképezte a szabványosított és integrált pártépítési modelleket, középpontba helyezve a vállalati termelés integrációját az üzleti tevékenységgel, a pártépítő munkával, a részletekbe menő irányítással és a kultúrafejlesztéssel.” (54)

„A ZTT több területet átfogó fejlesztésének köszönhetően felkeltette a Kommunista Párt és az állami vezetők figyelmét. A központi, tartományi és települési szintű vezetők az ellenőrző látogatásuk során elismerték és bátorították a ZTT-t.”

52

Xue Jiping

kijelentette, hogy a Zhongtian Technology Nantong egyik legfontosabb feldolgozóipari vállalata, és hogy manapság a fejlődés elválaszthatatlan a pártbizottságok és a kormányzati vezetők minden szinten megmutatkozó gondoskodásától és támogatásától, továbbá hogy a Zhongtian Technology Group pártbizottsága a felsőbb szintű pártszervezet irányítása alatt gondosan kiépített egy olyan környezetet, amelyben a pártépítés és a vállalkozásfejlesztés kölcsönösen támogatják egymást, együtt haladnak és egyaránt profitálnak. Külön szót ejtett két egyedi gyakorlatról, amelyet a Zhongtian Technology a párt zászlaja alatt foglalt össze és alakított ki. Az első gyakorlat a fejlett szellemiségű, hazai mérnökök munkarendszere

A második a szellemi tulajdon korszerű tárháza, amely javítja a vállalat alapvető versenyképességét azzal, hogy beépíti a vállalat tevékenységébe a párttagok kezdeményezéseinek főbb elemeit, valódi fejlesztési előnyökké alakítja a pártépítés előnyeit, valamint a párt és a tömegek bölcsességét a fejlesztés hatékonyságává transzformálja

53

A Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd pártbizottsága megkapta a »Jiangsu tartomány önszerveződő fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet, és Nantong térségében egyedül ez a vállalat részesült ebben a megtiszteltetésben.

Az elmúlt években Xue Jiping nemzeti mintamunkás, párttitkár és igazgatótanácsi elnök vezetése alatt a Zhongtian Technology pártbizottsága mindig is ragaszkodott ahhoz az irányadó ideológiához, mely szerint a »pártépítést a fejlesztésre kell fókuszálni és a pártépítésen keresztül kell előmozdítani a fejlesztést«, és aktívan feltérképezte a szabványosított és integrált pártépítési modelleket, középpontba helyezve a vállalati termelés integrációját az üzleti tevékenységgel, a pártépítő munkával, a részletekbe menő irányítással és a kultúrafejlesztéssel

54

| (102) | A Bizottság arra vonatkozóan is megfogalmazott ténymegállapításokat, hogy a KKP befolyást gyakorol az optikai szálakból álló kábelek egy másik olyan gyártójára, amely jelentős szerepet játszik a hazai termelésben és az érintett termék EU-ba irányuló exportjában. Ez a vállalat a Hengtong csoport. A vállalat, bár magántulajdonban van, beszámolókat tett közzé a KKP szerepéről és befolyásáról, a KKP-tagságról és a vállalaton belüli pártbizottságokról, továbbá arról, hogy a vállalat tevékenysége során milyen módon tartja szem előtt az állami stratégiákat: „A reform és a nyitási politika nélkül a Hengtong ma nem létezne. Ami a Hengtong jövőbeni fejlődését illeti: a párt zászlajának magasan kell lobognia a vállalaton belül. Cui Genliang, a Hengtong csoport pártbizottságának titkára és igazgatótanácsának elnöke kijelentette, hogy a Hengtong csoport pártbizottsága soha nem hagyta figyelmen kívül eredeti szándékát, mindig szem előtt tartotta küldetését, és továbbra is a pártépítés »vörös motorjának« összekovácsolásán dolgozik, felveszi a vállalat fejlesztése új szakaszának ütemét, és arra törekszik, hogy a minőségi fejlesztés támasztotta kihívásoknak meg tudjon felelni. [...] Az »egy személy két pozícióban« rendszeren belül, amelynek köszönhetően ugyanaz a személy egyszerre lehet párttitkár és vállalatvezető, a Hengtong Group jelenlegi 32 párttagozattitkári pozícióját kivétel nélkül az egyes vállalatok vezérigazgatói töltik be, és a pártépítő tevékenység hatékonyságával a leányvállalatok átfogó értékelése foglalkozik. [...] A [Hengtong] Csoport pártbizottsága kétévente pártépítő szemináriumot tart. Ezek célja a Csoport pártépítő tevékenységére vonatkozó terv – mint az egyes párttagozatok éves munkáját érintő »előírt fellépés« – megfogalmazása. Emellett minden egyes párttagozat kiválaszt egy innovatív »opcionális fellépést«, amelynek célja a vállalati részleg segítése »az erődhöz hasonló célok« megvalósításában, a pártépítésben szerepet vállaló »harcos csapat« felállítása, annak biztosítása, hogy a párttagok a zászlóhoz hasonlatos megtiszteltetésre fókuszálnak, a Csoport pártépítő tevékenységén belül »különleges erők« létrehozása és a Csoport pártépítési paradigmájának megvalósítása, amely a következő: »stratégiai pártbizottságok, a párt erődhöz hasonló tagozatai és a zászlóhoz hasonló tagjai [...] A vállalat fejlesztése elválaszthatatlan a párt általi helyes vezetéstől. Amíg a társadalomra támaszkodunk mint alapra, mindig hálásnak kell lennünk és felelősséget kell vállalnunk.« A Hengtong csoport pártbizottsága nagy felelősséget vállalt: szorosan tartja magát a nemzeti fejlesztési stratégiához, és úgy véli, hogy a pártépítő munkával szorosan integrálható a vállalatfejlesztés és a nemzeti stratégia, és megragadhatók a növekedés és az erősödés lehetőségei.” (55) |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság arra vonatkozóan is megfogalmazott ténymegállapításokat, hogy a KKP befolyást gyakorol az optikai szálakból álló kábelek egy másik olyan gyártójára, amely jelentős szerepet játszik a hazai termelésben és az érintett termék EU-ba irányuló exportjában. Ez a vállalat a Hengtong csoport. A vállalat, bár magántulajdonban van, beszámolókat tett közzé a KKP szerepéről és befolyásáról, a KKP-tagságról és a vállalaton belüli pártbizottságokról, továbbá arról, hogy a vállalat tevékenysége során milyen módon tartja szem előtt az állami stratégiákat: „A reform és a nyitási politika nélkül a Hengtong ma nem létezne. Ami a Hengtong jövőbeni fejlődését illeti: a párt zászlajának magasan kell lobognia a vállalaton belül. Cui Genliang, a Hengtong csoport pártbizottságának titkára és igazgatótanácsának elnöke kijelentette, hogy a Hengtong csoport pártbizottsága soha nem hagyta figyelmen kívül eredeti szándékát, mindig szem előtt tartotta küldetését, és továbbra is a pártépítés »vörös motorjának« összekovácsolásán dolgozik, felveszi a vállalat fejlesztése új szakaszának ütemét, és arra törekszik, hogy a minőségi fejlesztés támasztotta kihívásoknak meg tudjon felelni. [...] Az »egy személy két pozícióban« rendszeren belül, amelynek köszönhetően ugyanaz a személy egyszerre lehet párttitkár és vállalatvezető, a Hengtong Group jelenlegi 32 párttagozattitkári pozícióját kivétel nélkül az egyes vállalatok vezérigazgatói töltik be, és a pártépítő tevékenység hatékonyságával a leányvállalatok átfogó értékelése foglalkozik. [...] A [Hengtong] Csoport pártbizottsága kétévente pártépítő szemináriumot tart. Ezek célja a Csoport pártépítő tevékenységére vonatkozó terv – mint az egyes párttagozatok éves munkáját érintő »előírt fellépés« – megfogalmazása. Emellett minden egyes párttagozat kiválaszt egy innovatív »opcionális fellépést«, amelynek célja a vállalati részleg segítése »az erődhöz hasonló célok« megvalósításában, a pártépítésben szerepet vállaló »harcos csapat« felállítása, annak biztosítása, hogy a párttagok a zászlóhoz hasonlatos megtiszteltetésre fókuszálnak, a Csoport pártépítő tevékenységén belül »különleges erők« létrehozása és a Csoport pártépítési paradigmájának megvalósítása, amely a következő: »stratégiai pártbizottságok, a párt erődhöz hasonló tagozatai és a zászlóhoz hasonló tagjai [...] A vállalat fejlesztése elválaszthatatlan a párt általi helyes vezetéstől. Amíg a társadalomra támaszkodunk mint alapra, mindig hálásnak kell lennünk és felelősséget kell vállalnunk.« A Hengtong csoport pártbizottsága nagy felelősséget vállalt: szorosan tartja magát a nemzeti fejlesztési stratégiához, és úgy véli, hogy a pártépítő munkával szorosan integrálható a vállalatfejlesztés és a nemzeti stratégia, és megragadhatók a növekedés és az erősödés lehetőségei.” (55)

A reform és a nyitási politika nélkül a Hengtong ma nem létezne. Ami a Hengtong jövőbeni fejlődését illeti: a párt zászlajának magasan kell lobognia a vállalaton belül. Cui Genliang, a Hengtong csoport pártbizottságának titkára és igazgatótanácsának elnöke kijelentette, hogy a Hengtong csoport pártbizottsága soha nem hagyta figyelmen kívül eredeti szándékát, mindig szem előtt tartotta küldetését, és továbbra is a pártépítés »vörös motorjának« összekovácsolásán dolgozik, felveszi a vállalat fejlesztése új szakaszának ütemét, és arra törekszik, hogy a minőségi fejlesztés támasztotta kihívásoknak meg tudjon felelni. [...] Az »egy személy két pozícióban« rendszeren belül, amelynek köszönhetően ugyanaz a személy egyszerre lehet párttitkár és vállalatvezető, a Hengtong Group jelenlegi 32 párttagozattitkári pozícióját kivétel nélkül az egyes vállalatok vezérigazgatói töltik be, és a pártépítő tevékenység hatékonyságával a leányvállalatok átfogó értékelése foglalkozik. [...] A [Hengtong] Csoport pártbizottsága kétévente pártépítő szemináriumot tart. Ezek célja a Csoport pártépítő tevékenységére vonatkozó terv – mint az egyes párttagozatok éves munkáját érintő »előírt fellépés« – megfogalmazása. Emellett minden egyes párttagozat kiválaszt egy innovatív »opcionális fellépést«, amelynek célja a vállalati részleg segítése »az erődhöz hasonló célok« megvalósításában, a pártépítésben szerepet vállaló »harcos csapat« felállítása, annak biztosítása, hogy a párttagok a zászlóhoz hasonlatos megtiszteltetésre fókuszálnak, a Csoport pártépítő tevékenységén belül »különleges erők« létrehozása és a Csoport pártépítési paradigmájának megvalósítása, amely a következő: »stratégiai pártbizottságok, a párt erődhöz hasonló tagozatai és a zászlóhoz hasonló tagjai [...] A vállalat fejlesztése elválaszthatatlan a párt általi helyes vezetéstől. Amíg a társadalomra támaszkodunk mint alapra, mindig hálásnak kell lennünk és felelősséget kell vállalnunk.« A Hengtong csoport pártbizottsága nagy felelősséget vállalt: szorosan tartja magát a nemzeti fejlesztési stratégiához, és úgy véli, hogy a pártépítő munkával szorosan integrálható a vállalatfejlesztés és a nemzeti stratégia, és megragadhatók a növekedés és az erősödés lehetőségei.

55

| (103) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a magántulajdonban lévő YOFC vállalat is az állam befolyása alatt áll, különösen a KKP-nak a vállalat működésében betöltött szerepének következtében. A YOFC weboldala ilyen kölcsönhatásról számol be a KKP alapításának 97. évfordulójáról megemlékező ünnepség leírásában: „Az ülésen Ma Jie elvtárs, a pártbizottság titkára és a YOFC elnöke egy fontos beszámolót ismertetett. Ma Jie titkár átfogó összefoglalót adott a vállalat elmúlt évi pártépítő munkájáról és működési körülményeiről, továbbá javaslatot tett a jövőbeni munkakövetelményekre nézve. A következőkre hívta fel a figyelmet: Az elmúlt évben – a felsőbb szintű szervezetek megfelelő irányítása alatt és Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának általános tevékenységével és az általa által megfogalmazott követelményeknek megfelelően – a vállalat pártbizottsága gondosan tanulmányozta és megvalósította a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának szellemiségét, a YOFC általános fejlődésére összpontosítva. [...] A jelentésben Ma Jie titkár elemezte azokat a kihívásokat is, amelyekkel a YOFC 2018-ban szembesült, és arra kérte fel az összes párttagot, hogy eredményesen hajtsák végre a vállalat öt stratégiai intézkedését a vállalat átalakulásának és fejlődésének felgyorsítása érdekében. [...] A következő kérést fogalmazta meg: »[...] A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusáról készített jelentés szellemében és a YOFC fennállásának 30. évfordulóját lehetőségnek tekintve újra hozzájárulunk majd a vállalat tökéletes megújult jövőjéhez, és újabb kiváló eredményeket érünk el« (56). Egy évvel később, a KKP 98. évfordulója alkalmából a YOFC arról is beszámolt, hogy 2019-ben „a YOFC pártbizottsága megkapta a Donghu Csúcstechnológiai Övezete »fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet”. Az eseményen Ma Jie elnök-titkár „valamennyi párttagot felszólította arra, hogy emeljék magasba a kínai sajátosságokkal rendelkező szocializmus nagyszerű zászlaját, határozott fellépéssel alakítsák ki a »négy tudatosságot«, erősítsék meg a »négy bizalmat«, alkalmazzák a »két biztosítékot«, tanuljanak a példákból, az előttük járókat tekintsék mércének, szorgalmasan végezzék feladataikat, tegyék magukévá és vigyék tovább az idősebb generáció (a forradalmárok és az élen járó példaképek) úttörő, innovatív szellemiségét, teljes mértékben vonják be az önszerveződő párttagozatokat, mint erődöket, továbbá az úttörő szerepet játszó és példamutató párttagokat, törekedjenek a YOFC 2019. évi üzleti célkitűzéseinek maradéktalan megvalósítására, továbbá tisztelegjenek kiemelkedő eredményekkel a kínai kommunista párt alapításának 98. évfordulója és a Kínai Népköztársaság alapításának 70. évfordulója előtt.” (57) |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a magántulajdonban lévő YOFC vállalat is az állam befolyása alatt áll, különösen a KKP-nak a vállalat működésében betöltött szerepének következtében. A YOFC weboldala ilyen kölcsönhatásról számol be a KKP alapításának 97. évfordulójáról megemlékező ünnepség leírásában: „Az ülésen Ma Jie elvtárs, a pártbizottság titkára és a YOFC elnöke egy fontos beszámolót ismertetett. Ma Jie titkár átfogó összefoglalót adott a vállalat elmúlt évi pártépítő munkájáról és működési körülményeiről, továbbá javaslatot tett a jövőbeni munkakövetelményekre nézve. A következőkre hívta fel a figyelmet: Az elmúlt évben – a felsőbb szintű szervezetek megfelelő irányítása alatt és Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának általános tevékenységével és az általa által megfogalmazott követelményeknek megfelelően – a vállalat pártbizottsága gondosan tanulmányozta és megvalósította a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának szellemiségét, a YOFC általános fejlődésére összpontosítva. [...] A jelentésben Ma Jie titkár elemezte azokat a kihívásokat is, amelyekkel a YOFC 2018-ban szembesült, és arra kérte fel az összes párttagot, hogy eredményesen hajtsák végre a vállalat öt stratégiai intézkedését a vállalat átalakulásának és fejlődésének felgyorsítása érdekében. [...] A következő kérést fogalmazta meg: »[...] A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusáról készített jelentés szellemében és a YOFC fennállásának 30. évfordulóját lehetőségnek tekintve újra hozzájárulunk majd a vállalat tökéletes megújult jövőjéhez, és újabb kiváló eredményeket érünk el« (56). Egy évvel később, a KKP 98. évfordulója alkalmából a YOFC arról is beszámolt, hogy 2019-ben „a YOFC pártbizottsága megkapta a Donghu Csúcstechnológiai Övezete »fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet”. Az eseményen Ma Jie elnök-titkár „valamennyi párttagot felszólította arra, hogy emeljék magasba a kínai sajátosságokkal rendelkező szocializmus nagyszerű zászlaját, határozott fellépéssel alakítsák ki a »négy tudatosságot«, erősítsék meg a »négy bizalmat«, alkalmazzák a »két biztosítékot«, tanuljanak a példákból, az előttük járókat tekintsék mércének, szorgalmasan végezzék feladataikat, tegyék magukévá és vigyék tovább az idősebb generáció (a forradalmárok és az élen járó példaképek) úttörő, innovatív szellemiségét, teljes mértékben vonják be az önszerveződő párttagozatokat, mint erődöket, továbbá az úttörő szerepet játszó és példamutató párttagokat, törekedjenek a YOFC 2019. évi üzleti célkitűzéseinek maradéktalan megvalósítására, továbbá tisztelegjenek kiemelkedő eredményekkel a kínai kommunista párt alapításának 98. évfordulója és a Kínai Népköztársaság alapításának 70. évfordulója előtt.” (57)

Az ülésen Ma Jie elvtárs, a pártbizottság titkára és a YOFC elnöke egy fontos beszámolót ismertetett. Ma Jie titkár átfogó összefoglalót adott a vállalat elmúlt évi pártépítő munkájáról és működési körülményeiről, továbbá javaslatot tett a jövőbeni munkakövetelményekre nézve. A következőkre hívta fel a figyelmet: Az elmúlt évben – a felsőbb szintű szervezetek megfelelő irányítása alatt és Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának általános tevékenységével és az általa által megfogalmazott követelményeknek megfelelően – a vállalat pártbizottsága gondosan tanulmányozta és megvalósította a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának szellemiségét, a YOFC általános fejlődésére összpontosítva. [...] A jelentésben Ma Jie titkár elemezte azokat a kihívásokat is, amelyekkel a YOFC 2018-ban szembesült, és arra kérte fel az összes párttagot, hogy eredményesen hajtsák végre a vállalat öt stratégiai intézkedését a vállalat átalakulásának és fejlődésének felgyorsítása érdekében. [...] A következő kérést fogalmazta meg: »[...] A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusáról készített jelentés szellemében és a YOFC fennállásának 30. évfordulóját lehetőségnek tekintve újra hozzájárulunk majd a vállalat tökéletes megújult jövőjéhez, és újabb kiváló eredményeket érünk el

56

a YOFC pártbizottsága megkapta a Donghu Csúcstechnológiai Övezete »fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet

valamennyi párttagot felszólította arra, hogy emeljék magasba a kínai sajátosságokkal rendelkező szocializmus nagyszerű zászlaját, határozott fellépéssel alakítsák ki a »négy tudatosságot«, erősítsék meg a »négy bizalmat«, alkalmazzák a »két biztosítékot«, tanuljanak a példákból, az előttük járókat tekintsék mércének, szorgalmasan végezzék feladataikat, tegyék magukévá és vigyék tovább az idősebb generáció (a forradalmárok és az élen járó példaképek) úttörő, innovatív szellemiségét, teljes mértékben vonják be az önszerveződő párttagozatokat, mint erődöket, továbbá az úttörő szerepet játszó és példamutató párttagokat, törekedjenek a YOFC 2019. évi üzleti célkitűzéseinek maradéktalan megvalósítására, továbbá tisztelegjenek kiemelkedő eredményekkel a kínai kommunista párt alapításának 98. évfordulója és a Kínai Népköztársaság alapításának 70. évfordulója előtt.

57

| (104) | Az optikai szálakból álló kábelek több vezető gyártója esetében a KKP struktúrái és a vállalatvezetőség között személyi is átfedések vannak. A Bizottság megállapította, hogy a ZTT elnöke és többségi részvényese, Xue Jiping a KKP tagja és a pártbizottság titkára (58) Az optikai szálakból álló kábelek egy másik jelentős gyártója, az FTT esetében az igazgatótanács elnöke, Lu Guoqing KKP-tag (59), két másik felsővezető pedig a pártbizottság titkári és titkárhelyettesi tisztségét is betölti (60). Amint azt a (102) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyítékok is alátámasztják, az optikai szálakból álló kábeleket gyártó magántulajdonú Hengtong csoport többségi részvényese, Cui Genliang nem csupán az igazgatótanács elnöke, hanem egyben a pártbizottság titkára is. Emellett képviselőként részt vett a 12. és 13. Országos Népi Kongresszuson (61). Továbbá, amint azt a (103) preambulumbekezdés megállapítja, a YOFC igazgatótanácsának elnöke, Ma Jie tölti be a pártbizottság titkári tisztségét, és egyben KKP-tag is. (62) |
| --- | --- |

(104)

Az optikai szálakból álló kábelek több vezető gyártója esetében a KKP struktúrái és a vállalatvezetőség között személyi is átfedések vannak. A Bizottság megállapította, hogy a ZTT elnöke és többségi részvényese, Xue Jiping a KKP tagja és a pártbizottság titkára (58) Az optikai szálakból álló kábelek egy másik jelentős gyártója, az FTT esetében az igazgatótanács elnöke, Lu Guoqing KKP-tag (59), két másik felsővezető pedig a pártbizottság titkári és titkárhelyettesi tisztségét is betölti (60). Amint azt a (102) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyítékok is alátámasztják, az optikai szálakból álló kábeleket gyártó magántulajdonú Hengtong csoport többségi részvényese, Cui Genliang nem csupán az igazgatótanács elnöke, hanem egyben a pártbizottság titkára is. Emellett képviselőként részt vett a 12. és 13. Országos Népi Kongresszuson (61). Továbbá, amint azt a (103) preambulumbekezdés megállapítja, a YOFC igazgatótanácsának elnöke, Ma Jie tölti be a pártbizottság titkári tisztségét, és egyben KKP-tag is. (62)

58

59

60

61

62

| (105) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. (63) Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre. |
| --- | --- |

(105)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. (63) Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

63

3.1.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (106) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (64). |
| --- | --- |

(106)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (64).

64

| (107) | Az optikai szálakból álló kábelek felhasználásával előállított berendezéseket a kínai kormány kulcsfontosságú terméknek tekinti, amint az a közpolitikai dokumentumokban és jegyzékekben is látható (65). E kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (66). Mivel az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. Ez utóbbi fejlesztését Kínában számos terv, irányelv és egyéb dokumentum irányítja, amelyeket nemzeti, regionális és települési szinten bocsátanak ki, és amelyek kölcsönösen összefüggnek egymással. A központi szinten például ilyen kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok a következők: a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve (2016–2020) (67), és az azt kísérő, a stratégiai feltörekvő iparágakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (68), a „Made in China” 2025 terv (69), az „Internet Plusz” terv (70), a „Széles sávú Kína” stratégia (71), az Államtanács Főhivatalának iránymutatása a nagy sebességű széles sávú infrastruktúra kiépítésének felgyorsításáról és a gyorsabb internetkapcsolat alacsonyabb díjának előmozdításáról (72), vagy a nagyobb információsinfrastruktúra-projektek kiépítését érintő hároméves terv (73). Ezek a központi szakpolitikai rendelkezések alsóbb szinteken is megjelennek, például Guangdong tartomány „Internet Plusz” elnevezésű cselekvési tervében (2015–2020) is tükröződnek (74). Ezzel kapcsolatban a központi szint alatti szinten kiadott, más gazdasági ágazatokra vonatkozó tervezési dokumentumok a szakpolitikai iránymutatás, és különösen az „Internet Plusz” terv végrehajtása tekintetében kapcsolódhatnak az internet fejlesztéséhez, ahogy az Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai terve esetében is látható (75). |
| --- | --- |

(107)

Az optikai szálakból álló kábelek felhasználásával előállított berendezéseket a kínai kormány kulcsfontosságú terméknek tekinti, amint az a közpolitikai dokumentumokban és jegyzékekben is látható (65). E kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (66). Mivel az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. Ez utóbbi fejlesztését Kínában számos terv, irányelv és egyéb dokumentum irányítja, amelyeket nemzeti, regionális és települési szinten bocsátanak ki, és amelyek kölcsönösen összefüggnek egymással. A központi szinten például ilyen kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok a következők: a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve (2016–2020) (67), és az azt kísérő, a stratégiai feltörekvő iparágakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (68), a „Made in China” 2025 terv (69), az „Internet Plusz” terv (70), a „Széles sávú Kína” stratégia (71), az Államtanács Főhivatalának iránymutatása a nagy sebességű széles sávú infrastruktúra kiépítésének felgyorsításáról és a gyorsabb internetkapcsolat alacsonyabb díjának előmozdításáról (72), vagy a nagyobb információsinfrastruktúra-projektek kiépítését érintő hároméves terv (73). Ezek a központi szakpolitikai rendelkezések alsóbb szinteken is megjelennek, például Guangdong tartomány „Internet Plusz” elnevezésű cselekvési tervében (2015–2020) is tükröződnek (74). Ezzel kapcsolatban a központi szint alatti szinten kiadott, más gazdasági ágazatokra vonatkozó tervezési dokumentumok a szakpolitikai iránymutatás, és különösen az „Internet Plusz” terv végrehajtása tekintetében kapcsolódhatnak az internet fejlesztéséhez, ahogy az Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai terve esetében is látható (75).

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

| (108) | A fenti szakpolitikák kiindulópontként szolgálnak az állam által az optikai szálas hálózatok és infrastruktúrák fejlesztésére fordított fokozott figyelemhez, és az optikai szálakból álló kábelek piacára és a kapcsolódó állami támogatásokra is hatással vannak. A fenti szakpolitikák végrehajtása továbbá szorosan összefügg a magasabb szintű szakpolitikák végrehajtásával, illetve az utóbbiak végrehajtása segíti az előbbiek végrehajtását, például az információs ágazat fejlesztése terén (vonatkozó dokumentum: az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) Útmutató az információs ipar fejlesztéséhez című dokumentuma és az NDRC), a big data ágazatban (vonatkozó dokumentum: az MITT A big data ágazat fejlesztési terve (2016–2020) című dokumentuma), a felhőalapú számítástechnikában (vonatkozó dokumentum: az MIIT A felhőalapú számítástechnika fejlesztésének hároméves akcióterve (2017–2019) című dokumentuma), vagy a dolgok internetével kapcsolatban (vonatkozó dokumentum: a MIIT Főhivatalának közleménye a dolgok mobil internete kiépítésének és fejlesztésének átfogó előmozdításáról) (76). Ez azt jelenti, hogy a kínai kormány megítélése szerint az optikai szálakból álló kábelek olyan termékek, amelyek kulcsszerepet játszanak azoknak a hálózatoknak és infrastruktúráknak a kiépítésében, amelyek a konnektivitás valamennyi szintjét, valamint a kormány által kidolgozott és ellenőrzött valamennyi digitális szakpolitikai területet kiszolgálják. A (107) és a (108) preambulumbekezdésben említett szakpolitikai dokumentumok azt mutatják, hogy a kínai kormány beavatkozik a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása érdekében, továbbá az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban beavatkozik a piaci erők szabad érvényesülésébe, mindenekelőtt azzal, hogy ez utóbbi ágazatot különböző eszközökkel támogatja. |
| --- | --- |

(108)

A fenti szakpolitikák kiindulópontként szolgálnak az állam által az optikai szálas hálózatok és infrastruktúrák fejlesztésére fordított fokozott figyelemhez, és az optikai szálakból álló kábelek piacára és a kapcsolódó állami támogatásokra is hatással vannak. A fenti szakpolitikák végrehajtása továbbá szorosan összefügg a magasabb szintű szakpolitikák végrehajtásával, illetve az utóbbiak végrehajtása segíti az előbbiek végrehajtását, például az információs ágazat fejlesztése terén (vonatkozó dokumentum: az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) Útmutató az információs ipar fejlesztéséhez című dokumentuma és az NDRC), a big data ágazatban (vonatkozó dokumentum: az MITT A big data ágazat fejlesztési terve (2016–2020) című dokumentuma), a felhőalapú számítástechnikában (vonatkozó dokumentum: az MIIT A felhőalapú számítástechnika fejlesztésének hároméves akcióterve (2017–2019) című dokumentuma), vagy a dolgok internetével kapcsolatban (vonatkozó dokumentum: a MIIT Főhivatalának közleménye a dolgok mobil internete kiépítésének és fejlesztésének átfogó előmozdításáról) (76). Ez azt jelenti, hogy a kínai kormány megítélése szerint az optikai szálakból álló kábelek olyan termékek, amelyek kulcsszerepet játszanak azoknak a hálózatoknak és infrastruktúráknak a kiépítésében, amelyek a konnektivitás valamennyi szintjét, valamint a kormány által kidolgozott és ellenőrzött valamennyi digitális szakpolitikai területet kiszolgálják. A (107) és a (108) preambulumbekezdésben említett szakpolitikai dokumentumok azt mutatják, hogy a kínai kormány beavatkozik a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása érdekében, továbbá az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban beavatkozik a piaci erők szabad érvényesülésébe, mindenekelőtt azzal, hogy ez utóbbi ágazatot különböző eszközökkel támogatja.

Útmutató az információs ipar fejlesztéséhez

A big data ágazat fejlesztési terve (2016–2020)

A felhőalapú számítástechnika fejlesztésének hároméves akcióterve (2017–2019)

a MIIT Főhivatalának közleménye a dolgok mobil internete kiépítésének és fejlesztésének átfogó előmozdításáról

76

| (109) | A kínai kormány továbbá eszközök széles körét alkalmazza az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlesztésének irányítása céljából. A Bizottság olyan konkrét projektekre, továbbá kormányzati orientációs alapok és ipari övezetek létrehozására mutató bizonyítékokat talált, amelyek tükrözik, hogy a közigazgatási szervek milyen mértékű támogatást nyújtanak az optikai szálakból álló kábelek gyártói és értékláncai számára. |
| --- | --- |

(109)

A kínai kormány továbbá eszközök széles körét alkalmazza az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlesztésének irányítása céljából. A Bizottság olyan konkrét projektekre, továbbá kormányzati orientációs alapok és ipari övezetek létrehozására mutató bizonyítékokat talált, amelyek tükrözik, hogy a közigazgatási szervek milyen mértékű támogatást nyújtanak az optikai szálakból álló kábelek gyártói és értékláncai számára.

| (110) | Az egyik részt vevő vállalat a következőképpen szolgáltatott bizonyítékot egy olyan esetről, ahol a helyi orientációs alap és a hatóságok egy shandongi kapacitásépítési projekt keretében nyújtottak támogatást az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat számára: „A projekt I. szakaszában egy összesen 1,8 milliárd jüan értékű beruházás keretében hat optikaiszál-húzó tornyot és 12 optikaiszál-gyártósort építenek, ami áttörést jelent majd Shandong tartomány optikaiszál-ágazatában. [...] Az állami tőkebefektetési alapok belépése lehetővé tette a vállalkozások számára a finanszírozási költségek csökkentését, pénzügyi stabilitásuk és biztonsági mutatójuk javítását, irányt mutatott az üzleti koncepciók átalakításában, és biztosította a korszerűsítést” (77). Egy másik forrás megerősíti, hogy a projekt célja olyan átfogó állami szakpolitikák végrehajtása, mint például a (106)–(108) preambulumbekezdésben felsoroltak, ezekhez viszont optikai szálakra van szükség: „Az internet fejlődése elválaszthatatlan a nagy sebességű átviteli eszközöktől, és a nagy sebességű átviteli eszközökhöz jó optikai szálak kellenek. A Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd csúcstechnológiai vállalat, amelyet a »Made in China 2025« stratégiai intézkedés és az információalapú gazdasági fejlődést célzó nemzeti stratégia végrehajtására, valamint az olyan kulcsfontosságú nemzeti projektek kiszolgálására hoztak létre, mint például a »Big Data«, az »Internet Plusz« és a »Digitális Kína«. A természettudományok és a technológia természetes »génjét« hordozó optikai szálak gyártása megkezdődött és fejlődik Zaozhuang városában.” (78) |
| --- | --- |

(110)

Az egyik részt vevő vállalat a következőképpen szolgáltatott bizonyítékot egy olyan esetről, ahol a helyi orientációs alap és a hatóságok egy shandongi kapacitásépítési projekt keretében nyújtottak támogatást az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat számára: „A projekt I. szakaszában egy összesen 1,8 milliárd jüan értékű beruházás keretében hat optikaiszál-húzó tornyot és 12 optikaiszál-gyártósort építenek, ami áttörést jelent majd Shandong tartomány optikaiszál-ágazatában. [...] Az állami tőkebefektetési alapok belépése lehetővé tette a vállalkozások számára a finanszírozási költségek csökkentését, pénzügyi stabilitásuk és biztonsági mutatójuk javítását, irányt mutatott az üzleti koncepciók átalakításában, és biztosította a korszerűsítést” (77). Egy másik forrás megerősíti, hogy a projekt célja olyan átfogó állami szakpolitikák végrehajtása, mint például a (106)–(108) preambulumbekezdésben felsoroltak, ezekhez viszont optikai szálakra van szükség: „Az internet fejlődése elválaszthatatlan a nagy sebességű átviteli eszközöktől, és a nagy sebességű átviteli eszközökhöz jó optikai szálak kellenek. A Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd csúcstechnológiai vállalat, amelyet a »Made in China 2025« stratégiai intézkedés és az információalapú gazdasági fejlődést célzó nemzeti stratégia végrehajtására, valamint az olyan kulcsfontosságú nemzeti projektek kiszolgálására hoztak létre, mint például a »Big Data«, az »Internet Plusz« és a »Digitális Kína«. A természettudományok és a technológia természetes »génjét« hordozó optikai szálak gyártása megkezdődött és fejlődik Zaozhuang városában.” (78)

A projekt I. szakaszában egy összesen 1,8 milliárd jüan értékű beruházás keretében hat optikaiszál-húzó tornyot és 12 optikaiszál-gyártósort építenek, ami áttörést jelent majd Shandong tartomány optikaiszál-ágazatában. [...] Az állami tőkebefektetési alapok belépése lehetővé tette a vállalkozások számára a finanszírozási költségek csökkentését, pénzügyi stabilitásuk és biztonsági mutatójuk javítását, irányt mutatott az üzleti koncepciók átalakításában, és biztosította a korszerűsítést

77

Az internet fejlődése elválaszthatatlan a nagy sebességű átviteli eszközöktől, és a nagy sebességű átviteli eszközökhöz jó optikai szálak kellenek. A Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd csúcstechnológiai vállalat, amelyet a »Made in China 2025« stratégiai intézkedés és az információalapú gazdasági fejlődést célzó nemzeti stratégia végrehajtására, valamint az olyan kulcsfontosságú nemzeti projektek kiszolgálására hoztak létre, mint például a »Big Data«, az »Internet Plusz« és a »Digitális Kína«. A természettudományok és a technológia természetes »génjét« hordozó optikai szálak gyártása megkezdődött és fejlődik Zaozhuang városában

78

| (111) | A Bizottság talált egy olyan esetet is, amikor egy legfeljebb 1 milliárd jüan összegű település támogatású alapot hoztak létre Suzhou városában, és az összeget az optikai szálakból álló kábelek egyik gyártója, a Tongding Interconnection Information által tapasztalt üzleti nehézségekből eredő pénzügyi nyomás enyhítése érdekében bocsátották rendelkezésre. Az alap feladata az is, hogy megkönnyítse a vállalatok tőzsdei jegyzését (79). |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság talált egy olyan esetet is, amikor egy legfeljebb 1 milliárd jüan összegű település támogatású alapot hoztak létre Suzhou városában, és az összeget az optikai szálakból álló kábelek egyik gyártója, a Tongding Interconnection Information által tapasztalt üzleti nehézségekből eredő pénzügyi nyomás enyhítése érdekében bocsátották rendelkezésre. Az alap feladata az is, hogy megkönnyítse a vállalatok tőzsdei jegyzését (79).

79

| (112) | Ezen túlmenően – a (98) preambulumbekezdésben említettek szerint – a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány által támogatott különleges iparfejlesztési zónák közül a wuhani zóna (East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Zóna) az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő helyszíne. A wuhani zóna – mint az Államtanács által jóváhagyott »nemzeti csúcstechnológiai ipari fejlesztési zónák« és a »nemzeti belföldi innovációs demonstrációs zónák« egyike – Kína első optoelektronikai ipari bázisává vált, melyet kínai Optika-völgynek is neveznek (lásd a (98) preambulumbekezdést). A zónában működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban részesültek (80). |
| --- | --- |

(112)

Ezen túlmenően – a (98) preambulumbekezdésben említettek szerint – a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány által támogatott különleges iparfejlesztési zónák közül a wuhani zóna (East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Zóna) az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő helyszíne. A wuhani zóna – mint az Államtanács által jóváhagyott »nemzeti csúcstechnológiai ipari fejlesztési zónák« és a »nemzeti belföldi innovációs demonstrációs zónák« egyike – Kína első optoelektronikai ipari bázisává vált, melyet kínai Optika-völgynek is neveznek (lásd a (98) preambulumbekezdést). A zónában működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban részesültek (80).

80

| (113) | Emellett közvetlen állami támogatások is megtalálhatók azon eszközök között, amelyekkel a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését irányítja. Az FTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 393,8 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, és 45,8 millió jüan összegű kormányzati támogatás „egyéb bevételként” (81). A ZTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 150,3 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, továbbá 361,1 millió jüan összegű kormányzati támogatásban részesült napi tevékenységeihez kapcsolódóan (82). Ezenkívül az optikai szálakból álló kábelek gyártásával foglalkozó Hengtong csoport 2019. évi éves jelentése alátámasztja azt, hogy 2019-ben a vállalat kormányzati támogatások formájában rendelkezésre álló halasztott bevétele 81,8 millió jüant tett ki, a napi vállalati tevékenységekhez kapcsolódó támogatások összege pedig 268,3 millió jüan volt (83). |
| --- | --- |

(113)

Emellett közvetlen állami támogatások is megtalálhatók azon eszközök között, amelyekkel a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését irányítja. Az FTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 393,8 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, és 45,8 millió jüan összegű kormányzati támogatás „egyéb bevételként” (81). A ZTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 150,3 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, továbbá 361,1 millió jüan összegű kormányzati támogatásban részesült napi tevékenységeihez kapcsolódóan (82). Ezenkívül az optikai szálakból álló kábelek gyártásával foglalkozó Hengtong csoport 2019. évi éves jelentése alátámasztja azt, hogy 2019-ben a vállalat kormányzati támogatások formájában rendelkezésre álló halasztott bevétele 81,8 millió jüant tett ki, a napi vállalati tevékenységekhez kapcsolódó támogatások összege pedig 268,3 millió jüan volt (83).

81

82

83

| (114) | Az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált inputok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy az aramidot (a vegyi úton előállított szintetikus szálak egy típusát, az optikai szálakból álló kábelek gyártásában alkalmazott inputok egyikét) a kínai kormány az optikai szálakhoz hasonlóan (lásd a (107) preambulumbekezdést) a kulcsfontosságú termékek közé sorolja A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke című dokumentumban. (84) E minősítésnek köszönhetően ez utóbbi nyersanyag a kínai kormány különböző szakpolitikáinak középponti eleme. Ennek következtében Kínában az aramidra olyan tervezési dokumentumok vonatkoznak, mint például A szintetikusszál-gyártó ágazat átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terv (2017–2020) (a továbbiakban: végrehajtási terv), amelyben e termék a fejlesztés felgyorsításának egyik legfontosabb tényezőjeként szerepel (85). A Bizottság megállapította, hogy az aramidra legalább egy további tervezési dokumentum (Hebei 2016. évi új anyagipari fejlesztési terve) is kitér, kifejezetten arra utasítva az érdekelt feleket arra, hogy a handani országos technológiafejlesztési orientációs program keretében gyorsítsák fel az aramidszálak fejlesztését (86). |
| --- | --- |

(114)

Az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált inputok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy az aramidot (a vegyi úton előállított szintetikus szálak egy típusát, az optikai szálakból álló kábelek gyártásában alkalmazott inputok egyikét) a kínai kormány az optikai szálakhoz hasonlóan (lásd a (107) preambulumbekezdést) a kulcsfontosságú termékek közé sorolja A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke című dokumentumban. (84) E minősítésnek köszönhetően ez utóbbi nyersanyag a kínai kormány különböző szakpolitikáinak középponti eleme. Ennek következtében Kínában az aramidra olyan tervezési dokumentumok vonatkoznak, mint például A szintetikusszál-gyártó ágazat átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terv (2017–2020) (a továbbiakban: végrehajtási terv), amelyben e termék a fejlesztés felgyorsításának egyik legfontosabb tényezőjeként szerepel (85). A Bizottság megállapította, hogy az aramidra legalább egy további tervezési dokumentum (Hebei 2016. évi új anyagipari fejlesztési terve) is kitér, kifejezetten arra utasítva az érdekelt feleket arra, hogy a handani országos technológiafejlesztési orientációs program keretében gyorsítsák fel az aramidszálak fejlesztését (86).

A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke

84

85

86

| (115) | Tágabb értelemben a szintetikus szálak nemcsak a központi szinten tartoznak az állami szabályozás és piacirányítás hatálya alá (például a végrehajtási tervben), hanem alsóbb szintű tervezési dokumentumok is szabályozzák őket (például Zhejiang tartomány cselekvési terve a hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakításáról és korszerűsítéséről, amely a szintetikus szálakat az adott politikai irányítás alá tartozó tíz kulcsfontosságú iparág egyikeként tünteti fel (87), vagy a Jiangsu tartomány vegyiparának fejlesztéséről szóló tizenharmadik ötéves terv [2016–2020]). Az utóbbi dokumentum új vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezései a hangsúlyt elsősorban a nagy hozzáadott értéket képviselő downstream alkalmazások (például a „kiváló tulajdonságú szálak”) fejlesztésének és iparosításának támogatására helyezik, amely kategória az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt szálakat is magában foglalhatja. Ezzel kapcsolatban ez utóbbi terv azt az utasítást is megfogalmazza, hogy az ágazatnak csökkentenie kell az előállítási költségeket, és „a legfontosabb upstream segédanyagok beszállítását érintő szűk keresztmetszeteket fel kell számolnia” (88). |
| --- | --- |

(115)

Tágabb értelemben a szintetikus szálak nemcsak a központi szinten tartoznak az állami szabályozás és piacirányítás hatálya alá (például a végrehajtási tervben), hanem alsóbb szintű tervezési dokumentumok is szabályozzák őket (például Zhejiang tartomány cselekvési terve a hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakításáról és korszerűsítéséről, amely a szintetikus szálakat az adott politikai irányítás alá tartozó tíz kulcsfontosságú iparág egyikeként tünteti fel (87), vagy a Jiangsu tartomány vegyiparának fejlesztéséről szóló tizenharmadik ötéves terv [2016–2020]). Az utóbbi dokumentum új vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezései a hangsúlyt elsősorban a nagy hozzáadott értéket képviselő downstream alkalmazások (például a „kiváló tulajdonságú szálak”) fejlesztésének és iparosításának támogatására helyezik, amely kategória az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt szálakat is magában foglalhatja. Ezzel kapcsolatban ez utóbbi terv azt az utasítást is megfogalmazza, hogy az ágazatnak csökkentenie kell az előállítási költségeket, és „a legfontosabb upstream segédanyagok beszállítását érintő szűk keresztmetszeteket fel kell számolnia” (88).

87

a legfontosabb upstream segédanyagok beszállítását érintő szűk keresztmetszeteket fel kell számolnia

88

| (116) | Egy másik alapvető input, a polietilén tekintetében bizonyíték mutat arra, hogy az állam irányítja a termelést: a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz című dokumentumában említést tesz a polietilén gyártásának bizonyos folyamatairól. Az úgynevezett „korlátozott lista” egyik alszakasza petrolkémiai termékeket sorol fel, és ezen belül említi a következőt: „acetiléneljárással előállított polietilén vagy polivinil-klorid kevesebb mint 200 000 tonna éves termelés esetén” (89). |
| --- | --- |

(116)

Egy másik alapvető input, a polietilén tekintetében bizonyíték mutat arra, hogy az állam irányítja a termelést: a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz című dokumentumában említést tesz a polietilén gyártásának bizonyos folyamatairól. Az úgynevezett „korlátozott lista” egyik alszakasza petrolkémiai termékeket sorol fel, és ezen belül említi a következőt: „acetiléneljárással előállított polietilén vagy polivinil-klorid kevesebb mint 200 000 tonna éves termelés esetén” (89).

Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz

acetiléneljárással előállított polietilén vagy polivinil-klorid kevesebb mint 200 000 tonna éves termelés esetén

89

| (117) | A kínai kormány általában véve fontos ágazatnak tekinti a vegyipart, ahonnan az optikai szálakból álló kábelek gyártói számos inputot szereznek be (lásd a (90) és a (114) preambulumbekezdést). Ezt mutatja a vegyipari ágazattal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. E dokumentumok célja, hogy irányítsák a tágabb értelemben vett vegyipar működésének számos aspektusát, ezáltal pedig hatással legyenek például azokra az alágazatokra, amelyek az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált vegyi nyersanyagok előállításához szükséges különböző upstream vegyületeket (például a (90) és a (114) preambulumbekezdésben felsoroltakat) gyártják; ez a hatás mindenekelőtt az értéklánc-fejlesztés, az ellátási minták, a technológiaválasztás, a termeléslokalizáció vagy a szakpolitikai támogatás terén mutatkozik meg. (90) |
| --- | --- |

(117)

A kínai kormány általában véve fontos ágazatnak tekinti a vegyipart, ahonnan az optikai szálakból álló kábelek gyártói számos inputot szereznek be (lásd a (90) és a (114) preambulumbekezdést). Ezt mutatja a vegyipari ágazattal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. E dokumentumok célja, hogy irányítsák a tágabb értelemben vett vegyipar működésének számos aspektusát, ezáltal pedig hatással legyenek például azokra az alágazatokra, amelyek az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált vegyi nyersanyagok előállításához szükséges különböző upstream vegyületeket (például a (90) és a (114) preambulumbekezdésben felsoroltakat) gyártják; ez a hatás mindenekelőtt az értéklánc-fejlesztés, az ellátási minták, a technológiaválasztás, a termeléslokalizáció vagy a szakpolitikai támogatás terén mutatkozik meg. (90)

90

| (118) | Az egyik inputanyagnak számító üvegrost esetében is megerősítette a Bizottság, hogy az állam az építőanyag-iparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (2016–2020) (91) rendelkezéseivel beavatkozott az üvegrostgyártás földrajzi eloszlásába, amikor utasítást adott arra, hogy a termelést kifejezetten Jiangxi tartományban fejlesszék, beavatkozva ezzel az érintett gazdasági szereplők szabad döntéshozatalába. |
| --- | --- |

(118)

Az egyik inputanyagnak számító üvegrost esetében is megerősítette a Bizottság, hogy az állam az építőanyag-iparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (2016–2020) (91) rendelkezéseivel beavatkozott az üvegrostgyártás földrajzi eloszlásába, amikor utasítást adott arra, hogy a termelést kifejezetten Jiangxi tartományban fejlesszék, beavatkozva ezzel az érintett gazdasági szereplők szabad döntéshozatalába.

91

| (119) | Amint arról a jelentés szintén említést tesz, Kínában a villamosenergia-ár (az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik termelési tényezője) nem piaci alapú, és jelentős torzulások hatnak rá a központi árképzés, az árdifferenciálás és a közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok következtében (92). |
| --- | --- |

(119)

Amint arról a jelentés szintén említést tesz, Kínában a villamosenergia-ár (az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik termelési tényezője) nem piaci alapú, és jelentős torzulások hatnak rá a központi árképzés, az árdifferenciálás és a közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok következtében (92).

92

| (120) | Torzító hatást gyakorol (vagy gyakorolhat) az árakra az, hogy a kormány és a települések ilyen módon jelen vannak az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncában. A fentiekben leírt eszközök alkalmazása miatt az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak, és a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelek értéklánca fejlesztésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusa felett irányítást és ellenőrzést gyakorol. |
| --- | --- |

(120)

Torzító hatást gyakorol (vagy gyakorolhat) az árakra az, hogy a kormány és a települések ilyen módon jelen vannak az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncában. A fentiekben leírt eszközök alkalmazása miatt az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak, és a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelek értéklánca fejlesztésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusa felett irányítást és ellenőrzést gyakorol.

| (121) | Összefoglalva: a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra kényszerítik a gazdasági szereplőket – és köztük az optikai szálakból álló kábelek gyártóit és az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító gyártókat –, hogy megfeleljenek az állami politikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését. |
| --- | --- |

(121)

Összefoglalva: a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra kényszerítik a gazdasági szereplőket – és köztük az optikai szálakból álló kábelek gyártóit és az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító gyártókat –, hogy megfeleljenek az állami politikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését.

3.1.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (122) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (93) |
| --- | --- |

(122)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (93)

93

| (123) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (94) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (95) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (96) |
| --- | --- |

(123)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (94) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (95) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (96)

94

95

96

| (124) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az optikai szálakból álló kábelek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra és az érintett termék gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokra. |
| --- | --- |

(124)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az optikai szálakból álló kábelek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra és az érintett termék gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokra.

| (125) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokban a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(125)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokban a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.1.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (126) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (97) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (98) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (99) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(126)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (97) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (98) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (99) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

97

98

99

| (127) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely arra utalna, hogy az optikai szálakból álló kábeleket és a kapcsolódó inputokat gyártó vállalatokra nem vonatkozik a fentiekben bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a bérköltségek torzult volta közvetlenül (az érintett termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (amikor az optikai szálakból álló kábelek gyártói hozzáférnek az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőkéhez és alapanyagokhoz) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely arra utalna, hogy az optikai szálakból álló kábeleket és a kapcsolódó inputokat gyártó vállalatokra nem vonatkozik a fentiekben bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a bérköltségek torzult volta közvetlenül (az érintett termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (amikor az optikai szálakból álló kábelek gyártói hozzáférnek az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőkéhez és alapanyagokhoz) egyaránt érvényesül.

3.1.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (128) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(128)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (129) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (100), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (101), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (102) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (103) |
| --- | --- |

(129)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (100), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (101), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (102) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (103)

100

101

102

103

| (130) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(130)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (131) | A kínai kormány például a közelmúltban tette egyértelművé, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseivel kapcsolatban (104). A kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most különösen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek hogyan „szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és ezen belül azt, hogy hogyan „szolgálják a stratégiai és a feltörekvő gazdasági ágazatokat”. (105) |
| --- | --- |

(131)

A kínai kormány például a közelmúltban tette egyértelművé, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseivel kapcsolatban (104). A kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most különösen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek hogyan „szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és ezen belül azt, hogy hogyan „szolgálják a stratégiai és a feltörekvő gazdasági ágazatokat”. (105)

104

szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

szolgálják a stratégiai és a feltörekvő gazdasági ágazatokat

105

| (132) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (106). |
| --- | --- |

(132)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (106).

106

| (133) | Ezt a helyzetet további olyan hatályos szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják (107). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(133)

Ezt a helyzetet további olyan hatályos szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják (107). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

107

| (134) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(134)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (135) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (108). A kínai hivatalos média a közelmúltban arról számolt be, hogy a KKP sürgette „a hitelpiaci kamatláb csökkentését”. (109) A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(135)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (108). A kínai hivatalos média a közelmúltban arról számolt be, hogy a KKP sürgette „a hitelpiaci kamatláb csökkentését”. (109) A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

108

a hitelpiaci kamatláb csökkentését

109

| (136) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(136)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (137) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. |
| --- | --- |

(137)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások.

| (138) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek vezető gyártói állami támogatásban részesültek (lásd a (113) preambulumbekezdést). Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek vezető gyártói állami támogatásban részesültek (lásd a (113) preambulumbekezdést). Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.1.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (139) | A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.1.1.2–3.1.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.1.1.6–3.1.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.1.1.2–3.1.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.1.1.6–3.1.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (140) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ezzel kapcsoltban az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a mintában szereplő exportáló gyártók az inputok többségét Kínában szereztek be. Amikor az optikai szálakból álló kábelek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében Kínában, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ezzel kapcsoltban az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a mintában szereplő exportáló gyártók az inputok többségét Kínában szereztek be. Amikor az optikai szálakból álló kábelek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében Kínában, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (141) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak az optikai szálakból álló kábelek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra magára szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. A jelenlegi vizsgálat során egyik fél sem hivatkozott ezzel ellentétes értelmű pontos és megfelelő bizonyítékra vagy érvre. |
| --- | --- |

(141)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak az optikai szálakból álló kábelek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra magára szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. A jelenlegi vizsgálat során egyik fél sem hivatkozott ezzel ellentétes értelmű pontos és megfelelő bizonyítékra vagy érvre.

3.1.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (142) | A 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra és kapcsolódó ellátási láncra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(142)

A 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra és kapcsolódó ellátási láncra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (143) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.1.1.11.   Az érdekelt felek észrevételei

Az érdekelt felek észrevételei

| (144) | A vizsgálat során a CCCME-től, a kínai kormánytól és a ZTT exportáló gyártótól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(144)

A vizsgálat során a CCCME-től, a kínai kormánytól és a ZTT exportáló gyártótól érkeztek észrevételek.

| (145) | Elsőként a CCCME előadta, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. cikke nem ismeri a jelentős torzulás fogalmát, és hogy a dömpingellenes megállapodás nem tartalmaz olyan cikket, amely megengedné, hogy a rendes érték meghatározásához valamely harmadik ország olyan adatait használják fel, amelyek nem tükrözhetik az exportáló ország árait vagy költségszintjét. A dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a származási országban működő vállalatok eladási árai vagy költségei alapján kell meghatározni, vagy legalábbis olyan árak vagy költségek alapján, amelyek képesek tükrözni a származási országban érvényes árakat vagy költségszintet. Ezzel kapcsolatban a CCCME úgy vélte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, és ebben az ügyben nem alkalmazandó. A CCCME szerint a számtanilag képzett rendes érték EU általi kiszámításának összhangban kell állnia a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével is, valamint annak a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel (Argentína) (DS473) ügyben (a továbbiakban: EU – Biodízel) közölt értelmezésével. Az exportáló országban fennálló jelentős torzulásoknak a nem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába kellene esnie. A CCCME továbbá azt is állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke értelmében a rendes érték képzése csak akkor megengedett, ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem kerül sor értékesítésre. A „szokásos kereskedelmi forgalom” fogalma értelmezhető úgy, mint azon értékesítések és vásárlások összessége, amelyeket az eladó nyereségszerzési szándéka jellemez. Továbbá a dömpingellenes megállapodás 2.2.1. cikke előírja, hogy egy termék értékesítése csak akkor nem tekinthető rendes kereskedelmi ügyletnek és elhanyagolhatónak: „ha [...] az értékesítések megfelelően hosszú időtartam alatt történtek, számottevő mennyiségben és olyan áron, amely észszerű időn belül nem fedezi az összes költséget [...]”. Ebben az összefüggésben a CCCME azt is előadta, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy az állítólagos jelentős torzulások a „nem a rendes kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés kategóriájába vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába tartoznának. |
| --- | --- |

(145)

Elsőként a CCCME előadta, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2. cikke nem ismeri a jelentős torzulás fogalmát, és hogy a dömpingellenes megállapodás nem tartalmaz olyan cikket, amely megengedné, hogy a rendes érték meghatározásához valamely harmadik ország olyan adatait használják fel, amelyek nem tükrözhetik az exportáló ország árait vagy költségszintjét. A dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a származási országban működő vállalatok eladási árai vagy költségei alapján kell meghatározni, vagy legalábbis olyan árak vagy költségek alapján, amelyek képesek tükrözni a származási országban érvényes árakat vagy költségszintet. Ezzel kapcsolatban a CCCME úgy vélte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, és ebben az ügyben nem alkalmazandó. A CCCME szerint a számtanilag képzett rendes érték EU általi kiszámításának összhangban kell állnia a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével is, valamint annak a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel (Argentína) (DS473) ügyben (a továbbiakban: EU – Biodízel) közölt értelmezésével. Az exportáló országban fennálló jelentős torzulásoknak a nem „a szokásos kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába kellene esnie. A CCCME továbbá azt is állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke értelmében a rendes érték képzése csak akkor megengedett, ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem kerül sor értékesítésre. A „szokásos kereskedelmi forgalom” fogalma értelmezhető úgy, mint azon értékesítések és vásárlások összessége, amelyeket az eladó nyereségszerzési szándéka jellemez. Továbbá a dömpingellenes megállapodás 2.2.1. cikke előírja, hogy egy termék értékesítése csak akkor nem tekinthető rendes kereskedelmi ügyletnek és elhanyagolhatónak: „ha [...] az értékesítések megfelelően hosszú időtartam alatt történtek, számottevő mennyiségben és olyan áron, amely észszerű időn belül nem fedezi az összes költséget [...]”. Ebben az összefüggésben a CCCME azt is előadta, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy az állítólagos jelentős torzulások a „nem a rendes kereskedelmi forgalomban” történő értékesítés kategóriájába vagy a „különleges piaci helyzet” kategóriájába tartoznának.

EU – Biodízel (Argentína)

EU – Biodízel

| (146) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCME által hivatkozott ítélkezési gyakorlattal. A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EU – Biodízelről szóló WTO-jelentés nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. Mindazonáltal a WTO-jog a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés szerint a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló ország költségei és árai nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. A panaszossal kapcsolatos állítás vonatkozásában megjegyzendő, hogy a panaszban szereplő jogalap és az alátámasztó bizonyítékok az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazási feltételeire vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában előírtak szerint elegendő bizonyítékot szolgáltatott a jelentős torzulásokról ahhoz, hogy ezen az alapon a vizsgálat megindítható legyen. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem tartalmaz más, a fél állítása szerinti típushoz tartozó bizonyítási követelményt. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCME által hivatkozott ítélkezési gyakorlattal. A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EU – Biodízelről szóló WTO-jelentés nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezéséét. Mindazonáltal a WTO-jog a WTO-vizsgálóbizottság és a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés szerint a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A jelentős torzulások megléte miatt az exportáló ország költségei és árai nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése az előállítási és értékesítési költségek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. A panaszossal kapcsolatos állítás vonatkozásában megjegyzendő, hogy a panaszban szereplő jogalap és az alátámasztó bizonyítékok az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazási feltételeire vonatkoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában előírtak szerint elegendő bizonyítékot szolgáltatott a jelentős torzulásokról ahhoz, hogy ezen az alapon a vizsgálat megindítható legyen. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem tartalmaz más, a fél állítása szerinti típushoz tartozó bizonyítási követelményt. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

EU – Biodízelről

EU – Biodízel

| (147) | A CCCME azt előadta, hogy a panaszos nem nyújtott be elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy alátámassza a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő „jelentős torzulásokra” vonatkozó megállapításokat. A CCCME szerint a jelentés csak általános bevezetést ad bizonyos kínai szakpolitikákba, piaci feltételekbe és a bizonyos ágazatokban a feltételezett kormányzati beavatkozásokba, és a panasz nem szolgáltat konkrét bizonyítékot arra nézve, hogy a kormány ténylegesen milyen módon avatkozik be az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó vállalatok napi szintű kereskedelmi műveleteibe. A CCCME e tekintetben a WTO Fellebbezési Testületének az USA – Kiegyenlítő intézkedések (DS437) ügyben hozott ítéletére hivatkozott, amely szerint a „jelentős torzulások” fennállására vonatkozó állítást elegendő bizonyítékkal kell alátámasztani, nem csupán a kormányzati beavatkozással kapcsolatos feltételezésekkel, és hogy az ilyen elemzést eseti alapon kell elvégezni, a megállapítást pedig eseti alapon kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

(147)

A CCCME azt előadta, hogy a panaszos nem nyújtott be elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy alátámassza a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő „jelentős torzulásokra” vonatkozó megállapításokat. A CCCME szerint a jelentés csak általános bevezetést ad bizonyos kínai szakpolitikákba, piaci feltételekbe és a bizonyos ágazatokban a feltételezett kormányzati beavatkozásokba, és a panasz nem szolgáltat konkrét bizonyítékot arra nézve, hogy a kormány ténylegesen milyen módon avatkozik be az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó vállalatok napi szintű kereskedelmi műveleteibe. A CCCME e tekintetben a WTO Fellebbezési Testületének az USA – Kiegyenlítő intézkedések (DS437) ügyben hozott ítéletére hivatkozott, amely szerint a „jelentős torzulások” fennállására vonatkozó állítást elegendő bizonyítékkal kell alátámasztani, nem csupán a kormányzati beavatkozással kapcsolatos feltételezésekkel, és hogy az ilyen elemzést eseti alapon kell elvégezni, a megállapítást pedig eseti alapon kell megfogalmazni.

USA – Kiegyenlítő intézkedések

| (148) | A CCCME szerint a panaszos és a Bizottság feladata, hogy további bizonyítékkal szolgáljanak, amelyek megfelelően alátámasztják az állítólagos „jelentős torzulások” fennállását az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. A CCCME szerint a Bizottság kötelessége elemezni az együttműködő/mintában szereplő egyes kínai gyártók helyzetét, és ezek mindegyike esetében eldönteni, hogy a tényezők (vagyis az előállítási és értékesítési költségek) bármelyike torzult-e. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy még ha a Bizottság végül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása mellett határoz is, az összes vállalatra vonatkozó rendes érték képzéséhez használt valamennyi adat és költségtényező harmadik országból származó adatokkal való helyettesítése észszerűtlen, és nem áll összhangban az alaprendelet rendelkezéseivel, tekintettel arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének szövegezése szerint torzulástól mentes árakkal vagy referenciaértékekkel kizárólag azok a termelési és értékesítési költségek helyettesíthetők, amelyekről bebizonyosodott, hogy torzultak. |
| --- | --- |

(148)

A CCCME szerint a panaszos és a Bizottság feladata, hogy további bizonyítékkal szolgáljanak, amelyek megfelelően alátámasztják az állítólagos „jelentős torzulások” fennállását az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. A CCCME szerint a Bizottság kötelessége elemezni az együttműködő/mintában szereplő egyes kínai gyártók helyzetét, és ezek mindegyike esetében eldönteni, hogy a tényezők (vagyis az előállítási és értékesítési költségek) bármelyike torzult-e. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy még ha a Bizottság végül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása mellett határoz is, az összes vállalatra vonatkozó rendes érték képzéséhez használt valamennyi adat és költségtényező harmadik országból származó adatokkal való helyettesítése észszerűtlen, és nem áll összhangban az alaprendelet rendelkezéseivel, tekintettel arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének szövegezése szerint torzulástól mentes árakkal vagy referenciaértékekkel kizárólag azok a termelési és értékesítési költségek helyettesíthetők, amelyekről bebizonyosodott, hogy torzultak.

valamennyi

| (149) | Ennek az állításnak a további alátámasztására a CCCME kijelentette, hogy a panaszos és a Bizottság nem bizonyította, hogy a nyersanyagokat rendelkezésre bocsátó belföldi piacok az optikai szálakból álló kábelek valamennyi nyersanyagának esetében torzultak lennének. A CCCME hozzátette, hogy emiatt nem indokolt az összes nyersanyag költségeinek helyettesítése. Továbbá, még ha a panaszos és a Bizottság bizonyítékokkal is rendelkezne arra nézve, hogy bizonyos nyersanyagok ágazataiban torzulások állnak fenn, de nem tudná elégséges bizonyítékokkal alátámasztani, hogy más nyersanyagok ágazataiban is vannak torzulások, akkor az utóbbi költségeire vonatkozó adatforrásként az együttműködő kínai gyártók nyilvántartásait kellene felhasználnia. |
| --- | --- |

(149)

Ennek az állításnak a további alátámasztására a CCCME kijelentette, hogy a panaszos és a Bizottság nem bizonyította, hogy a nyersanyagokat rendelkezésre bocsátó belföldi piacok az optikai szálakból álló kábelek valamennyi nyersanyagának esetében torzultak lennének. A CCCME hozzátette, hogy emiatt nem indokolt az összes nyersanyag költségeinek helyettesítése. Továbbá, még ha a panaszos és a Bizottság bizonyítékokkal is rendelkezne arra nézve, hogy bizonyos nyersanyagok ágazataiban torzulások állnak fenn, de nem tudná elégséges bizonyítékokkal alátámasztani, hogy más nyersanyagok ágazataiban is vannak torzulások, akkor az utóbbi költségeire vonatkozó adatforrásként az együttműködő kínai gyártók nyilvántartásait kellene felhasználnia.

bizonyos

más

| (150) | A CCCME azt is előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóinak nyilvántartásaiban szereplő munkaerőköltségek torzulástól mentesek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban torzulástól mentes adatként kell őket kezelni, és fel kell őket használni a rendes érték számításához. Ezzel kapcsolatban a CCCME azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e költségek torzultak lennének a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. A CCCME szerint észszerűtlen és méltánytalan a munkaerőköltségeket egy harmadik ország munkaerőköltségeivel helyettesíteni, mivel a munkaerőköltségeket több tényező együttesen befolyásolja, és mivel az átlagos munkaerőköltségek még a különböző kínai gyártók esetében is eltérőek, nemhogy a különböző országokban. A CCCME hozzátette, hogy a Bizottság által kiválasztandó reprezentatív ország egyike annak az 50 országnak, amelyek gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonló, és ezeknek az országokban a munkaerőköltségek jelentősen különböznek. Hasonló állításokat fogalmazott meg az energiaárakról. |
| --- | --- |

(150)

A CCCME azt is előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóinak nyilvántartásaiban szereplő munkaerőköltségek torzulástól mentesek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban torzulástól mentes adatként kell őket kezelni, és fel kell őket használni a rendes érték számításához. Ezzel kapcsolatban a CCCME azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e költségek torzultak lennének a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. A CCCME szerint észszerűtlen és méltánytalan a munkaerőköltségeket egy harmadik ország munkaerőköltségeivel helyettesíteni, mivel a munkaerőköltségeket több tényező együttesen befolyásolja, és mivel az átlagos munkaerőköltségek még a különböző kínai gyártók esetében is eltérőek, nemhogy a különböző országokban. A CCCME hozzátette, hogy a Bizottság által kiválasztandó reprezentatív ország egyike annak az 50 országnak, amelyek gazdasági fejlettsége Kínáéhoz hasonló, és ezeknek az országokban a munkaerőköltségek jelentősen különböznek. Hasonló állításokat fogalmazott meg az energiaárakról.

| (151) | Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló elegendő bizonyítékra vonatkozó állításokra válaszul a Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontja az optikai szálakból álló kábelek kínai piacának számos meggyőző bizonyítéknak tekinthető tényezőjére hivatkozott annak alátámasztására, hogy Kínában a piacot az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncát érintő torzulások befolyásolják. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott meggyőző bizonyítékot a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elegendőnek ítélte. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondta ezt a 3. szakaszban. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(151)

Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló elegendő bizonyítékra vonatkozó állításokra válaszul a Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontja az optikai szálakból álló kábelek kínai piacának számos meggyőző bizonyítéknak tekinthető tényezőjére hivatkozott annak alátámasztására, hogy Kínában a piacot az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncát érintő torzulások befolyásolják. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott meggyőző bizonyítékot a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elegendőnek ítélte. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondta ezt a 3. szakaszban. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (152) | A jelentésben foglalt bizonyítékok általános jellegére vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentésben külön ágazati fejezet foglalkozik-e az érintett termékkel vagy konkrét vállalatokkal. A jelentés több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják az érintett termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. Ezenkívül a jelentés nem az egyetlen bizonyítékforrás, amelyet a Bizottság a meghatározásához felhasznált, mivel e célra további próbaidős elemeket használnak. |
| --- | --- |

(152)

A jelentésben foglalt bizonyítékok általános jellegére vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentésben külön ágazati fejezet foglalkozik-e az érintett termékkel vagy konkrét vállalatokkal. A jelentés több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják az érintett termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. Ezenkívül a jelentés nem az egyetlen bizonyítékforrás, amelyet a Bizottság a meghatározásához felhasznált, mivel e célra további próbaidős elemeket használnak.

| (153) | A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az USA – Kiegyenlítő intézkedések ügy nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozott, amely a jelen vizsgálatban a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja, és még csak nem is a dömpingellenes vizsgálatokhoz kapcsolódott. Az érintett vita egy másik ténybeli helyzetre, továbbá a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás, nem pedig a dömpingellenes megállapodás értelmezésére vonatkozott. Mindazonáltal a fentiekben kifejtettek szerint az eljárás megindításakor benyújtott bizonyítékok egyértelműen az optikai szálakból álló kábelek kínai piacához és így a jelen ügyben érintett termékhez kapcsolódtak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az USA – Kiegyenlítő intézkedések ügy nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozott, amely a jelen vizsgálatban a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja, és még csak nem is a dömpingellenes vizsgálatokhoz kapcsolódott. Az érintett vita egy másik ténybeli helyzetre, továbbá a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás, nem pedig a dömpingellenes megállapodás értelmezésére vonatkozott. Mindazonáltal a fentiekben kifejtettek szerint az eljárás megindításakor benyújtott bizonyítékok egyértelműen az optikai szálakból álló kábelek kínai piacához és így a jelen ügyben érintett termékhez kapcsolódtak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

USA – Kiegyenlítő intézkedések

| (154) | A CCCME azzal kapcsolatos állítását illetően, hogy a kínai gyártók termelési és értékesítési költségeit egy harmadik országból származó összes adattal vagy egyedi alapon kell-e helyettesíteni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Az egyes exportáló gyártók termelési tényezőiről rendelkezésre álló bizonyítékok alapján azonban az érintett termék termelési és értékesítési költségei nem tekinthetők torzulástól mentesnek. A CCCME állítását ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(154)

A CCCME azzal kapcsolatos állítását illetően, hogy a kínai gyártók termelési és értékesítési költségeit egy harmadik országból származó összes adattal vagy egyedi alapon kell-e helyettesíteni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Az egyes exportáló gyártók termelési tényezőiről rendelkezésre álló bizonyítékok alapján azonban az érintett termék termelési és értékesítési költségei nem tekinthetők torzulástól mentesnek. A CCCME állítását ezért a Bizottság elutasította.

| (155) | A nyersanyag- és energiapiacokon megfigyelhető torzulásokra vonatkozó állítások vonatkozásában megjegyzendő, hogy a Bizottság már korábban, az eljárás megindításakor is foglalkozott a bizonyítékok elégségességének kérdésével, többek között az inputokat érintő állítólagos torzulások kapcsán is. A vizsgálat során a Bizottság a 3.1.1.3–3.1.1.8. szakaszban megállapította azt is, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártói által Kínában felhasznált inputok piacai számos – nem csupán egyedi, hanem több ágazatra kiterjedő – jelentős torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez a helyzet figyelhető meg azoknak a gyártóknak az esetében is, amelyek az optikai szálakból álló kábelek nyersanyagainak előállításához használt alapvetőbb inputokat állítják elő, és így tovább. A Bizottság ezért megállapította, hogy Kínában az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált inputok összes költsége (beleértve az energia költségeit is) legalábbis potenciálisan torzult. Az, hogy a különböző országok energiaköltségei között jelentős különbségek vannak (amint azt a CCCME állítja), nem változtat a Bizottság értékelésén, miszerint Kínában torzultak az energiaárak. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyes érdekelt felek információkat szolgáltattak az inputköltségekről, azonban állt rendelkezésre álló bizonyíték, amely megerősítette volna, hogy bármely nyersanyag ára vagy költsége – beleértve az energiaköltséget is – torzulástól mentes lenne. Ezért a rendes érték számtani képzéséhez nem lehetett belföldi költségeket vagy inputárakat felhasználni, tehát az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(155)

A nyersanyag- és energiapiacokon megfigyelhető torzulásokra vonatkozó állítások vonatkozásában megjegyzendő, hogy a Bizottság már korábban, az eljárás megindításakor is foglalkozott a bizonyítékok elégségességének kérdésével, többek között az inputokat érintő állítólagos torzulások kapcsán is. A vizsgálat során a Bizottság a 3.1.1.3–3.1.1.8. szakaszban megállapította azt is, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártói által Kínában felhasznált inputok piacai számos – nem csupán egyedi, hanem több ágazatra kiterjedő – jelentős torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez a helyzet figyelhető meg azoknak a gyártóknak az esetében is, amelyek az optikai szálakból álló kábelek nyersanyagainak előállításához használt alapvetőbb inputokat állítják elő, és így tovább. A Bizottság ezért megállapította, hogy Kínában az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált inputok összes költsége (beleértve az energia költségeit is) legalábbis potenciálisan torzult. Az, hogy a különböző országok energiaköltségei között jelentős különbségek vannak (amint azt a CCCME állítja), nem változtat a Bizottság értékelésén, miszerint Kínában torzultak az energiaárak. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyes érdekelt felek információkat szolgáltattak az inputköltségekről, azonban állt rendelkezésre álló bizonyíték, amely megerősítette volna, hogy bármely nyersanyag ára vagy költsége – beleértve az energiaköltséget is – torzulástól mentes lenne. Ezért a rendes érték számtani képzéséhez nem lehetett belföldi költségeket vagy inputárakat felhasználni, tehát az állítást a Bizottság elutasította.

| (156) | A bérköltségeket érintő torzulásokra vonatkozó állítással kapcsolatban a Bizottság megismétli a fenti preambulumbekezdésekben foglalt magyarázatát, amelyben kifejti, hogy az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékok elégségesek voltak. Továbbá – jóllehet elismeri, hogy a bérköltségek országonként vagy akár ágazatonként eltérőek lehetnek – a Bizottság a 3.1.1.7. szakaszban ismertetett vizsgálat eredményeként megállapította, hogy Kínában a munkaerőpiacot országos szintű torzulások befolyásolják. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai Kínában valamennyi gazdasági szereplő esetében torzító hatással vannak a bérek alakulására. Nem változtat ezen a megállapításon az, hogy a bérköltségek más országokban eltérőek lehetnek vagy Kínán belül is változhatnak. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy bár az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja megengedi a belföldi költségek (köztük a bérköltségek) alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak, azonban nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az egész országra kiterjedő torzulások ne érintenék az optikai szálakból álló kábelek gyártóit. Ennek megfelelően a rendes érték megállapításához nem lehetett a belföldi bérköltségeket felhasználni, és ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(156)

A bérköltségeket érintő torzulásokra vonatkozó állítással kapcsolatban a Bizottság megismétli a fenti preambulumbekezdésekben foglalt magyarázatát, amelyben kifejti, hogy az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékok elégségesek voltak. Továbbá – jóllehet elismeri, hogy a bérköltségek országonként vagy akár ágazatonként eltérőek lehetnek – a Bizottság a 3.1.1.7. szakaszban ismertetett vizsgálat eredményeként megállapította, hogy Kínában a munkaerőpiacot országos szintű torzulások befolyásolják. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai Kínában valamennyi gazdasági szereplő esetében torzító hatással vannak a bérek alakulására. Nem változtat ezen a megállapításon az, hogy a bérköltségek más országokban eltérőek lehetnek vagy Kínán belül is változhatnak. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy bár az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja megengedi a belföldi költségek (köztük a bérköltségek) alkalmazását, amennyiben egyértelműen megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak, azonban nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely alátámasztaná, hogy az egész országra kiterjedő torzulások ne érintenék az optikai szálakból álló kábelek gyártóit. Ennek megfelelően a rendes érték megállapításához nem lehetett a belföldi bérköltségeket felhasználni, és ezt az állítást a Bizottság elutasította.

| (157) | A CCCME kijelentette továbbá, hogy a kínai exportőrökre vonatkozó rendes érték számtani képzéséhez észszerűtlen harmadik országbeli vállalatok SGA-költségeit és nyereségét felhasználni. Mivel a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja így fogalmaz: „azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve”, a CCME szerint a vélt jelentős torzulások hatása nem terjeszthető ki az SGA-költségekre és a nyereségre. A CCCME hozzátette, hogy nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a rendes érték megállapításához nem helyénvaló a kínai gyártók SGA-költségeinek és nyereségének felhasználása. A CCCME előadta továbbá, hogy ugyanazon ágazaton belül (vagy akár ugyanazon csoporton belüli) az egyes gyártók SGA-költségeiben és nyereségében jelentős az eltérés, és ha a véglegesen kiválasztott reprezentatív országban működő gyártó esetében az SGA-költségek és a nyereség viszonylag magasabb arányt képviselnek, akkor a képzett rendes érték magasabb lesz, ami tisztességtelen. A CCCME azt is felvetette, hogy a javasolt törökországi érintett vállalat (a Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS) esetében a nem az érintett termék értékesítéséből származó eredmény a teljes bevétel több mint 89 %-át tette ki, és az SGA-költségekkel és a nyereséggel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok az egész vállalatra vonatkoztak, nem pedig kizárólag az érintett termékre. Ebben az összefüggésben a CCCME szerint azok az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatok, amelyeket a Bizottság a rendes érték számtani képzéséhez felhasznált nem tekinthetők „az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összeg[ének]”, és végső soron az SGA-költségek és a haszonkulcsok sem helyettesíthetők a harmadik országok gyártóinak SGA-költségeivel és haszonkulcsaival. |
| --- | --- |

(157)

A CCCME kijelentette továbbá, hogy a kínai exportőrökre vonatkozó rendes érték számtani képzéséhez észszerűtlen harmadik országbeli vállalatok SGA-költségeit és nyereségét felhasználni. Mivel a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja így fogalmaz: „azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve”, a CCME szerint a vélt jelentős torzulások hatása nem terjeszthető ki az SGA-költségekre és a nyereségre. A CCCME hozzátette, hogy nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a rendes érték megállapításához nem helyénvaló a kínai gyártók SGA-költségeinek és nyereségének felhasználása. A CCCME előadta továbbá, hogy ugyanazon ágazaton belül (vagy akár ugyanazon csoporton belüli) az egyes gyártók SGA-költségeiben és nyereségében jelentős az eltérés, és ha a véglegesen kiválasztott reprezentatív országban működő gyártó esetében az SGA-költségek és a nyereség viszonylag magasabb arányt képviselnek, akkor a képzett rendes érték magasabb lesz, ami tisztességtelen. A CCCME azt is felvetette, hogy a javasolt törökországi érintett vállalat (a Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS) esetében a nem az érintett termék értékesítéséből származó eredmény a teljes bevétel több mint 89 %-át tette ki, és az SGA-költségekkel és a nyereséggel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok az egész vállalatra vonatkoztak, nem pedig kizárólag az érintett termékre. Ebben az összefüggésben a CCCME szerint azok az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatok, amelyeket a Bizottság a rendes érték számtani képzéséhez felhasznált nem tekinthetők „az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összeg[ének]”, és végső soron az SGA-költségek és a haszonkulcsok sem helyettesíthetők a harmadik országok gyártóinak SGA-költségeivel és haszonkulcsaival.

azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve

| (158) | Válaszul a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A Bizottság kiemeli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján a Bizottság bizonyítja, hogy az exportáló országban az érintett terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, akkor nem szükséges azt bizonyítania, hogy ugyanezen exportáló gyártók tényleges SGA-költségei torzulástól mentesek voltak. |
| --- | --- |

(158)

Válaszul a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A Bizottság kiemeli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján a Bizottság bizonyítja, hogy az exportáló országban az érintett terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, akkor nem szükséges azt bizonyítania, hogy ugyanezen exportáló gyártók tényleges SGA-költségei torzulástól mentesek voltak.

| (159) | Azon állítást illetően, amely a valamely potenciális reprezentatív ország javasolt gyártójának SGA-költségeire vonatkozó adatok felhasználásának tisztességességére vonatkozik, megjegyzendő, hogy a Bizottság a közelmúltban nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatások és a jövedelmezőség kritériumai alapján hozza meg döntését. Ennek során előnyben részesülnek azok az adatok, amelyek valamely potenciális reprezentatív országból származnak. Az érdekelt feleknek az értékelés valamennyi szakaszában lehetőségük van arra, hogy észrevételeket tegyenek a később javasolt vállalati adatokkal kapcsolatban. A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság a vállalati adatok végső kiválasztását érintő említett kritériumokat megfelelően alkalmazta, a termelési tényezőkre vonatkozó későbbi feljegyzések kapcsán beérkezett észrevételeket pedig megfelelően elemezte. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(159)

Azon állítást illetően, amely a valamely potenciális reprezentatív ország javasolt gyártójának SGA-költségeire vonatkozó adatok felhasználásának tisztességességére vonatkozik, megjegyzendő, hogy a Bizottság a közelmúltban nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatások és a jövedelmezőség kritériumai alapján hozza meg döntését. Ennek során előnyben részesülnek azok az adatok, amelyek valamely potenciális reprezentatív országból származnak. Az érdekelt feleknek az értékelés valamennyi szakaszában lehetőségük van arra, hogy észrevételeket tegyenek a később javasolt vállalati adatokkal kapcsolatban. A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság a vállalati adatok végső kiválasztását érintő említett kritériumokat megfelelően alkalmazta, a termelési tényezőkre vonatkozó későbbi feljegyzések kapcsán beérkezett észrevételeket pedig megfelelően elemezte. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (160) | Azt az állítást illetően, amely a Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS vállalat adatainak megfelelőségére vonatkozott és a különböző értékesített termékek arányára hivatkozott megjegyzendő, hogy a Bizottság a (227) preambulumbekezdésben foglalkozik a vállalat pénzügyi adatai megfelelőségének kérdésével, illetve utasítja el a CCCME ezzel kapcsolatos általános állítását. |
| --- | --- |

(160)

Azt az állítást illetően, amely a Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS vállalat adatainak megfelelőségére vonatkozott és a különböző értékesített termékek arányára hivatkozott megjegyzendő, hogy a Bizottság a (227) preambulumbekezdésben foglalkozik a vállalat pénzügyi adatai megfelelőségének kérdésével, illetve utasítja el a CCCME ezzel kapcsolatos általános állítását.

| (161) | A panaszban említett, az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak nyújtott támogatási szakpolitikákat és pénzügyi támogatásokat illetően a CCCME jelezte, hogy mivel csúcstechnológiai ágazatról van szó, szokásos intézkedés az ágazat fejlődését előmozdító politikák bevezetése, amelyre nemcsak Kínában van példa, hanem más olyan országokban is, ahol nem állnak fenn állítólagos jelentős torzulások. A CCCME előadta továbbá, hogy a vállalatok támogatása nem áll összefüggésben a dömpingkülönbözet kiszámításának módszerével, és hogy a támogatások nem egyenlőek a piac torzulásaival, és nem feltétlenül eredményeznek tisztességtelen árakat. |
| --- | --- |

(161)

A panaszban említett, az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak nyújtott támogatási szakpolitikákat és pénzügyi támogatásokat illetően a CCCME jelezte, hogy mivel csúcstechnológiai ágazatról van szó, szokásos intézkedés az ágazat fejlődését előmozdító politikák bevezetése, amelyre nemcsak Kínában van példa, hanem más olyan országokban is, ahol nem állnak fenn állítólagos jelentős torzulások. A CCCME előadta továbbá, hogy a vállalatok támogatása nem áll összefüggésben a dömpingkülönbözet kiszámításának módszerével, és hogy a támogatások nem egyenlőek a piac torzulásaival, és nem feltétlenül eredményeznek tisztességtelen árakat.

| (162) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az exportáló országban alkalmazott árakra és a termékek költségeire az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által gyakorolt lehetséges hatást elemzi. Ebben az összefüggésben a Bizottság először is megjegyzi, hogy – eltekintve attól, hogy ez az állítás általános jellegű és megalapozatlan – a más piacokon alkalmazott költségstruktúrák és árképzési mechanizmusok (beleértve a pénzügyi támogatással kapcsolatos kérdéseket is) mindenképpen irrelevánsak a jelen vizsgálat szempontjából, amely a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal foglalkozik. Másodszor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti elemzésben alapvető fontosságú annak értékelése, hogy a gyártók – legalábbis potenciálisan – hozzáférnek-e olyan intézmények által nyújtott finanszírozáshoz, amelyek közpolitikai célokat valósítanak meg, vagy más módon nem önállóan járnak el, illetve hogy a gyártók részesülnek-e más olyan állami finanszírozásban, amely beavatkozika piaci erőviszonyokba, és ezáltal hatást gyakorol bejelentett áraikra vagy költségeikre. Mivel az optikai szálakból álló kábelek és az inputok kínai gyártói a 3.1.1.5. szakaszban kifejtettek szerint a kormányzati tervek és irányelvek hatálya alá tartoznak, a kínai pénzügyi rendszeren keresztül finanszírozáshoz is hozzáférnek (amint azt a 3.1.1.8. szakasz ismerteti). A Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek egyes gyártói az éves jelentéseikben – ahogyan azt a (113) preambulumbekezdés ismerteti – bejelentették a támogatásokat. A támogatások csak egy elemnek tekintendők, és a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjával összefüggésben releváns összes többi elemmel együtt jelezhetnek az exportáló országban fennálló jelentős torzulásokat, annyiban, hogy a szabadpiaci erőviszonyokba beavatkozó, az árakra vagy költségekre hatást gyakorló kormányzati fellépés további formáinak minősülnek. A Bizottság emiatt elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az exportáló országban alkalmazott árakra és a termékek költségeire az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által gyakorolt lehetséges hatást elemzi. Ebben az összefüggésben a Bizottság először is megjegyzi, hogy – eltekintve attól, hogy ez az állítás általános jellegű és megalapozatlan – a más piacokon alkalmazott költségstruktúrák és árképzési mechanizmusok (beleértve a pénzügyi támogatással kapcsolatos kérdéseket is) mindenképpen irrelevánsak a jelen vizsgálat szempontjából, amely a Kínában fennálló jelentős torzulásokkal foglalkozik. Másodszor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti elemzésben alapvető fontosságú annak értékelése, hogy a gyártók – legalábbis potenciálisan – hozzáférnek-e olyan intézmények által nyújtott finanszírozáshoz, amelyek közpolitikai célokat valósítanak meg, vagy más módon nem önállóan járnak el, illetve hogy a gyártók részesülnek-e más olyan állami finanszírozásban, amely beavatkozika piaci erőviszonyokba, és ezáltal hatást gyakorol bejelentett áraikra vagy költségeikre. Mivel az optikai szálakból álló kábelek és az inputok kínai gyártói a 3.1.1.5. szakaszban kifejtettek szerint a kormányzati tervek és irányelvek hatálya alá tartoznak, a kínai pénzügyi rendszeren keresztül finanszírozáshoz is hozzáférnek (amint azt a 3.1.1.8. szakasz ismerteti). A Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek egyes gyártói az éves jelentéseikben – ahogyan azt a (113) preambulumbekezdés ismerteti – bejelentették a támogatásokat. A támogatások csak egy elemnek tekintendők, és a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjával összefüggésben releváns összes többi elemmel együtt jelezhetnek az exportáló országban fennálló jelentős torzulásokat, annyiban, hogy a szabadpiaci erőviszonyokba beavatkozó, az árakra vagy költségekre hatást gyakorló kormányzati fellépés további formáinak minősülnek. A Bizottság emiatt elutasította a CCCME állítását.

| (163) | Ami a panaszosnak A Kínából és Egyiptomból származó üvegrost szövetekre vonatkozó vizsgálat (110) megállapításaira való hivatkozásait illeti, a CCCME jelezte, hogy a szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek és optikai szálakból álló kábelek két különböző terméknek minősülnek, és különböző termékcsoportokba tartoznak. Emiatt az említett vizsgálat megállapításai nem hozhatók kapcsolatba az optikai szálakból álló kábelekkel, és nem tekinthetők a jelen ügyben feltételezett jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítéknak. A CCCME szerint a panaszos által szolgáltatott bizonyítékok nem kapcsolódnak kifejezetten a vizsgált ágazathoz, ezért elégtelenek és irrelevánsak. |
| --- | --- |

(163)

Ami a panaszosnak A Kínából és Egyiptomból származó üvegrost szövetekre vonatkozó vizsgálat (110) megállapításaira való hivatkozásait illeti, a CCCME jelezte, hogy a szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek és optikai szálakból álló kábelek két különböző terméknek minősülnek, és különböző termékcsoportokba tartoznak. Emiatt az említett vizsgálat megállapításai nem hozhatók kapcsolatba az optikai szálakból álló kábelekkel, és nem tekinthetők a jelen ügyben feltételezett jelentős torzulásokra vonatkozó bizonyítéknak. A CCCME szerint a panaszos által szolgáltatott bizonyítékok nem kapcsolódnak kifejezetten a vizsgált ágazathoz, ezért elégtelenek és irrelevánsak.

A Kínából és Egyiptomból származó üvegrost szövetekre

110

| (164) | Az üvegrost szövetekre vonatkozó vizsgálatban megfogalmazott és a panaszban hivatkozott bizottsági megállapítások valamennyi kínai ipari ágazatra vonatkoznak, legalábbis a termelési tényezőket érintő horizontális torzulások vagy a kínai társadalmi-gazdasági rendszer működésével kapcsolatos torzulások tekintetében. Továbbá az üvegrostszövet-ágazatot érintő bizonyos konkrét szakpolitikák és tervek közvetlenül vagy közvetve az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is vonatkozhatnak, különösen akkor, ha a hasonló ágazatokat érintő átfogó program vagy szakpolitika részét képezik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos által benyújtott bizonyítékok érintik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, illetve alkalmazandók rá, továbbá az 5. cikk (9) bekezdésének és a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja értelmében elegendőek a vizsgálat megindításához. Mindazonáltal a Bizottság e vizsgálat során azt állapította meg, illetve azt fejtette ki részletesen a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban, hogy ebben az esetben számos szakpolitika és jelentős torzulás indokolja a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazását. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(164)

Az üvegrost szövetekre vonatkozó vizsgálatban megfogalmazott és a panaszban hivatkozott bizottsági megállapítások valamennyi kínai ipari ágazatra vonatkoznak, legalábbis a termelési tényezőket érintő horizontális torzulások vagy a kínai társadalmi-gazdasági rendszer működésével kapcsolatos torzulások tekintetében. Továbbá az üvegrostszövet-ágazatot érintő bizonyos konkrét szakpolitikák és tervek közvetlenül vagy közvetve az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is vonatkozhatnak, különösen akkor, ha a hasonló ágazatokat érintő átfogó program vagy szakpolitika részét képezik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos által benyújtott bizonyítékok érintik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, illetve alkalmazandók rá, továbbá az 5. cikk (9) bekezdésének és a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja értelmében elegendőek a vizsgálat megindításához. Mindazonáltal a Bizottság e vizsgálat során azt állapította meg, illetve azt fejtette ki részletesen a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban, hogy ebben az esetben számos szakpolitika és jelentős torzulás indokolja a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazását. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (165) | Végezetül a CCCME vitatta a panaszos azon állítását, amely szerint a SASAC-nak a vállalat „tényleges irányítójaként” betöltött szerepe elegendő bizonyíték lenne a jelentős torzulások fennállására. A CCCME előadta továbbá, hogy a Bizottságnak az összes releváns tényezőt teljes egészében kell figyelembe vennie annak megfelelő értékeléséhez, hogy az állam részesedése eredményez-e olyan állami beavatkozást, amely lényegesen és jelentősen befolyásolja a vállalatok üzleti magatartását a döntéshozatal, az árak meghatározása és a termelés megszervezése terén. A CCCME hozzátette, hogy az ilyen beavatkozást tiltja „a Kínai Népköztársaság állami tulajdonú vállalatok eszközeiről szóló törvénye”, amelynek 6. cikke úgy rendelkezik, hogy „az Államtanács és a helyi népi kormányzatok a törvény szerint látják el hozzájárulóként feladataikat, azon alapelveknek megfelelően, amelyek előírják a kormányzati szervek és a vállalatok elválasztását, illetve a közigazgatás adminisztratív feladatainak és az állami tulajdonban lévő eszközöket biztosító hozzájárulók funkcióinak szétválasztását, továbbá tiltják a vállalkozások jogszerű és független üzletvitelébe történő beavatkozást.” Ezzel kapcsolatban a CCCME kijelentette, hogy a SASAC – mint az FTT közvetett részvényese – csupán hozzájárulóként funkcionál, és nem avatkozik bele a vállalatok napi szintű működésébe. A CCCME azt is megkérdőjelezte, hogy a vállalat SASAC-hoz fűződő kapcsolata bármilyen formában jelentős torzulásokra engedne következtetni. Végezetül a CCCME előadta, hogy a panaszos a fenti állítás benyújtásakor nem vette figyelembe az uniós gyártók és a számos exportőr közötti kapcsolatokat, vagyis azt, hogy a panaszos és támogató uniós gyártók többségének kapcsolt vállalkozásai vagy fióktelepei vannak Kínában és/vagy saját maguk importálnak Kínából optikai szálakból álló kábeleket. |
| --- | --- |

(165)

Végezetül a CCCME vitatta a panaszos azon állítását, amely szerint a SASAC-nak a vállalat „tényleges irányítójaként” betöltött szerepe elegendő bizonyíték lenne a jelentős torzulások fennállására. A CCCME előadta továbbá, hogy a Bizottságnak az összes releváns tényezőt teljes egészében kell figyelembe vennie annak megfelelő értékeléséhez, hogy az állam részesedése eredményez-e olyan állami beavatkozást, amely lényegesen és jelentősen befolyásolja a vállalatok üzleti magatartását a döntéshozatal, az árak meghatározása és a termelés megszervezése terén. A CCCME hozzátette, hogy az ilyen beavatkozást tiltja „a Kínai Népköztársaság állami tulajdonú vállalatok eszközeiről szóló törvénye”, amelynek 6. cikke úgy rendelkezik, hogy „az Államtanács és a helyi népi kormányzatok a törvény szerint látják el hozzájárulóként feladataikat, azon alapelveknek megfelelően, amelyek előírják a kormányzati szervek és a vállalatok elválasztását, illetve a közigazgatás adminisztratív feladatainak és az állami tulajdonban lévő eszközöket biztosító hozzájárulók funkcióinak szétválasztását, továbbá tiltják a vállalkozások jogszerű és független üzletvitelébe történő beavatkozást.” Ezzel kapcsolatban a CCCME kijelentette, hogy a SASAC – mint az FTT közvetett részvényese – csupán hozzájárulóként funkcionál, és nem avatkozik bele a vállalatok napi szintű működésébe. A CCCME azt is megkérdőjelezte, hogy a vállalat SASAC-hoz fűződő kapcsolata bármilyen formában jelentős torzulásokra engedne következtetni. Végezetül a CCCME előadta, hogy a panaszos a fenti állítás benyújtásakor nem vette figyelembe az uniós gyártók és a számos exportőr közötti kapcsolatokat, vagyis azt, hogy a panaszos és támogató uniós gyártók többségének kapcsolt vállalkozásai vagy fióktelepei vannak Kínában és/vagy saját maguk importálnak Kínából optikai szálakból álló kábeleket.

az Államtanács és a helyi népi kormányzatok a törvény szerint látják el hozzájárulóként feladataikat, azon alapelveknek megfelelően, amelyek előírják a kormányzati szervek és a vállalatok elválasztását, illetve a közigazgatás adminisztratív feladatainak és az állami tulajdonban lévő eszközöket biztosító hozzájárulók funkcióinak szétválasztását, továbbá tiltják a vállalkozások jogszerű és független üzletvitelébe történő beavatkozást.

| (166) | Válaszul a Bizottság először is megjegyzi, hogy a CCCME állítása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján tévesen összemos két különböző elemet, vagyis az első és a második franciabekezdést. A CCCME állítása továbbá figyelmen kívül hagyja azt, hogy az e rendelkezésben előírt jogi kritérium a kérdéses elemek „potenciális”, nem pedig tényleges hatása. Az első elem azokkal a vállalkozásokkal kapcsolatos, „amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak”, és nem korlátozódik a „tényleges ellenőrzést gyakorló” szerepére, amint azt a CCCME sugallja. Ezzel szemben a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának második eleme az állami jelenlétre vonatkozik, amely lehetővé teszi „az árakba vagy költségekbe való beavatkozást”. Ez két különálló elem, amelyeket a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának bevezető fordulatával összefüggésben kell értelmezni, amely a „potenciális” hatásra, nem pedig a tényleges hatásra hivatkozik. A 3.1.1.3. szakaszban ismertetett elemzés – különös tekintettel a mintában szereplő exportáló gyártókra – bemutatja, hogy a kínai kormány tulajdonnal rendelkezik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, továbbá ellenőrzés alatt tartja azt. A 3.1.1.4. szakaszban szereplő elemzés is azt mutatja, hogy a kínai kormány hogyan befolyásolhatja az árakat vagy költségeket az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, különös tekintettel a mintában szereplő exportáló gyártókra. Ezt az állítás tehát már ezen az alapon is elvethető. A SASAC-hoz hasonló állami szervezetek ellenőrző képessége alapvetően abban áll, hogy képesek jelentős mértékben beavatkozni a piaci működésébe, olyan módon, hogy azzal az e rendelet fenti szakaszaiban leírt piaci torzulásokat váltsanak ki. Az állami tulajdonú vállalatok eszközeiről szóló kínai törvény idézett 6. cikke alapján történő minősítés – mely szerint csupán „hozzájárulóról” van szó, amely a napi szintű működésbe nem avatkozik be – nem változtat azon, hogy az állam a SASAC-on keresztül milyen szerepet játszik a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontja első franciabekezdésének értelmében véve, továbbá a „potenciális hatás” vonatkozó kritériuma miatt nem zárja ki ennek lehetőségét, akkor sem, ha értelmezése az említett törvény más cikkeivel együtt történik. Ez utóbbi egyértelmű bizonyíték arra nézve, hogy az állam miként kívánja befolyásolni a gazdaságot az állami ellenőrzés alatt álló vállalatokon és az e vállalatokban betöltött szerepén keresztül (111). Külön megemlítendő, hogy a „hozzájáruló” szerepét illetően az említett törvény 12. cikke kimondja, hogy „az a szerv, amely az adott népi kormány nevében látja el a hozzájáruló feladatait kiveszi részét az eszközarányos jövedelmezőségből, részt vesz a jelentősebb döntések meghozatalban és a vezetők kijelölésében, és jogszerűen rendelkezik hozzájárulói jogokkal azokban a vállalatokban, amelyekben az állam beruházásokat hajtott végre”. (112) A „hozzájáruló” felsorolt jogai megerősítik azt, hogy a „hozzájáruló” képes befolyásolni az ellenőrzött vállalkozás működését (legalábbis a vállalat üzleti fejlődésének és stratégiai vállalati döntéseinek fő irányvonalai tekintetében), mindenekelőtt azért, mert a kulcsfontosságú pozíciót betöltő és a döntéshozatalban részt vevő vezetők kinevezése szükségszerűen hat a napi üzleti tevékenységekre, többek között az árak és a költségek terén is. Végül, de nem utolsósorban a 3.1.1.5–3.1.1.8. szakaszban a Bizottság a SASAC általi ellenőrzés kérdésétől eltekintve is bőségesen talált arra utaló bizonyítékot, hogy jelentős torzulások állnak fenn az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, ahol az FTT vállalat (és a többi gyártó) működik. Végezetül az uniós gyártók és a kínai exportőrök közötti kapcsolatokat illetően megjegyzendő, hogy ezek nem relevánsak a SASAC által a kínai FTT-ben betöltött ellenőrző szerep értékelése szempontjából, mindazonáltal e rendelet (408)–(415) preambulumbekezdése részletes elemzést ad róluk. Ezért a Bizottság az CCCME állításait elutasította. |
| --- | --- |

(166)

Válaszul a Bizottság először is megjegyzi, hogy a CCCME állítása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja alapján tévesen összemos két különböző elemet, vagyis az első és a második franciabekezdést. A CCCME állítása továbbá figyelmen kívül hagyja azt, hogy az e rendelkezésben előírt jogi kritérium a kérdéses elemek „potenciális”, nem pedig tényleges hatása. Az első elem azokkal a vállalkozásokkal kapcsolatos, „amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak”, és nem korlátozódik a „tényleges ellenőrzést gyakorló” szerepére, amint azt a CCCME sugallja. Ezzel szemben a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának második eleme az állami jelenlétre vonatkozik, amely lehetővé teszi „az árakba vagy költségekbe való beavatkozást”. Ez két különálló elem, amelyeket a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának bevezető fordulatával összefüggésben kell értelmezni, amely a „potenciális” hatásra, nem pedig a tényleges hatásra hivatkozik. A 3.1.1.3. szakaszban ismertetett elemzés – különös tekintettel a mintában szereplő exportáló gyártókra – bemutatja, hogy a kínai kormány tulajdonnal rendelkezik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, továbbá ellenőrzés alatt tartja azt. A 3.1.1.4. szakaszban szereplő elemzés is azt mutatja, hogy a kínai kormány hogyan befolyásolhatja az árakat vagy költségeket az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, különös tekintettel a mintában szereplő exportáló gyártókra. Ezt az állítás tehát már ezen az alapon is elvethető. A SASAC-hoz hasonló állami szervezetek ellenőrző képessége alapvetően abban áll, hogy képesek jelentős mértékben beavatkozni a piaci működésébe, olyan módon, hogy azzal az e rendelet fenti szakaszaiban leírt piaci torzulásokat váltsanak ki. Az állami tulajdonú vállalatok eszközeiről szóló kínai törvény idézett 6. cikke alapján történő minősítés – mely szerint csupán „hozzájárulóról” van szó, amely a napi szintű működésbe nem avatkozik be – nem változtat azon, hogy az állam a SASAC-on keresztül milyen szerepet játszik a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontja első franciabekezdésének értelmében véve, továbbá a „potenciális hatás” vonatkozó kritériuma miatt nem zárja ki ennek lehetőségét, akkor sem, ha értelmezése az említett törvény más cikkeivel együtt történik. Ez utóbbi egyértelmű bizonyíték arra nézve, hogy az állam miként kívánja befolyásolni a gazdaságot az állami ellenőrzés alatt álló vállalatokon és az e vállalatokban betöltött szerepén keresztül (111). Külön megemlítendő, hogy a „hozzájáruló” szerepét illetően az említett törvény 12. cikke kimondja, hogy „az a szerv, amely az adott népi kormány nevében látja el a hozzájáruló feladatait kiveszi részét az eszközarányos jövedelmezőségből, részt vesz a jelentősebb döntések meghozatalban és a vezetők kijelölésében, és jogszerűen rendelkezik hozzájárulói jogokkal azokban a vállalatokban, amelyekben az állam beruházásokat hajtott végre”. (112) A „hozzájáruló” felsorolt jogai megerősítik azt, hogy a „hozzájáruló” képes befolyásolni az ellenőrzött vállalkozás működését (legalábbis a vállalat üzleti fejlődésének és stratégiai vállalati döntéseinek fő irányvonalai tekintetében), mindenekelőtt azért, mert a kulcsfontosságú pozíciót betöltő és a döntéshozatalban részt vevő vezetők kinevezése szükségszerűen hat a napi üzleti tevékenységekre, többek között az árak és a költségek terén is. Végül, de nem utolsósorban a 3.1.1.5–3.1.1.8. szakaszban a Bizottság a SASAC általi ellenőrzés kérdésétől eltekintve is bőségesen talált arra utaló bizonyítékot, hogy jelentős torzulások állnak fenn az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban, ahol az FTT vállalat (és a többi gyártó) működik. Végezetül az uniós gyártók és a kínai exportőrök közötti kapcsolatokat illetően megjegyzendő, hogy ezek nem relevánsak a SASAC által a kínai FTT-ben betöltött ellenőrző szerep értékelése szempontjából, mindazonáltal e rendelet (408)–(415) preambulumbekezdése részletes elemzést ad róluk. Ezért a Bizottság az CCCME állításait elutasította.

111

az a szerv, amely az adott népi kormány nevében látja el a hozzájáruló feladatait kiveszi részét az eszközarányos jövedelmezőségből, részt vesz a jelentősebb döntések meghozatalban és a vezetők kijelölésében, és jogszerűen rendelkezik hozzájárulói jogokkal azokban a vállalatokban, amelyekben az állam beruházásokat hajtott végre

112

| (167) | A kínai kormány előadta, hogy az uniós alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem felel meg a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkének. A kínai kormány ebben az állításában arra hivatkozott, hogy az uniós költségkiigazítási módszertan összeegyeztethetetlen a WTO Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezéssel, valamint az EU – Költségkiigazítási módszerek (DS494) ügyben a vizsgálóbizottság által adott értelmezéssel. |
| --- | --- |

(167)

A kínai kormány előadta, hogy az uniós alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem felel meg a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkének. A kínai kormány ebben az állításában arra hivatkozott, hogy az uniós költségkiigazítási módszertan összeegyeztethetetlen a WTO Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezéssel, valamint az EU – Költségkiigazítási módszerek (DS494) ügyben a vizsgálóbizottság által adott értelmezéssel.

EU – Biodízel

EU – Költségkiigazítási módszerek

| (168) | A kínai kormánynak az EU – Biodízel üggyel kapcsolatos érvelését illetően a Bizottság álláspontját a (146) preambulumbekezdés fejti ki. Ami az EU– Költségkiigazítási módszerek WTO-vitát illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a szerződő felek által a WTO-tagok elé hozott határozatok nem hagyták jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(168)

A kínai kormánynak az EU – Biodízel üggyel kapcsolatos érvelését illetően a Bizottság álláspontját a (146) preambulumbekezdés fejti ki. Ami az EU– Költségkiigazítási módszerek WTO-vitát illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a szerződő felek által a WTO-tagok elé hozott határozatok nem hagyták jóvá. Mindazonáltal e vita ügyében a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

EU – Biodízel

EU– Költségkiigazítási módszerek

| (169) | A kínai kormány a jelentéssel kapcsolatban azt is előadta, hogy a Bizottság csak néhány kiválasztott országra vonatkozóan adott ki ugyanilyen jellegű jelentést, ami aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánás és a nemzeti elbánás elvének megsértésével kapcsolatban. A kínai kormány azt is kijelentette, hogy a Kínából származó termékekre vonatkozó korábbi vizsgálatok kapcsán nem került sor annak vizsgálatára, hogy fennállnak-e piaci torzulások az uniós gazdasági ágazatokban és azok upstream ágazataiban, vagy hogy az eljárásban felhasznált, harmadik felekre vonatkozó adatokat érintették-e piaci torzulások. Emiatt a 2. cikk (6a) bekezdésén alapuló teljes vizsgálati rendszer alapvető logikája nem lehet következetes, tisztességes pedig még kevésbé. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a közgazdászok körében nincs általános egyetértés abban, hogy mi számít „piaci torzulásnak”, és hogy a „jelentős piaci torzulásnak” az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésében szereplő ismérvei nincsenek teljeskörűen alátámasztva, továbbá hiányzik az elméleti megalapozottságuk és nemzetközi elismertségük is. A kínai kormány szerint meg kell vitatni és meg kell határozni a „piac”, a „torzulás” és a „jelentős” fogalmát és ismérveit, és ha ez utóbbival kapcsolatban nem születik végleges következtetés vagy konszenzus, akkor nincs lehetőség a „jelentős piaci torzulás” pontos meghatározására, ez esetben pedig abszurd és lehetetlen ennek alapján jogi rendelkezéseket vagy nemzetközi szabályokat alkotni. A kínai kormány végezetül megjegyezte, hogy lehetetlen az, hogy a piacgazdaság elveit alkalmazó különböző gazdaságok azonos megoldásokat alkalmazzanak, mivel az egyes gazdaságok intézményei minden valószínűség szerint eltérnek egymástól, hozzátéve, hogy logikai hiba a rendszerekben vagy megoldásokban megmutatkozó különbségeket jelentős piaci torzulások bizonyítékának tekinteni. A kínai kormány szerint ez utóbbi megközelítést mindenképp diszkriminatívnak és protekcionistának kell tekinteni. |
| --- | --- |

(169)

A kínai kormány a jelentéssel kapcsolatban azt is előadta, hogy a Bizottság csak néhány kiválasztott országra vonatkozóan adott ki ugyanilyen jellegű jelentést, ami aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánás és a nemzeti elbánás elvének megsértésével kapcsolatban. A kínai kormány azt is kijelentette, hogy a Kínából származó termékekre vonatkozó korábbi vizsgálatok kapcsán nem került sor annak vizsgálatára, hogy fennállnak-e piaci torzulások az uniós gazdasági ágazatokban és azok upstream ágazataiban, vagy hogy az eljárásban felhasznált, harmadik felekre vonatkozó adatokat érintették-e piaci torzulások. Emiatt a 2. cikk (6a) bekezdésén alapuló teljes vizsgálati rendszer alapvető logikája nem lehet következetes, tisztességes pedig még kevésbé. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a közgazdászok körében nincs általános egyetértés abban, hogy mi számít „piaci torzulásnak”, és hogy a „jelentős piaci torzulásnak” az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésében szereplő ismérvei nincsenek teljeskörűen alátámasztva, továbbá hiányzik az elméleti megalapozottságuk és nemzetközi elismertségük is. A kínai kormány szerint meg kell vitatni és meg kell határozni a „piac”, a „torzulás” és a „jelentős” fogalmát és ismérveit, és ha ez utóbbival kapcsolatban nem születik végleges következtetés vagy konszenzus, akkor nincs lehetőség a „jelentős piaci torzulás” pontos meghatározására, ez esetben pedig abszurd és lehetetlen ennek alapján jogi rendelkezéseket vagy nemzetközi szabályokat alkotni. A kínai kormány végezetül megjegyezte, hogy lehetetlen az, hogy a piacgazdaság elveit alkalmazó különböző gazdaságok azonos megoldásokat alkalmazzanak, mivel az egyes gazdaságok intézményei minden valószínűség szerint eltérnek egymástól, hozzátéve, hogy logikai hiba a rendszerekben vagy megoldásokban megmutatkozó különbségeket jelentős piaci torzulások bizonyítékának tekinteni. A kínai kormány szerint ez utóbbi megközelítést mindenképp diszkriminatívnak és protekcionistának kell tekinteni.

| (170) | A kínai kormány azon állításával kapcsolatban, amely a legnagyobb kedvezményes elbánás és a nemzeti elbánás elvének megsértésére vonatkozik, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében ilyen országjelentést bármely ország esetében csak akkor kell készíteni, ha a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a jelentős torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt új rendelkezések 2017. decemberi hatálybalépésekor a Bizottság rendelkezett ilyen jelzésekkel a Kínában meglévő jelentős torzulásokról. A Bizottság 2020 októberében az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett egy jelentést (113), és nem zárható ki, hogy további jelentések is készülnek majd. Továbbá, amint azt a fentiekben említettük, a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazása tekintetében a jelentések nem kötelezőek. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, és a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról elegendő, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő bizonyítékot nyújt be. Tehát a jelentős országspecifikus torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ezért az országspecifikus torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét. Az Unión belüli állítólagos torzulások kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy – amellett, hogy a kínai kormány állítása általános jellegű és teljesen megalapozatlan – az Unióban jelen lévő és az uniós vállalatokat érintő torzulások nem képezik az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, az exportáló ország vizsgálatára irányuló elemzés tárgyát. Ez a meglátás tehát az uniós gazdasági ágazat tekintetében és a dömpingellenes vizsgálatok sajátos összefüggésében jogi szempontból irreleváns. Annak az állításnak a kapcsán, amely szerint a különböző országok más-más piacgazdasági megoldásokat alkalmaznak, megjegyzendő, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések csak akkor alkalmazandók, ha jelentős torzulások állnak fenn olyan exportáló országban, ahol a költségeket és az árakat jelentős kormányzati beavatkozás befolyásolja, tehát e rendelkezések mindaddig nem érintik a különböző piacgazdaságok különböző megoldásait, amíg nem kerül sor a piaci erőviszonyokat megzavaró jelentős kormányzati beavatkozásra. A fenti észrevételek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(170)

A kínai kormány azon állításával kapcsolatban, amely a legnagyobb kedvezményes elbánás és a nemzeti elbánás elvének megsértésére vonatkozik, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében ilyen országjelentést bármely ország esetében csak akkor kell készíteni, ha a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a jelentős torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt új rendelkezések 2017. decemberi hatálybalépésekor a Bizottság rendelkezett ilyen jelzésekkel a Kínában meglévő jelentős torzulásokról. A Bizottság 2020 októberében az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett egy jelentést (113), és nem zárható ki, hogy további jelentések is készülnek majd. Továbbá, amint azt a fentiekben említettük, a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazása tekintetében a jelentések nem kötelezőek. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, és a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról elegendő, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő bizonyítékot nyújt be. Tehát a jelentős országspecifikus torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ezért az országspecifikus torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét. Az Unión belüli állítólagos torzulások kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy – amellett, hogy a kínai kormány állítása általános jellegű és teljesen megalapozatlan – az Unióban jelen lévő és az uniós vállalatokat érintő torzulások nem képezik az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, az exportáló ország vizsgálatára irányuló elemzés tárgyát. Ez a meglátás tehát az uniós gazdasági ágazat tekintetében és a dömpingellenes vizsgálatok sajátos összefüggésében jogi szempontból irreleváns. Annak az állításnak a kapcsán, amely szerint a különböző országok más-más piacgazdasági megoldásokat alkalmaznak, megjegyzendő, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések csak akkor alkalmazandók, ha jelentős torzulások állnak fenn olyan exportáló országban, ahol a költségeket és az árakat jelentős kormányzati beavatkozás befolyásolja, tehát e rendelkezések mindaddig nem érintik a különböző piacgazdaságok különböző megoldásait, amíg nem kerül sor a piaci erőviszonyokat megzavaró jelentős kormányzati beavatkozásra. A fenti észrevételek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

113

| (171) | A kínai kormány által az eljárás megindításakor megfogalmazott állítással kapcsolatban, miszerint a harmadik felek bizottsági eljárás során felhasznált adatait nem vizsgálták meg abból a szempontból, hogy ki vannak-e téve a piaci torzulások hatásának, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket kizárólag akkor számítja az exportáló országban alkalmazott belföldi áraktól és költségektől eltérő, általa kiválasztott adatok alapján, ha megállapítja, hogy ezek az adatok a lehető legmegfelelőbben tükrözik a torzulástól mentes árakat és költségeket. Ebben a folyamatban a Bizottság kizárólag torzulástól mentes adatokat használhat fel. Ezzel kapcsolatban a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a vizsgálat korai szakaszában tegyék meg észrevételeiket a rendes érték meghatározásához javasolt forrásokkal kapcsolatban. A Bizottság teljes mértékben figyelembe veszi ezeket az észrevételeket, amikor végső döntést hoz arról, hogy mely torzulástól mentes adatokat kell felhasználni a rendes érték kiszámításához. |
| --- | --- |

(171)

A kínai kormány által az eljárás megindításakor megfogalmazott állítással kapcsolatban, miszerint a harmadik felek bizottsági eljárás során felhasznált adatait nem vizsgálták meg abból a szempontból, hogy ki vannak-e téve a piaci torzulások hatásának, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket kizárólag akkor számítja az exportáló országban alkalmazott belföldi áraktól és költségektől eltérő, általa kiválasztott adatok alapján, ha megállapítja, hogy ezek az adatok a lehető legmegfelelőbben tükrözik a torzulástól mentes árakat és költségeket. Ebben a folyamatban a Bizottság kizárólag torzulástól mentes adatokat használhat fel. Ezzel kapcsolatban a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a vizsgálat korai szakaszában tegyék meg észrevételeiket a rendes érték meghatározásához javasolt forrásokkal kapcsolatban. A Bizottság teljes mértékben figyelembe veszi ezeket az észrevételeket, amikor végső döntést hoz arról, hogy mely torzulástól mentes adatokat kell felhasználni a rendes érték kiszámításához.

torzulástól mentes

| (172) | A kínai kormány által a „jelentős piaci torzulás” fogalma kapcsán tett észrevételre reagálva a Bizottság megjegyzi, hogy ez az állítás általános és elméleti jellegű, továbbá nem tér ki arra, hogy az alaprendeletben alkalmazott fogalom miért és mennyiben lenne téves. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a jogalkotási javaslat elfogadásához vezető eljárás keretében a Bizottság hatásvizsgálatot tett közzé, amely szintén részletesen ismertette a jelentős torzulás fogalmát és az alkalmazott kritériumokat, és amelyet nyilvános konzultáció és az érdekelt felek konferenciája követett. A kínai kormány szintén aktívan részt vett ebben a folyamatban és az érdekelt felek konferenciáján. A jogalkotási javaslat elfogadásához vezető eljárás során, valamint az e rendelkezés elfogadásához vezető jogalkotási folyamatban e konzultációs folyamat eredményét teljeskörűen figyelembe vették. A 2. cikk (6a) bekezdése az uniós alaprendelet alkalmazásában egyértelműen meghatározza a „jelentős torzulás” fogalmát. A 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja emellett meghatározza, hogy a jelentős torzulások fennállásának értékelése során mely elemeket és lehetséges hatásaikat veszik figyelembe. Ebben az értékelésben a gazdasági rendszerek közötti eltérések nem játszanak szerepet, mivel az értékelés kizárólag az érintett terméket exportáló ország tekintetében alkalmazható. Ami a hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet – és különösen 2. cikkének (6a) bekezdése – nem konkrét országra vonatkozik, és nem tesz különbséget az országok között. Csak akkor alkalmazandó, ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az eljárás által érintett exportáló országban (bármely országban) fennálló jelentős torzulásokra vonatkozó állítások fogalmazódnak meg. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(172)

A kínai kormány által a „jelentős piaci torzulás” fogalma kapcsán tett észrevételre reagálva a Bizottság megjegyzi, hogy ez az állítás általános és elméleti jellegű, továbbá nem tér ki arra, hogy az alaprendeletben alkalmazott fogalom miért és mennyiben lenne téves. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a jogalkotási javaslat elfogadásához vezető eljárás keretében a Bizottság hatásvizsgálatot tett közzé, amely szintén részletesen ismertette a jelentős torzulás fogalmát és az alkalmazott kritériumokat, és amelyet nyilvános konzultáció és az érdekelt felek konferenciája követett. A kínai kormány szintén aktívan részt vett ebben a folyamatban és az érdekelt felek konferenciáján. A jogalkotási javaslat elfogadásához vezető eljárás során, valamint az e rendelkezés elfogadásához vezető jogalkotási folyamatban e konzultációs folyamat eredményét teljeskörűen figyelembe vették. A 2. cikk (6a) bekezdése az uniós alaprendelet alkalmazásában egyértelműen meghatározza a „jelentős torzulás” fogalmát. A 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja emellett meghatározza, hogy a jelentős torzulások fennállásának értékelése során mely elemeket és lehetséges hatásaikat veszik figyelembe. Ebben az értékelésben a gazdasági rendszerek közötti eltérések nem játszanak szerepet, mivel az értékelés kizárólag az érintett terméket exportáló ország tekintetében alkalmazható. Ami a hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet – és különösen 2. cikkének (6a) bekezdése – nem konkrét országra vonatkozik, és nem tesz különbséget az országok között. Csak akkor alkalmazandó, ha a vizsgálat során a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján az eljárás által érintett exportáló országban (bármely országban) fennálló jelentős torzulásokra vonatkozó állítások fogalmazódnak meg. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

| (173) | A kínai kormány továbbá előadta, hogy a Bizottság szolgálatai által összeállított jelentés mind ténybeli, mind jogi szempontból lényeges hibákat tartalmaz. A kínai kormány szerint a panasz a jelentésből, valamint a korábbi vizsgálatokból származó téves következtetéseken alapul, és hogy ez utóbbiakat a panaszos a jelenlegi vizsgálatban is felhasználta új bizonyítékokként. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság ugyanezen okból eltért a vizsgálatot végző hatóság semleges pozíciójától, és arra ösztönzi az uniós gazdasági ágazatot, hogy panaszban fogalmazzon meg vádakat a Kínában tapasztalható jelentős piaci torzulásokkal kapcsolatban, ami pedig sérti a méltányosság és az igazságosság legalapvetőbb jogi szellemét. A kínai kormány meglátása szerint a benyújtott bizonyítékok nem elégségesek, mivel nem az érintett termék piaci helyzetére vonatkoznak, és mivel a panaszos nem nyújtott be más olyan jelentést vagy bizonyítékot, amely alátámasztaná azt, hogy az érintett termékek kínai piacán torzulások állnak fenn. Sem a panaszos, sem a Bizottság nem tudta pontosan bizonyítani, hogy a kínai kormány szakpolitikái és intézkedései hogyan befolyásolnák egy adott ágazat kínai piacának ármechanizmusát. |
| --- | --- |

(173)

A kínai kormány továbbá előadta, hogy a Bizottság szolgálatai által összeállított jelentés mind ténybeli, mind jogi szempontból lényeges hibákat tartalmaz. A kínai kormány szerint a panasz a jelentésből, valamint a korábbi vizsgálatokból származó téves következtetéseken alapul, és hogy ez utóbbiakat a panaszos a jelenlegi vizsgálatban is felhasználta új bizonyítékokként. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság ugyanezen okból eltért a vizsgálatot végző hatóság semleges pozíciójától, és arra ösztönzi az uniós gazdasági ágazatot, hogy panaszban fogalmazzon meg vádakat a Kínában tapasztalható jelentős piaci torzulásokkal kapcsolatban, ami pedig sérti a méltányosság és az igazságosság legalapvetőbb jogi szellemét. A kínai kormány meglátása szerint a benyújtott bizonyítékok nem elégségesek, mivel nem az érintett termék piaci helyzetére vonatkoznak, és mivel a panaszos nem nyújtott be más olyan jelentést vagy bizonyítékot, amely alátámasztaná azt, hogy az érintett termékek kínai piacán torzulások állnak fenn. Sem a panaszos, sem a Bizottság nem tudta pontosan bizonyítani, hogy a kínai kormány szakpolitikái és intézkedései hogyan befolyásolnák egy adott ágazat kínai piacának ármechanizmusát.

| (174) | A jelentés ténybeli hibáival és téves következtetéseivel kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyzi, hogy az e jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. A kínai kormány csupán nagy általánosságban és elvont formában hívta fel a figyelmet a jelentés hibáira, ám tartózkodott attól, hogy a jelentés érdemi tartalmát vagy a jelentésben ismertetett bizonyítékokat cáfolja. A panaszosok a korábbi vizsgálati bizonyítékokra és megállapításokra is támaszkodhatnak, amennyiben azok relevánsak, és azok jogszerűségét igazságügyi hatóság nem semmisítette meg. A 2. cikk (6a) bekezdése biztosítja az eljárások semlegességét és pártatlanságát, továbbá azt, hogy a vizsgálat során valamennyi fél védelemhez való jogát tiszteletben tartják. A Bizottság megjegyzi, hogy nem tekinthető tisztességtelen és igazságtalan gyakorlatnak az, ha a panaszosok számára biztosítva van a lehetőség, hogy állításokat és bizonyítékokat nyújtsanak be a lehetséges ár- és költségtorzulásokról, amelyek olyan országokban jelentkezhetnek, ahol fennállhatnak az állam által előidézett jelentős torzulások, és hogy ez a lehetőség nem tekinthető tisztességtelen és igazságtalan gyakorlatnak, amely érintetteket ilyen jellegű állítások előterjesztésére ösztönzi. A kínai kormány azon megjegyzésével kapcsolatban, miszerint a bizonyítékok az eljárás megindításakor elégtelenek voltak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panaszos által a jelentős torzulásokra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok elégségesek, úgy ezen az alapon megindíthatja a vizsgálatot. Azonban a jelentős torzulások tényleges fennállásának és hatásának megállapítására, valamint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszertan ezt követő alkalmazására az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatása idején, a vizsgálat eredményeként kerül sor. A kínai kormány állításával ellentétben a jelentős torzulások fennállását és hatásait nem az eljárás megindításakor, hanem egy részletekbe menő vizsgálat keretében erősítette meg a Bizottság. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(174)

A jelentés ténybeli hibáival és téves következtetéseivel kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyzi, hogy az e jelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. A kínai kormány csupán nagy általánosságban és elvont formában hívta fel a figyelmet a jelentés hibáira, ám tartózkodott attól, hogy a jelentés érdemi tartalmát vagy a jelentésben ismertetett bizonyítékokat cáfolja. A panaszosok a korábbi vizsgálati bizonyítékokra és megállapításokra is támaszkodhatnak, amennyiben azok relevánsak, és azok jogszerűségét igazságügyi hatóság nem semmisítette meg. A 2. cikk (6a) bekezdése biztosítja az eljárások semlegességét és pártatlanságát, továbbá azt, hogy a vizsgálat során valamennyi fél védelemhez való jogát tiszteletben tartják. A Bizottság megjegyzi, hogy nem tekinthető tisztességtelen és igazságtalan gyakorlatnak az, ha a panaszosok számára biztosítva van a lehetőség, hogy állításokat és bizonyítékokat nyújtsanak be a lehetséges ár- és költségtorzulásokról, amelyek olyan országokban jelentkezhetnek, ahol fennállhatnak az állam által előidézett jelentős torzulások, és hogy ez a lehetőség nem tekinthető tisztességtelen és igazságtalan gyakorlatnak, amely érintetteket ilyen jellegű állítások előterjesztésére ösztönzi. A kínai kormány azon megjegyzésével kapcsolatban, miszerint a bizonyítékok az eljárás megindításakor elégtelenek voltak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panaszos által a jelentős torzulásokra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok elégségesek, úgy ezen az alapon megindíthatja a vizsgálatot. Azonban a jelentős torzulások tényleges fennállásának és hatásának megállapítására, valamint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszertan ezt követő alkalmazására az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatása idején, a vizsgálat eredményeként kerül sor. A kínai kormány állításával ellentétben a jelentős torzulások fennállását és hatásait nem az eljárás megindításakor, hanem egy részletekbe menő vizsgálat keretében erősítette meg a Bizottság. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (175) | A panaszban megfogalmazott, a Kína által nyújtott támogatásokra vonatkozó hivatkozásokkal kapcsolatban a kínai kormány megjegyezte, hogy az EU számos támogatást nyújt, ami arra utalhat, hogy az uniós piac torzult. Hozzátette, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy a támogatás valóban olyan kormányzati beavatkozás, amely jelentős hatást gyakorol a piacra, vagy torzító hatással van az érintett termékek árára vagy költségére. A kínai kormány felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 32.1. cikke szerint egy másik tag támogatása ellen csak az 1994. évi GATT rendelkezéseivel összhangban hajtható végre egyedi intézkedés. |
| --- | --- |

(175)

A panaszban megfogalmazott, a Kína által nyújtott támogatásokra vonatkozó hivatkozásokkal kapcsolatban a kínai kormány megjegyezte, hogy az EU számos támogatást nyújt, ami arra utalhat, hogy az uniós piac torzult. Hozzátette, hogy a panaszos nem bizonyította, hogy a támogatás valóban olyan kormányzati beavatkozás, amely jelentős hatást gyakorol a piacra, vagy torzító hatással van az érintett termékek árára vagy költségére. A kínai kormány felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 32.1. cikke szerint egy másik tag támogatása ellen csak az 1994. évi GATT rendelkezéseivel összhangban hajtható végre egyedi intézkedés.

| (176) | Amint azt a Bizottság a (162) preambulumbekezdésben kifejtette, az EU által nyújtott támogatásokra vonatkozó állítás – amely egyébként teljességgel megalapozatlan – nem releváns az exportáló országban fennálló torzulásoknak a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja szerinti értékelése szempontjából. Ugyanezen preambulumbekezdés szerint a támogatásokat olyan beavatkozási eszközöknek kell tekinteni, amelyekkel az állam torzító hatású egyedi közpolitikákat hajt végre, tehát nem szükséges meghatározni konkrét hatásukat. Mindazonáltal – amint azt a (174) preambulumbekezdés ismerteti – a jelentős torzulások fennállásának és hatásának megerősítésére nem az eljárás megindításakor, hanem csak alapos vizsgálatot követően kerül sor. Végezetül, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 32.1. cikkének alkalmazásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy a jelen vizsgálat és a 2. cikk (6a) bekezdésében hivatkozott módszertan a rendes értéknek az áruk behozatala során megvalósuló dömpinggel összefüggésben történő számítására vonatkozik, és nem tekinthető a Kína által nyújtott támogatásokkal szembeni konkrét intézkedésnek. Az idézett cikkre való hivatkozás tehát nem releváns. A fentiekre tekintettel a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(176)

Amint azt a Bizottság a (162) preambulumbekezdésben kifejtette, az EU által nyújtott támogatásokra vonatkozó állítás – amely egyébként teljességgel megalapozatlan – nem releváns az exportáló országban fennálló torzulásoknak a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja szerinti értékelése szempontjából. Ugyanezen preambulumbekezdés szerint a támogatásokat olyan beavatkozási eszközöknek kell tekinteni, amelyekkel az állam torzító hatású egyedi közpolitikákat hajt végre, tehát nem szükséges meghatározni konkrét hatásukat. Mindazonáltal – amint azt a (174) preambulumbekezdés ismerteti – a jelentős torzulások fennállásának és hatásának megerősítésére nem az eljárás megindításakor, hanem csak alapos vizsgálatot követően kerül sor. Végezetül, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 32.1. cikkének alkalmazásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy a jelen vizsgálat és a 2. cikk (6a) bekezdésében hivatkozott módszertan a rendes értéknek az áruk behozatala során megvalósuló dömpinggel összefüggésben történő számítására vonatkozik, és nem tekinthető a Kína által nyújtott támogatásokkal szembeni konkrét intézkedésnek. Az idézett cikkre való hivatkozás tehát nem releváns. A fentiekre tekintettel a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

| (177) | A ZTT (az egyik exportáló gyártó) megjegyezte, hogy ellentétes az EU WTO-megállapodások szerinti kötelezettségvállalásával – különösen a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza szerinti kötelezettségvállalásával – az, hogy a Bizottság a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek vagy referenciaértékek alapján állapítja meg. A ZTT szerint 2016. december 12-től kezdődően az EU nem térhet el az exportáló országban működő gyártókra vonatkozó rendes érték megállapításához használt standard módszertantól, vagyis kizárólag az exportáló ország belföldi árait és költségeit veheti figyelembe, kivéve, ha a WTO-megállapodások (köztük a dömpingellenes WTO-megállapodás) más rendelkezései ezt megengedik. A ZTT azt is állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikke nem teszi lehetővé azt, hogy a rendes érték megállapításához az exportáló országra vonatkozó információktól eltérő információkat használjanak fel. Ha a rendes értéket kivételes körülmények között kell képezni, az előállítási költségre, az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatokat abban az esetben is az exportáló ország forrásaiból kell beszerezni. A ZTT azt állítja, hogy a dömpingellenes megállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely megengedné az említett általános szabálytól való eltérést, és hogy a jelentős torzulások fogalmát dömpingellenes megállapodás nem ismeri. Ezzel kapcsolatban a ZTT a rendes értéknek a dömpingellenes megállapodás 2.1. cikkében szereplő meghatározására hivatkozott, valamint a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében leírt azon kivételes körülményekre, amelyek esetén a rendes érték a megfelelő harmadik országba exportált hasonló termék összehasonlítható ára alapján (feltéve, hogy ez az ár reprezentatív) vagy a származási országban érvényes előállítási költség észszerű SGA-költségekkel és észszerű nyereséggel megnövelt összege alapján is megállapítható. A ZTT hozzátette, hogy a dömpingellenes megállapodás előírja, hogy a költségeket általában az érintett exportőr vagy gyártó által vezetett nyilvántartások alapján kell kiszámítani, feltéve, hogy ezek a nyilvántartások összhangban vannak az exportáló ország általánosan elfogadott számviteli elveivel, és észszerűen tükrözik az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatban felmerülő költségeket, illetve hogy az SGA-költségek és a nyereség összegét ugyanígy a hasonló terméknek az érintett exportőr vagy gyártó által a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő termelésére és értékesítésére vonatkozó tényleges adatok alapján kell kiszámolni, vagy ha a számítások így nem végezhetők el, akkor más források (de minden esetben a származási ország hazai piacával kapcsolatos források) alapján. |
| --- | --- |

(177)

A ZTT (az egyik exportáló gyártó) megjegyezte, hogy ellentétes az EU WTO-megállapodások szerinti kötelezettségvállalásával – különösen a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza szerinti kötelezettségvállalásával – az, hogy a Bizottság a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek vagy referenciaértékek alapján állapítja meg. A ZTT szerint 2016. december 12-től kezdődően az EU nem térhet el az exportáló országban működő gyártókra vonatkozó rendes érték megállapításához használt standard módszertantól, vagyis kizárólag az exportáló ország belföldi árait és költségeit veheti figyelembe, kivéve, ha a WTO-megállapodások (köztük a dömpingellenes WTO-megállapodás) más rendelkezései ezt megengedik. A ZTT azt is állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2. cikke nem teszi lehetővé azt, hogy a rendes érték megállapításához az exportáló országra vonatkozó információktól eltérő információkat használjanak fel. Ha a rendes értéket kivételes körülmények között kell képezni, az előállítási költségre, az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatokat abban az esetben is az exportáló ország forrásaiból kell beszerezni. A ZTT azt állítja, hogy a dömpingellenes megállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely megengedné az említett általános szabálytól való eltérést, és hogy a jelentős torzulások fogalmát dömpingellenes megállapodás nem ismeri. Ezzel kapcsolatban a ZTT a rendes értéknek a dömpingellenes megállapodás 2.1. cikkében szereplő meghatározására hivatkozott, valamint a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében leírt azon kivételes körülményekre, amelyek esetén a rendes érték a megfelelő harmadik országba exportált hasonló termék összehasonlítható ára alapján (feltéve, hogy ez az ár reprezentatív) vagy a származási országban érvényes előállítási költség észszerű SGA-költségekkel és észszerű nyereséggel megnövelt összege alapján is megállapítható. A ZTT hozzátette, hogy a dömpingellenes megállapodás előírja, hogy a költségeket általában az érintett exportőr vagy gyártó által vezetett nyilvántartások alapján kell kiszámítani, feltéve, hogy ezek a nyilvántartások összhangban vannak az exportáló ország általánosan elfogadott számviteli elveivel, és észszerűen tükrözik az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatban felmerülő költségeket, illetve hogy az SGA-költségek és a nyereség összegét ugyanígy a hasonló terméknek az érintett exportőr vagy gyártó által a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő termelésére és értékesítésére vonatkozó tényleges adatok alapján kell kiszámolni, vagy ha a számítások így nem végezhetők el, akkor más források (de minden esetben a származási ország hazai piacával kapcsolatos források) alapján.

| (178) | A ZTT hivatkozott továbbá az EU – Biodízel ügyben hozott ítéletre, amely szerint a vizsgálatot végző hatóságok nem értékelhetik az exportőr/termelő által vezetett nyilvántartásokban feltüntetett költségeket a származási ország előállítási költségeitől független referenciaérték alapján. A ZTT kifejtette, hogy a Fellebbezési Testület ezen ügyben készített jelentésére tekintettel a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikke szerint a gyártó/exportőr nyilvántartásában feltüntetett költségeket kell összevetni az adott gyártónál ténylegesen felmerült költségekkel. Végezetül a ZTT felhívta a figyelmet arra, hogy a Fellebbezési Testület ezen ügyben készített jelentése szerint azok az Argentínában tapasztalható torzulások, amelyek hatására különbség adódott az érintett termék fő nyersanyagának belföldi és nemzetközi árai között, a 2.2.1.1. cikk szerint önmagukban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy a gyártó nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos nyersanyagköltségeket, vagy hogy ezek a költségek az érintett termék rendes értékének kiszámításakor figyelmen kívül hagyhatók. Ezért a ZTT arra a következtetésre jutott, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO-megállapodásokkal (köztük a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel) és a Vitarendezési Testület ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(178)

A ZTT hivatkozott továbbá az EU – Biodízel ügyben hozott ítéletre, amely szerint a vizsgálatot végző hatóságok nem értékelhetik az exportőr/termelő által vezetett nyilvántartásokban feltüntetett költségeket a származási ország előállítási költségeitől független referenciaérték alapján. A ZTT kifejtette, hogy a Fellebbezési Testület ezen ügyben készített jelentésére tekintettel a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikke szerint a gyártó/exportőr nyilvántartásában feltüntetett költségeket kell összevetni az adott gyártónál ténylegesen felmerült költségekkel. Végezetül a ZTT felhívta a figyelmet arra, hogy a Fellebbezési Testület ezen ügyben készített jelentése szerint azok az Argentínában tapasztalható torzulások, amelyek hatására különbség adódott az érintett termék fő nyersanyagának belföldi és nemzetközi árai között, a 2.2.1.1. cikk szerint önmagukban nem voltak elégségesek annak megállapításához, hogy a gyártó nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos nyersanyagköltségeket, vagy hogy ezek a költségek az érintett termék rendes értékének kiszámításakor figyelmen kívül hagyhatók. Ezért a ZTT arra a következtetésre jutott, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO-megállapodásokkal (köztük a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel) és a Vitarendezési Testület ítélkezési gyakorlatával.

EU – Biodízel

| (179) | A (146) preambulumbekezdésben foglalt észrevételekkel összhangban a Bizottság elutasította a ZTT állítását, miszerint a WTO-megállapodásokkal általában nem összeegyeztethető az, hogy a Bizottság a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek vagy referenciaértékek alapján számítja ki. Ugyanebben a preambulumbekezdésben a Bizottság foglalkozott az EU – Biodízel ügy relevanciájának kérdésével, továbbá a Fellebbezési Testület ezzel kapcsolatos, a jelenlegi vizsgálatot érintő megállapításaival. A Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára tekintettel a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. Mindezek miatt a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította. |
| --- | --- |

(179)

A (146) preambulumbekezdésben foglalt észrevételekkel összhangban a Bizottság elutasította a ZTT állítását, miszerint a WTO-megállapodásokkal általában nem összeegyeztethető az, hogy a Bizottság a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek vagy referenciaértékek alapján számítja ki. Ugyanebben a preambulumbekezdésben a Bizottság foglalkozott az EU – Biodízel ügy relevanciájának kérdésével, továbbá a Fellebbezési Testület ezzel kapcsolatos, a jelenlegi vizsgálatot érintő megállapításaival. A Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára tekintettel a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. Mindezek miatt a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

EU – Biodízel

| (180) | A ZTT azt is állította, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat nem torzult, és hogy legfeljebb e piac bizonyos inputja torzulhatnak. Állítása alátámasztására a ZTT a következőket adta elő: a panaszban említett jelentés nem tárgyalja konkrétan és részletesen az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kérdését; nem vonható le az a következtetés, hogy valamennyi input torzult, vagy hogy maga az optikai szálakból álló kábelek piaca torzult; a panaszos nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kínai vállalatokban olyan állami jelenlét tapasztalható, amely befolyásolja az árakat vagy a költségeket az optikai szálakból álló kábelek piacán, továbbá a panasz csak egy általános leírásra hivatkozott, amely szerint Kína szocialista piacgazdaság; az optikai szálakból álló kábelek piacán jelen lévő vállalatok nem állnak az állam ellenőrzése alatt, még akkor sem, ha az állam adott esetben részesedéssel rendelkezik e vállalatokban (a vállalatok többségi tulajdonosa minden esetben a magánszektor), továbbá semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá azt, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai piacának nagyobb részére jellemző lenne az állami tulajdon és hogy emiatt a piac egésze torzult lenne. |
| --- | --- |

(180)

A ZTT azt is állította, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat nem torzult, és hogy legfeljebb e piac bizonyos inputja torzulhatnak. Állítása alátámasztására a ZTT a következőket adta elő: a panaszban említett jelentés nem tárgyalja konkrétan és részletesen az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kérdését; nem vonható le az a következtetés, hogy valamennyi input torzult, vagy hogy maga az optikai szálakból álló kábelek piaca torzult; a panaszos nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kínai vállalatokban olyan állami jelenlét tapasztalható, amely befolyásolja az árakat vagy a költségeket az optikai szálakból álló kábelek piacán, továbbá a panasz csak egy általános leírásra hivatkozott, amely szerint Kína szocialista piacgazdaság; az optikai szálakból álló kábelek piacán jelen lévő vállalatok nem állnak az állam ellenőrzése alatt, még akkor sem, ha az állam adott esetben részesedéssel rendelkezik e vállalatokban (a vállalatok többségi tulajdonosa minden esetben a magánszektor), továbbá semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá azt, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai piacának nagyobb részére jellemző lenne az állami tulajdon és hogy emiatt a piac egésze torzult lenne.

| (181) | A Bizottság a (152) és a (154) preambulumbekezdésben már foglalkozott azzal általános állítással, miszerint a panasz nem tartalmaz az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozó konkrét bizonyítékokat. Az alaprendelet 5. cikke (9) bekezdése értelmében azok a bizonyítékok, amelyeket a panaszosok a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelően nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat legalább potenciálisan jelentős torzulásoknak van kitéve, elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság az említett rendelkezés alapján megindítsa a vizsgálatot. Ezen belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentés tartalmaz-e külön ágazati fejezetet vagy információkat az érintett termék konkrét piacáról. Ebben a tekintetben (amint azt a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakasz bemutatja) a Bizottság e vizsgálat során megállapította, hogy jelentős torzulások állnak fenn az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és a kapcsolódó inputágazatokban. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak akkor engedi meg a belföldi költségeknek a rendes érték megállapításához való felhasználását, ha e költségekről a vizsgálat során megállapítják, hogy nem torzultak. E tekintetben azonban nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek lettek volna. Ezért a Bizottság elutasította a ZTT erre vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság a (152) és a (154) preambulumbekezdésben már foglalkozott azzal általános állítással, miszerint a panasz nem tartalmaz az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozó konkrét bizonyítékokat. Az alaprendelet 5. cikke (9) bekezdése értelmében azok a bizonyítékok, amelyeket a panaszosok a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelően nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a kínai optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat legalább potenciálisan jelentős torzulásoknak van kitéve, elegendőek voltak ahhoz, hogy a Bizottság az említett rendelkezés alapján megindítsa a vizsgálatot. Ezen belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentés tartalmaz-e külön ágazati fejezetet vagy információkat az érintett termék konkrét piacáról. Ebben a tekintetben (amint azt a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakasz bemutatja) a Bizottság e vizsgálat során megállapította, hogy jelentős torzulások állnak fenn az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és a kapcsolódó inputágazatokban. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja csak akkor engedi meg a belföldi költségeknek a rendes érték megállapításához való felhasználását, ha e költségekről a vizsgálat során megállapítják, hogy nem torzultak. E tekintetben azonban nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek lettek volna. Ezért a Bizottság elutasította a ZTT erre vonatkozó állítását.

a vizsgálat során

| (182) | Ami a ZTT által az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak az állam általi ellenőrzésére vonatkozóan megfogalmazott állítást illeti, a 3.1.1.3. szakaszban leírtak szerint a Bizottság bizonyítékot talált az ilyen ellenőrzés fennállására. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állam többségi tulajdona nem előfeltétele az állam általi tényleges ellenőrzésnek. Általánosabban a Bizottság a 3.1.1.3–3.1.1.5. szakaszban megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek piacát (mind az optikai szálakból álló kábelek gyártóit, mind pedig az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált alapanyagok gyártóit) jelentős mértékben olyan vállalatok szolgálják ki, amelyek a kínai hatóságok tulajdonában, illetve ellenőrzése, szakpolitikai felügyelete vagy iránymutatása alatt működnek. Ezért a ZTT erre vonatkozó fenti állítását a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(182)

Ami a ZTT által az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak az állam általi ellenőrzésére vonatkozóan megfogalmazott állítást illeti, a 3.1.1.3. szakaszban leírtak szerint a Bizottság bizonyítékot talált az ilyen ellenőrzés fennállására. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állam többségi tulajdona nem előfeltétele az állam általi tényleges ellenőrzésnek. Általánosabban a Bizottság a 3.1.1.3–3.1.1.5. szakaszban megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek piacát (mind az optikai szálakból álló kábelek gyártóit, mind pedig az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált alapanyagok gyártóit) jelentős mértékben olyan vállalatok szolgálják ki, amelyek a kínai hatóságok tulajdonában, illetve ellenőrzése, szakpolitikai felügyelete vagy iránymutatása alatt működnek. Ezért a ZTT erre vonatkozó fenti állítását a Bizottság elutasította.

| (183) | A ZTT előadta továbbá, hogy a panaszos által arra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok, hogy bizonyos közpolitikák vagy intézkedések előnyben részesítik az optikai szálakból álló kábelek belföldi szállítóit vagy más módon befolyásolják az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazaton belüli szabadpiaci erőviszonyokat, inkább a downstream ágazatokra, semmint az optikai szálakból álló kábelek upstream piacaira vonatkoznak. A panaszban az inputok torzult jellegére tett utalásokkal kapcsolatban a vállalat azt állította, hogy a bizonyítékok „ingatagok”, felhívta a figyelmet arra, hogy nem egyértelmű az, hogy a tizenharmadik ötéves terv által ösztönzött „kiváló tulajdonságú szálak” optikai szálak-e (sem pedig hogy a terv általi támogatás mit jelent), és rámutatott arra, hogy a jelentés a jelzett oldalon nem tartalmaz információt az aramidszálakra vonatkozóan. A panaszosnak azzal az utalásával kapcsolatban, amelyet az üvegrostok támogatását érintő, a jelentésben szereplő bizonyítékokra tett, a ZTT megjegyezte, hogy ez egy, az optikai szálakétól és az optikai szálakból álló kábelekétől teljesen eltérő ágazat és piac, és ezért az állítás az érintett termék értékelése szempontjából irreleváns, hozzátéve, hogy a panaszos azt sem dokumentálta, hogy milyen támogatásra került sor, és hogy a piac miképpen torzult. |
| --- | --- |

(183)

A ZTT előadta továbbá, hogy a panaszos által arra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok, hogy bizonyos közpolitikák vagy intézkedések előnyben részesítik az optikai szálakból álló kábelek belföldi szállítóit vagy más módon befolyásolják az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazaton belüli szabadpiaci erőviszonyokat, inkább a downstream ágazatokra, semmint az optikai szálakból álló kábelek upstream piacaira vonatkoznak. A panaszban az inputok torzult jellegére tett utalásokkal kapcsolatban a vállalat azt állította, hogy a bizonyítékok „ingatagok”, felhívta a figyelmet arra, hogy nem egyértelmű az, hogy a tizenharmadik ötéves terv által ösztönzött „kiváló tulajdonságú szálak” optikai szálak-e (sem pedig hogy a terv általi támogatás mit jelent), és rámutatott arra, hogy a jelentés a jelzett oldalon nem tartalmaz információt az aramidszálakra vonatkozóan. A panaszosnak azzal az utalásával kapcsolatban, amelyet az üvegrostok támogatását érintő, a jelentésben szereplő bizonyítékokra tett, a ZTT megjegyezte, hogy ez egy, az optikai szálakétól és az optikai szálakból álló kábelekétől teljesen eltérő ágazat és piac, és ezért az állítás az érintett termék értékelése szempontjából irreleváns, hozzátéve, hogy a panaszos azt sem dokumentálta, hogy milyen támogatásra került sor, és hogy a piac miképpen torzult.

| (184) | A panaszban szereplő bizonyítékok elégségességének kérdésével a Bizottság a fentiekben már foglalkozott, többek között a (181) preambulumbekezdésben. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy mivel az optikai szálakból álló kábelek az optikai szálas hálózatok kulcsfontosságú komponensei, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat szorosan kapcsolódik e hálózatok fejlesztéséhez, illetve függ attól, és emiatt ugyanolyan mértékben érintik az internetes hálózatok fejlesztését meghatározó állami szakpolitikák és a kapcsolódó szakpolitikai dokumentumok, valamint az internetalapú technológiákra, alkalmazásokra és szolgáltatásokra vonatkozó átfogó szakpolitikák végrehajtásának hatásai (amint azt a (107) és a (108) preambulumbekezdés részletesen leírja). Ezek a szakpolitikai dokumentumok különböző eszközökkel lehetővé tették az állam számára, hogy beavatkozzon a piaci erők működésébe számos olyan területen és piacon, ahol optikai szálas hálózatokat (tehát optikai szálakból álló kábeleket) használnak. A Bizottság ténymegállapításai tehát megerősítették, hogy Kína olyan közpolitikákat vagy intézkedéseket alkalmaz, amelyek befolyásolják a szabadpiaci erőket az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. Emellett a Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot a 3.1.1.3., a 3.1.1.4. és a 3.1.1.6–3.1.1.8. szakaszban ismertetett egyéb típusú jelentős torzulások is érintették. Ezért a Bizottság az ZTT állítását elutasította. |
| --- | --- |

(184)

A panaszban szereplő bizonyítékok elégségességének kérdésével a Bizottság a fentiekben már foglalkozott, többek között a (181) preambulumbekezdésben. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy mivel az optikai szálakból álló kábelek az optikai szálas hálózatok kulcsfontosságú komponensei, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat szorosan kapcsolódik e hálózatok fejlesztéséhez, illetve függ attól, és emiatt ugyanolyan mértékben érintik az internetes hálózatok fejlesztését meghatározó állami szakpolitikák és a kapcsolódó szakpolitikai dokumentumok, valamint az internetalapú technológiákra, alkalmazásokra és szolgáltatásokra vonatkozó átfogó szakpolitikák végrehajtásának hatásai (amint azt a (107) és a (108) preambulumbekezdés részletesen leírja). Ezek a szakpolitikai dokumentumok különböző eszközökkel lehetővé tették az állam számára, hogy beavatkozzon a piaci erők működésébe számos olyan területen és piacon, ahol optikai szálas hálózatokat (tehát optikai szálakból álló kábeleket) használnak. A Bizottság ténymegállapításai tehát megerősítették, hogy Kína olyan közpolitikákat vagy intézkedéseket alkalmaz, amelyek befolyásolják a szabadpiaci erőket az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban. Emellett a Bizottság azt is megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot a 3.1.1.3., a 3.1.1.4. és a 3.1.1.6–3.1.1.8. szakaszban ismertetett egyéb típusú jelentős torzulások is érintették. Ezért a Bizottság az ZTT állítását elutasította.

| (185) | Ami a jelentésben szereplő és a panaszban található bizonyítékok nem egyértelmű voltára vonatkozó állításokat illeti, a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek legalább egy inputját, az aramidot legalább egy szakpolitikai dokumentum „kiváló tulajdonságú szálként” definiálja. A tizenharmadik ötéves tervben e termék esetében előirányzott támogatással kapcsolatban a Bizottság megállapította jelentésében, hogy a támogatási intézkedések a kínai tervezési dokumentumok szerves részét képezik, és a tizenharmadik ötéves terv esetében e támogató intézkedések központi szintűek (114). A Bizottság – egyebek mellett a jelentésben bemutatott bizonyítékok alapján, lásd a (114) preambulumbekezdést – azt is egyértelműen megállapította, hogy az aramiddal különböző szakpolitikai tervezési dokumentumok foglalkoznak. Azzal kapcsolatban, hogy a panaszos a jelentés bizonyítékai között hivatkozik az üvegrostokra, a Bizottság megjegyzi, hogy az üvegrost inputként felhasználható az optikai szálakból álló kábelek gyártása során, ezért a vizsgálat megindítása szempontjából ez a hivatkozás releváns volt. A kapcsolódó torzulást illetően a Bizottság a (118) preambulumbekezdésben ismertette ténymegállapításait. A fenti állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(185)

Ami a jelentésben szereplő és a panaszban található bizonyítékok nem egyértelmű voltára vonatkozó állításokat illeti, a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek legalább egy inputját, az aramidot legalább egy szakpolitikai dokumentum „kiváló tulajdonságú szálként” definiálja. A tizenharmadik ötéves tervben e termék esetében előirányzott támogatással kapcsolatban a Bizottság megállapította jelentésében, hogy a támogatási intézkedések a kínai tervezési dokumentumok szerves részét képezik, és a tizenharmadik ötéves terv esetében e támogató intézkedések központi szintűek (114). A Bizottság – egyebek mellett a jelentésben bemutatott bizonyítékok alapján, lásd a (114) preambulumbekezdést – azt is egyértelműen megállapította, hogy az aramiddal különböző szakpolitikai tervezési dokumentumok foglalkoznak. Azzal kapcsolatban, hogy a panaszos a jelentés bizonyítékai között hivatkozik az üvegrostokra, a Bizottság megjegyzi, hogy az üvegrost inputként felhasználható az optikai szálakból álló kábelek gyártása során, ezért a vizsgálat megindítása szempontjából ez a hivatkozás releváns volt. A kapcsolódó torzulást illetően a Bizottság a (118) preambulumbekezdésben ismertette ténymegállapításait. A fenti állítást ezért a Bizottság elutasította.

114

| (186) | A csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az optikai szálakból álló kábelek piacain történő alkalmazásával vagy nem megfelelő érvényesítésével kapcsolatban a ZTT kijelentette, hogy nem nyújtottak be bizonyítékot, és hogy az üvegrost szövetekről szóló rendelet e tekintetben megfogalmazott ténymegállapításai más piacra vonatkoznak. A ZTT azt is előadta, hogy hasonlóképpen csak általános bizonyítékokat terjesztettek elő a bérköltségek torzulására vonatkozóan, amelyek így nem bizonyítják, hogy az optikai szálakból álló kábelek esetében a munkaerőpiac torzult volna. |
| --- | --- |

(186)

A csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az optikai szálakból álló kábelek piacain történő alkalmazásával vagy nem megfelelő érvényesítésével kapcsolatban a ZTT kijelentette, hogy nem nyújtottak be bizonyítékot, és hogy az üvegrost szövetekről szóló rendelet e tekintetben megfogalmazott ténymegállapításai más piacra vonatkoznak. A ZTT azt is előadta, hogy hasonlóképpen csak általános bizonyítékokat terjesztettek elő a bérköltségek torzulására vonatkozóan, amelyek így nem bizonyítják, hogy az optikai szálakból álló kábelek esetében a munkaerőpiac torzult volna.

| (187) | A (163) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottságnak az üvegrost szöveteket érintő vizsgálat során tett ténymegállapításai – amelyekre a ZTT a panasz kapcsán hivatkozik – a jelentésben szereplő bizonyítékokon alapultak, amelyek valamennyi kínai gazdasági ágazatra nézve relevánsak, tehát a panaszosnak a szóban forgó ténymegállapításokra való hivatkozásai indokoltak voltak. Mindazonáltal a Bizottság a vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy, amint azt a 3.1.1.6. szakasz ismerteti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően, vagy legalábbis fennáll ennek a lehetősége. A panaszos a bérköltségek kapcsán ugyanígy a jelentésben szereplő bizonyítékokra hivatkozott, amelyek a Kínában előállított összes ipari szövetre vonatkoznak, és így az optikai szálakból álló kábelek piacaira nézve is relevánsak. Mindazonáltal a Bizottság a vizsgálata során azt is megállapította, hogy – amint azt a 3.1.1.7. szakasz konkrétabban is ismerteti – az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot közvetlenül és közvetve egyaránt érintik a bérköltségek torzulásai. Ezért a Bizottság a ZTT állítását elutasította. |
| --- | --- |

(187)

A (163) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottságnak az üvegrost szöveteket érintő vizsgálat során tett ténymegállapításai – amelyekre a ZTT a panasz kapcsán hivatkozik – a jelentésben szereplő bizonyítékokon alapultak, amelyek valamennyi kínai gazdasági ágazatra nézve relevánsak, tehát a panaszosnak a szóban forgó ténymegállapításokra való hivatkozásai indokoltak voltak. Mindazonáltal a Bizottság a vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy, amint azt a 3.1.1.6. szakasz ismerteti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően, vagy legalábbis fennáll ennek a lehetősége. A panaszos a bérköltségek kapcsán ugyanígy a jelentésben szereplő bizonyítékokra hivatkozott, amelyek a Kínában előállított összes ipari szövetre vonatkoznak, és így az optikai szálakból álló kábelek piacaira nézve is relevánsak. Mindazonáltal a Bizottság a vizsgálata során azt is megállapította, hogy – amint azt a 3.1.1.7. szakasz konkrétabban is ismerteti – az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot közvetlenül és közvetve egyaránt érintik a bérköltségek torzulásai. Ezért a Bizottság a ZTT állítását elutasította.

| (188) | A panaszban szereplő támogatásokra való hivatkozásokkal kapcsolatban a ZTT előadta, hogy nem igaz az, hogy e támogatások közpolitikai célok megvalósítására szolgáltak volna, vagy annak biztosítására, hogy e cégek ne az államtól függetlenül járjanak el. |
| --- | --- |

(188)

A panaszban szereplő támogatásokra való hivatkozásokkal kapcsolatban a ZTT előadta, hogy nem igaz az, hogy e támogatások közpolitikai célok megvalósítására szolgáltak volna, vagy annak biztosítására, hogy e cégek ne az államtól függetlenül járjanak el.

| (189) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a különböző támogatások láthatólag szakpolitikai célkitűzések (például iparosítás, technológiafejlesztés vagy ipari átalakulás) megvalósításához kapcsolódtak, ami a Bizottság megítélése szerint arra enged következtetni, hogy fennállhat az állam által előidézett bizonyos típusú torzulás. A Bizottság úgy találta, hogy ez azon tényezők egyikének tekinthető, amelyek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján elégségesek a vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a különböző támogatások láthatólag szakpolitikai célkitűzések (például iparosítás, technológiafejlesztés vagy ipari átalakulás) megvalósításához kapcsolódtak, ami a Bizottság megítélése szerint arra enged következtetni, hogy fennállhat az állam által előidézett bizonyos típusú torzulás. A Bizottság úgy találta, hogy ez azon tényezők egyikének tekinthető, amelyek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján elégségesek a vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (190) | A nyersanyagokat érintő torzulásokkal kapcsolatban a ZTT előadta, hogy vertikálisan teljes mértékben integrált vállalat, ezért inputjait kapcsolt vállalkozások szerzik be, és valószínűtlen, hogy árait torzították volna az upstream piacok. Azt is állította, hogy releváns információkat szolgáltatott a kapcsolt vállalkozások upstream anyaggyártásáról. Véleménye szerint nem terjesztettek elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca maga is torzult, és emiatt nem volt bizonyíték a ZTT költségeinek torzulására. A ZTT arra is felhívta a figyelmet, hogy a rendes érték képzéséhez azokat a költségeket kell felhasználni, amelyek torzult mivoltát nem bizonyították. |
| --- | --- |

(190)

A nyersanyagokat érintő torzulásokkal kapcsolatban a ZTT előadta, hogy vertikálisan teljes mértékben integrált vállalat, ezért inputjait kapcsolt vállalkozások szerzik be, és valószínűtlen, hogy árait torzították volna az upstream piacok. Azt is állította, hogy releváns információkat szolgáltatott a kapcsolt vállalkozások upstream anyaggyártásáról. Véleménye szerint nem terjesztettek elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca maga is torzult, és emiatt nem volt bizonyíték a ZTT költségeinek torzulására. A ZTT arra is felhívta a figyelmet, hogy a rendes érték képzéséhez azokat a költségeket kell felhasználni, amelyek torzult mivoltát nem bizonyították.

| (191) | A fentiekben – nevezetesen a (181) preambulumbekezdésben – említettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok elegendőek a vizsgálat megindításához. Ez utóbbi eredményeként a Bizottság megállapította, hogy a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban ismertetett különböző jelentős, ágazatokon átívelő torzulások nemcsak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatokat érintették, hanem – amint az a (155) preambulumbekezdésben is szerepel – az optikai szálakból álló kábelek Kínában működő gyártói által felhasznált nyersanyagok gyártóit, valamint az értéklánc upstream szintjein működő, az e nyersanyagok előállításához szükséges alapinputokat gyártó szereplőket is. Még ha a ZTT kapcsolt vállalkozásaitól is szerzi be inputjait, ezek az inputgyártók ugyanúgy ki vannak téve az idézett szakaszokban leírt torzulásoknak, mint a ZTT. A ZTT által szolgáltatott információk nem tartalmaztak pontos és elégséges bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy költségei az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján egyértelműen torzulástól mentesnek tekinthetők. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(191)

A fentiekben – nevezetesen a (181) preambulumbekezdésben – említettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok elegendőek a vizsgálat megindításához. Ez utóbbi eredményeként a Bizottság megállapította, hogy a 3.1.1.2–3.1.1.9. szakaszban ismertetett különböző jelentős, ágazatokon átívelő torzulások nemcsak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatokat érintették, hanem – amint az a (155) preambulumbekezdésben is szerepel – az optikai szálakból álló kábelek Kínában működő gyártói által felhasznált nyersanyagok gyártóit, valamint az értéklánc upstream szintjein működő, az e nyersanyagok előállításához szükséges alapinputokat gyártó szereplőket is. Még ha a ZTT kapcsolt vállalkozásaitól is szerzi be inputjait, ezek az inputgyártók ugyanúgy ki vannak téve az idézett szakaszokban leírt torzulásoknak, mint a ZTT. A ZTT által szolgáltatott információk nem tartalmaztak pontos és elégséges bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy költségei az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján egyértelműen torzulástól mentesnek tekinthetők. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (192) | Végezetül a ZTT megjegyezte, hogy még ha a Bizottság úgy is ítéli meg, hogy az állam beavatkozott, és a nagy sebességű széles sávú hálózat kiépítésének elősegítése céljából támogatásokat nyújtott az optikai szálakból álló kábelek vagy annak inputjai piacának, az állam orvosolta a piaci hiányosságot és hozzájárult a pozitív externáliákhoz, ezért intézkedése nem tekinthető nagy mértékű beavatkozásnak, és a kapcsolódó torzulások sem tekinthetők jelentősnek. |
| --- | --- |

(192)

Végezetül a ZTT megjegyezte, hogy még ha a Bizottság úgy is ítéli meg, hogy az állam beavatkozott, és a nagy sebességű széles sávú hálózat kiépítésének elősegítése céljából támogatásokat nyújtott az optikai szálakból álló kábelek vagy annak inputjai piacának, az állam orvosolta a piaci hiányosságot és hozzájárult a pozitív externáliákhoz, ezért intézkedése nem tekinthető nagy mértékű beavatkozásnak, és a kapcsolódó torzulások sem tekinthetők jelentősnek.

| (193) | A (172) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági magyarázatnak megfelelően az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem releváns az a kérdés, hogy egy állami beavatkozás orvosol-e egy piaci hiányosságot vagy sem. A 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja alapján kell értékelni minden olyan állami beavatkozást, amely a „jelentős torzulás” ugyanezen cikkben meghatározott fogalmának megfelelő piaci torzulást válthat ki vagy képes annak kiváltására. A Bizottság ezért elutasította a ZTT állítását. |
| --- | --- |

(193)

A (172) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági magyarázatnak megfelelően az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem releváns az a kérdés, hogy egy állami beavatkozás orvosol-e egy piaci hiányosságot vagy sem. A 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja alapján kell értékelni minden olyan állami beavatkozást, amely a „jelentős torzulás” ugyanezen cikkben meghatározott fogalmának megfelelő piaci torzulást válthat ki vagy képes annak kiváltására. A Bizottság ezért elutasította a ZTT állítását.

| (194) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően számos érdekelt fél észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban, nagyrészt a korábbi beadványaikat megismételve. |
| --- | --- |

(194)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően számos érdekelt fél észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban, nagyrészt a korábbi beadványaikat megismételve.

| (195) | A kínai kormány elsőként előadta, hogy a jelentés téves, és az azon alapuló határozatoknak nincs ténybeli és jogi alapja. Pontosabban azt állította, hogy a jelentés nem tekinthető az uniós jog által meghatározott „jelentésnek”. Ennek következtében kétségek merültek fel arra vonatkozóan, hogy képviselheti-e a jelentés a Bizottság hivatalos álláspontját. A tényeket tekintve a jelentés a kínai kormány szerint félrevezető, elfogult és nincs köze a valósághoz. Ezen túlmenően aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánással kapcsolatban az, hogy a Bizottság mindössze néhány kiválasztott országról adott ki országjelentést. Mi több, az, hogy a Bizottság a jelentésben szereplő bizonyítékra támaszkodik, a kínai kormány álláspontja szerint nem felel meg az igazságos és méltányos jog szellemének, mivel ezzel gyakorlatilag még a tárgyalás előtt ítéletet mond az ügyről. |
| --- | --- |

(195)

A kínai kormány elsőként előadta, hogy a jelentés téves, és az azon alapuló határozatoknak nincs ténybeli és jogi alapja. Pontosabban azt állította, hogy a jelentés nem tekinthető az uniós jog által meghatározott „jelentésnek”. Ennek következtében kétségek merültek fel arra vonatkozóan, hogy képviselheti-e a jelentés a Bizottság hivatalos álláspontját. A tényeket tekintve a jelentés a kínai kormány szerint félrevezető, elfogult és nincs köze a valósághoz. Ezen túlmenően aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánással kapcsolatban az, hogy a Bizottság mindössze néhány kiválasztott országról adott ki országjelentést. Mi több, az, hogy a Bizottság a jelentésben szereplő bizonyítékra támaszkodik, a kínai kormány álláspontja szerint nem felel meg az igazságos és méltányos jog szellemének, mivel ezzel gyakorlatilag még a tárgyalás előtt ítéletet mond az ügyről.

| (196) | Másodszor, a kínai kormány azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésével összhangban álló számtani képzése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, különös tekintettel annak 2.2. cikkére, amely kimerítő listát ad azokról a helyzetekről, amelyek esetén a rendes érték képezhető, és a „jelentős torzulások” nem szerepelnek köztük. Mi több, egy megfelelő reprezentatív ország adatainak használata a kínai kormány szerint nem felel meg a GATT VI. cikke 1. bekezdése b) pontjának és a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének, amelyek a rendes érték számtani képzéséhez a származási országbeli előállítási költségek figyelembevételét írják elő. |
| --- | --- |

(196)

Másodszor, a kínai kormány azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésével összhangban álló számtani képzése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, különös tekintettel annak 2.2. cikkére, amely kimerítő listát ad azokról a helyzetekről, amelyek esetén a rendes érték képezhető, és a „jelentős torzulások” nem szerepelnek köztük. Mi több, egy megfelelő reprezentatív ország adatainak használata a kínai kormány szerint nem felel meg a GATT VI. cikke 1. bekezdése b) pontjának és a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének, amelyek a rendes érték számtani képzéséhez a származási országbeli előállítási költségek figyelembevételét írják elő.

| (197) | Harmadszor, a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti vizsgálati módszerei nem egyeztethetők össze a WTO-jogszabályokkal, amennyiben a Bizottság a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének megsértésével figyelmen kívül hagyta a kínai gyártó nyilvántartásait, anélkül, hogy megállapította volna, megfelelnek-e ezek a nyilvántartások a Kínában általánosan elfogadott könyvelési alapelveknek. Ezzel összefüggésben a kínai kormány nem ért egyet a Bizottság korábbi válaszával (lásd a (146) és a (168) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(197)

Harmadszor, a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti vizsgálati módszerei nem egyeztethetők össze a WTO-jogszabályokkal, amennyiben a Bizottság a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének megsértésével figyelmen kívül hagyta a kínai gyártó nyilvántartásait, anélkül, hogy megállapította volna, megfelelnek-e ezek a nyilvántartások a Kínában általánosan elfogadott könyvelési alapelveknek. Ezzel összefüggésben a kínai kormány nem ért egyet a Bizottság korábbi válaszával (lásd a (146) és a (168) preambulumbekezdést).

| (198) | Negyedszer, a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak következetesen kellene eljárnia, és teljeskörűen meg kellene vizsgálnia, hogy fennállnak-e úgynevezett piaci torzulások a reprezentatív országban. A reprezentatív ország adatainak ilyen értékelés nélküli, készséges elfogadása „kettős mércének” minősül. Ugyanez vonatkozik a kínai kormány meglátása szerint az uniós gazdasági ágazat árainak és költségeinek értékelésére is. Ötödször, a kínai kormány megjegyezte, hogy az Unión belül széles körűen elterjedt piaci torzulások figyelhetők meg – ilyen például a hatóságok iránymutatása, a szociális megfontolások kereskedelmi bankok általi figyelembevétele, az adómentességek biztosítása, a pénzügyi támogatás vagy a gazdasági kisegítés. |
| --- | --- |

(198)

Negyedszer, a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak következetesen kellene eljárnia, és teljeskörűen meg kellene vizsgálnia, hogy fennállnak-e úgynevezett piaci torzulások a reprezentatív országban. A reprezentatív ország adatainak ilyen értékelés nélküli, készséges elfogadása „kettős mércének” minősül. Ugyanez vonatkozik a kínai kormány meglátása szerint az uniós gazdasági ágazat árainak és költségeinek értékelésére is. Ötödször, a kínai kormány megjegyezte, hogy az Unión belül széles körűen elterjedt piaci torzulások figyelhetők meg – ilyen például a hatóságok iránymutatása, a szociális megfontolások kereskedelmi bankok általi figyelembevétele, az adómentességek biztosítása, a pénzügyi támogatás vagy a gazdasági kisegítés.

| (199) | Ami a jelentésre vonatkozó első érvet illeti, a Bizottság részletekbe menően tárgyalta a legnagyobb kedvezményes elbánás kérdését a fenti (170) preambulumbekezdésben. A jelentés ténybeli hiányosságaira vonatkozó észrevételekkel a (174) preambulumbekezdés foglalkozott. Ugyanez a preambulumbekezdés foglalkozott a Bizottság pártatlanságával kapcsolatos érvvel is. A jelentés uniós jogszabályok szerinti státuszát illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja nem ír elő a jelentős torzulásokról szóló jelentésekre vonatkozó konkrét formátumot, és a közzététel csatornáját sem határozza meg. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentés tényeken alapuló technikai dokumentum, amely kizárólag a piacvédelmi vizsgálatok kontextusában használatos. A jelentés tehát megfelelően közzétehető volt bizottsági szolgálati munkadokumentum formájában, mivel pusztán leíró jellegű, és nem fogalmaz meg politikai nézetet, preferenciát vagy ítéletet. Mindez nem érinti a jelentés tartalmát, nevezetesen az arra vonatkozó információk objektív forrásait, hogy a kínai gazdaságban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából lényeges, jelentős torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése és a WTO jogszabályok állítólagos összeegyeztethetetlenségével kapcsolatos második és a harmadik érvet érintően a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány a Fellebbviteli Testületnek az EU – Biodízel ügyről szóló jelentésére és a vizsgálóbizottságnak az EU – Költségkiigazítási módszerek ügyről szóló jelentésére való hivatkozást leszámítva nem szolgáltatott új bizonyítékot. Ezekkel az érvekkel azonban a (146) és a (168) preambulumbekezdés már megfelelő módon foglalkozott. A harmadik országbeli adatok értékelésével kapcsolatos negyedik érvvel a fenti (171) preambulumbekezdés foglalkozott. Az uniós piac állítólagos torzulásaival kapcsolatos ötödik érvet illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (170) preambulumbekezdés már részletesen ismertette, miért nem relevánsak a jelen vizsgálat szempontjából ezek az aggodalmak. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány érveit. |
| --- | --- |

(199)

Ami a jelentésre vonatkozó első érvet illeti, a Bizottság részletekbe menően tárgyalta a legnagyobb kedvezményes elbánás kérdését a fenti (170) preambulumbekezdésben. A jelentés ténybeli hiányosságaira vonatkozó észrevételekkel a (174) preambulumbekezdés foglalkozott. Ugyanez a preambulumbekezdés foglalkozott a Bizottság pártatlanságával kapcsolatos érvvel is. A jelentés uniós jogszabályok szerinti státuszát illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja nem ír elő a jelentős torzulásokról szóló jelentésekre vonatkozó konkrét formátumot, és a közzététel csatornáját sem határozza meg. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentés tényeken alapuló technikai dokumentum, amely kizárólag a piacvédelmi vizsgálatok kontextusában használatos. A jelentés tehát megfelelően közzétehető volt bizottsági szolgálati munkadokumentum formájában, mivel pusztán leíró jellegű, és nem fogalmaz meg politikai nézetet, preferenciát vagy ítéletet. Mindez nem érinti a jelentés tartalmát, nevezetesen az arra vonatkozó információk objektív forrásait, hogy a kínai gazdaságban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából lényeges, jelentős torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése és a WTO jogszabályok állítólagos összeegyeztethetetlenségével kapcsolatos második és a harmadik érvet érintően a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány a Fellebbviteli Testületnek az EU – Biodízel ügyről szóló jelentésére és a vizsgálóbizottságnak az EU – Költségkiigazítási módszerek ügyről szóló jelentésére való hivatkozást leszámítva nem szolgáltatott új bizonyítékot. Ezekkel az érvekkel azonban a (146) és a (168) preambulumbekezdés már megfelelő módon foglalkozott. A harmadik országbeli adatok értékelésével kapcsolatos negyedik érvvel a fenti (171) preambulumbekezdés foglalkozott. Az uniós piac állítólagos torzulásaival kapcsolatos ötödik érvet illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (170) preambulumbekezdés már részletesen ismertette, miért nem relevánsak a jelen vizsgálat szempontjából ezek az aggodalmak. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány érveit.

EU – Biodízel

EU – Költségkiigazítási módszerek

| (200) | A ZTT csoport elsőként ismét megfogalmazta álláspontját, mely szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO-megállapodásokkal, és előadta, hogy a Bizottság által a korábbi érvelésére adott válasz mögött nem állt világos indoklás, és a válasz különösen nem határozta meg a WTO-megállapodásokban található jogalapot (lásd a (146) preambulumbekezdést). Következésképpen a ZTT csoport szerint a tájékoztatás nem felel meg a Bizottság határozatát alátámasztó megfelelő indoklásra vonatkozó jogi követelményeknek. Másodszor, a ZTT csoport előadta, hogy nem bizonyított, hogy a csoport jelentős torzulásnak van kitéve, mivel a párt vállalaton belüli szokványos tevékenységei vagy a vállalat vezetőinek a KKP-ben való tagsága nem utal a KKP-nek a csoport feletti közvetlen befolyására, továbbá magánvállalatként és nyilvánosan működő részvénytársaságként a ZTT csoport a piacorientált vállalatirányítás és a jegyzéssel kapcsolatos követelmények hatálya alá tartozik. Ezzel kapcsolatban a ZTT csoport megjegyezte, hogy az állami beavatkozás nem minősül jelentős torzulásnak, mivel a kormányzati beavatkozás a piac nem megfelelő működésének kiigazítását is szolgálhatja – ez a helyzet például a szélessávú ágazatban, ahol a vizsgált terméket széles körben használják. |
| --- | --- |

(200)

A ZTT csoport elsőként ismét megfogalmazta álláspontját, mely szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO-megállapodásokkal, és előadta, hogy a Bizottság által a korábbi érvelésére adott válasz mögött nem állt világos indoklás, és a válasz különösen nem határozta meg a WTO-megállapodásokban található jogalapot (lásd a (146) preambulumbekezdést). Következésképpen a ZTT csoport szerint a tájékoztatás nem felel meg a Bizottság határozatát alátámasztó megfelelő indoklásra vonatkozó jogi követelményeknek. Másodszor, a ZTT csoport előadta, hogy nem bizonyított, hogy a csoport jelentős torzulásnak van kitéve, mivel a párt vállalaton belüli szokványos tevékenységei vagy a vállalat vezetőinek a KKP-ben való tagsága nem utal a KKP-nek a csoport feletti közvetlen befolyására, továbbá magánvállalatként és nyilvánosan működő részvénytársaságként a ZTT csoport a piacorientált vállalatirányítás és a jegyzéssel kapcsolatos követelmények hatálya alá tartozik. Ezzel kapcsolatban a ZTT csoport megjegyezte, hogy az állami beavatkozás nem minősül jelentős torzulásnak, mivel a kormányzati beavatkozás a piac nem megfelelő működésének kiigazítását is szolgálhatja – ez a helyzet például a szélessávú ágazatban, ahol a vizsgált terméket széles körben használják.

| (201) | A Bizottság a (146), a (179) és a (168) preambulumbekezdésben kimerítően tárgyalta az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO jogszabályaival való összeegyeztethetőségét. A Bizottság főként azt hangsúlyozta, hogy bár a WTO a ZTT csoport által említett ítélkezési gyakorlata nem érvényes az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására, az ítélkezési gyakorlat a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A ZTT csoport a jelentős torzulások az optikai szálakból álló kábelek szektorában való hiányára vonatkozó érvét illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (154) és a (181) preambulumbekezdés már részletekbe menően foglalkozott ezekkel a kérdésekkel. Bár a ZTT csoport beadványából nem derül ki teljesen egyértelműen, azt állítja-e a ZTT csoport, hogy a kínai szélessávú ágazatot piaci hiányosságok jellemzik, általános (bizonyítékkal nem alátámasztott) megjegyzései, melyek szerint a KKP vállalaton belüli tevékenysége nem utal a KKP befolyására, és az állami beavatkozás nem minősül jelentős torzulásnak, nem változtatnak a Bizottság következtetésein, melyek különféle, az ágazaton belüli jelentős torzulások fennállására utaló elem vizsgálatán alapulnak, a 3.3.1.2–3.3.1.9. pontban ismertetettek szerint. A Bizottság ezért elutasította a ZTT csoport által előadott érveket. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság a (146), a (179) és a (168) preambulumbekezdésben kimerítően tárgyalta az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO jogszabályaival való összeegyeztethetőségét. A Bizottság főként azt hangsúlyozta, hogy bár a WTO a ZTT csoport által említett ítélkezési gyakorlata nem érvényes az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására, az ítélkezési gyakorlat a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A ZTT csoport a jelentős torzulások az optikai szálakból álló kábelek szektorában való hiányára vonatkozó érvét illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (154) és a (181) preambulumbekezdés már részletekbe menően foglalkozott ezekkel a kérdésekkel. Bár a ZTT csoport beadványából nem derül ki teljesen egyértelműen, azt állítja-e a ZTT csoport, hogy a kínai szélessávú ágazatot piaci hiányosságok jellemzik, általános (bizonyítékkal nem alátámasztott) megjegyzései, melyek szerint a KKP vállalaton belüli tevékenysége nem utal a KKP befolyására, és az állami beavatkozás nem minősül jelentős torzulásnak, nem változtatnak a Bizottság következtetésein, melyek különféle, az ágazaton belüli jelentős torzulások fennállására utaló elem vizsgálatán alapulnak, a 3.3.1.2–3.3.1.9. pontban ismertetettek szerint. A Bizottság ezért elutasította a ZTT csoport által előadott érveket.

| (202) | A CCCMC fenntartotta azon álláspontját, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodással. A CCCME különösen azt jegyezte meg, hogy a Bizottság szerint a WTO-jog a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés alapján a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A CCCME azonban rámutatott, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan nem kapcsolódik kifejezetten az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseihez, amelyek a DS473 tárgyát képezték. Mi több, a CCCME előadta, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, hogyan egyeztethető össze az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének második albekezdése a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkével. |
| --- | --- |

(202)

A CCCMC fenntartotta azon álláspontját, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodással. A CCCME különösen azt jegyezte meg, hogy a Bizottság szerint a WTO-jog a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés alapján a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. A CCCME azonban rámutatott, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan nem kapcsolódik kifejezetten az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseihez, amelyek a DS473 tárgyát képezték. Mi több, a CCCME előadta, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, hogyan egyeztethető össze az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének második albekezdése a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkével.

| (203) | A Bizottság egyetért a CCCME állításával abban, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan nem kapcsolódik kifejezetten az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseihez, ahogy erre a (146) preambulumbekezdésben rá is mutatott. A Bizottság megjegyezte azonban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó feltételek és a kapcsolódó értékelés tartalma eltér az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározottaktól. Az utóbbi rendelkezés WTO-jogszabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozó érv ezért nem releváns a jelen vizsgálat szempontjából. A fentiek fényében a Bizottság elutasította a CCCME érveit. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság egyetért a CCCME állításával abban, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan nem kapcsolódik kifejezetten az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseihez, ahogy erre a (146) preambulumbekezdésben rá is mutatott. A Bizottság megjegyezte azonban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó feltételek és a kapcsolódó értékelés tartalma eltér az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározottaktól. Az utóbbi rendelkezés WTO-jogszabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozó érv ezért nem releváns a jelen vizsgálat szempontjából. A fentiek fényében a Bizottság elutasította a CCCME érveit.

| (204) | Az FTT, kifejezetten a CCCME észrevételeire hivatkozva előadta, hogy a piaci torzulásokra vonatkozó állítások nem megalapozottak. Az FTT álláspontja szerint a panasz ahelyett, hogy a tényszerű bizonyítékok támaszkodna, mindössze megismétli a Bizottság korábbi ténymegállapításait, és a jelentésre hivatkozik, amely viszont „átfogóan” foglalkozik Kína piaci és gazdasági struktúráival, és nem tartalmaz az optikai szálakból álló kábelek szektorát érintő konkrét bizonyítékot. Ezért nem világos az FTT számára, hogyan bizonyították az olyan elemek, mint például az állami túladjon, a vegyipar struktúrája, a szakpolitikai célkitűzések vagy a KKP egy vállalatban betöltött szerepe azt, hogy az optikai szálakból álló kábelek szektorának kereskedelmi tevékenyégei torzultak. |
| --- | --- |

(204)

Az FTT, kifejezetten a CCCME észrevételeire hivatkozva előadta, hogy a piaci torzulásokra vonatkozó állítások nem megalapozottak. Az FTT álláspontja szerint a panasz ahelyett, hogy a tényszerű bizonyítékok támaszkodna, mindössze megismétli a Bizottság korábbi ténymegállapításait, és a jelentésre hivatkozik, amely viszont „átfogóan” foglalkozik Kína piaci és gazdasági struktúráival, és nem tartalmaz az optikai szálakból álló kábelek szektorát érintő konkrét bizonyítékot. Ezért nem világos az FTT számára, hogyan bizonyították az olyan elemek, mint például az állami túladjon, a vegyipar struktúrája, a szakpolitikai célkitűzések vagy a KKP egy vállalatban betöltött szerepe azt, hogy az optikai szálakból álló kábelek szektorának kereskedelmi tevékenyégei torzultak.

| (205) | Az FTT érvei hibásak. A (152) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a jelentés egyáltalán nem általános, és nem „átfogóan” foglalkozik Kínai gazdasági struktúráival, hanem több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják az érintett termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy nem a jelentés az egyetlen bizonyítékforrás, amelyet a Bizottság a jelentős torzulások fennállásának meghatározásához felhasznált. A Bizottság által használt további próbaidős elemek és a Bizottság által a bizonyíték alapján levont következtetések a 3.3.1.2–3.3.1.9. pontban találhatók. Következésképpen, bár az FTT által hivatkozott elemek – például az állami tulajdon vagy a KKP vállalatokban betöltött szerepe – a jelentős torzulásra utaló releváns tényezők közé tartoznak, amelyek jelentős torzulásra utalnak, a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó átfogó, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítása bizonyítékok jóval tágabb körén alapul. A Bizottság ezért elutasította az FTT érveit. |
| --- | --- |

(205)

Az FTT érvei hibásak. A (152) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a jelentés egyáltalán nem általános, és nem „átfogóan” foglalkozik Kínai gazdasági struktúráival, hanem több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják az érintett termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy nem a jelentés az egyetlen bizonyítékforrás, amelyet a Bizottság a jelentős torzulások fennállásának meghatározásához felhasznált. A Bizottság által használt további próbaidős elemek és a Bizottság által a bizonyíték alapján levont következtetések a 3.3.1.2–3.3.1.9. pontban találhatók. Következésképpen, bár az FTT által hivatkozott elemek – például az állami tulajdon vagy a KKP vállalatokban betöltött szerepe – a jelentős torzulásra utaló releváns tényezők közé tartoznak, amelyek jelentős torzulásra utalnak, a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó átfogó, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítása bizonyítékok jóval tágabb körén alapul. A Bizottság ezért elutasította az FTT érveit.

3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (206) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (115) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(206)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (115) alapján hasonló Kínáéhoz,

115

| — | az érintett termék gyártása az adott országban, |
| --- | --- |

—

az érintett termék gyártása az adott országban,

| — | a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (207) | A (209) és a (210) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A termelési tényezőkről szóló második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Argentínát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása megerősítésre kerül. |
| --- | --- |

(207)

A (209) és a (210) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A termelési tényezőkről szóló második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Argentínát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása megerősítésre kerül.

| (208) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(208)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (209) | A Bizottság 2020. november 19-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket felhasználnak az optikai szálakból álló kábelek előállításához. Emellett a torzulásoktól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság hat lehetséges reprezentatív országot azonosított (Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Szerbia, Thaiföld és Törökország), és Törökországot tekintette a legmegfelelőbb reprezentatív országnak. A Bizottság az első feljegyzésével kapcsolatban a Connect Comtól, a CCCME-től és a ZTT csoporttól érkeztek észrevételek. Ezekről az észrevételekről a (226)–(237) preambulumbekezdés ad részletes elemzést. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság 2020. november 19-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket felhasználnak az optikai szálakból álló kábelek előállításához. Emellett a torzulásoktól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság hat lehetséges reprezentatív országot azonosított (Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Szerbia, Thaiföld és Törökország), és Törökországot tekintette a legmegfelelőbb reprezentatív országnak. A Bizottság az első feljegyzésével kapcsolatban a Connect Comtól, a CCCME-től és a ZTT csoporttól érkeztek észrevételek. Ezekről az észrevételekről a (226)–(237) preambulumbekezdés ad részletes elemzést.

| (210) | A Bizottság 2021. március 12-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Argentínát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országban működő Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. releváns vállalat kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján állapítja meg. A második feljegyzés az első feljegyzéshez fűzött észrevételekre is kitért. A második feljegyzéshez a Connect Com, a CCCME és a ZTT csoport nyújtott be észrevételeket. Ezekről az észrevételekről a (247)–(292) preambulumbekezdés ad részletes elemzést. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság 2021. március 12-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Argentínát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országban működő Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. releváns vállalat kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján állapítja meg. A második feljegyzés az első feljegyzéshez fűzött észrevételekre is kitért. A második feljegyzéshez a Connect Com, a CCCME és a ZTT csoport nyújtott be észrevételeket. Ezekről az észrevételekről a (247)–(292) preambulumbekezdés ad részletes elemzést.

3.2.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szint

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (211) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát, Szerbiát, Thaiföldet és Törökországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja az érintett terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. A Connect Comtól és a CCCME-től 2020. november 30-án, a ZTT csoporttól 2020. december 3-án (meghosszabbított határidővel) érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(211)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát, Szerbiát, Thaiföldet és Törökországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja az érintett terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. A Connect Comtól és a CCCME-től 2020. november 30-án, a ZTT csoporttól 2020. december 3-án (meghosszabbított határidővel) érkeztek észrevételek.

| (212) | A Connect Com azzal érvelt, hogy a Bizottságnak Mexikót, Oroszországot és Kazahsztánt is meg kell vizsgálnia mint lehetséges reprezentatív országot. A Bizottság azonban ezekben az országokban nem talált olyan, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gyártót, amellyel kapcsolatban könnyen elérhető pénzügyi információk álltak rendelkezésre, ezért ezeket az országokat a továbbiakban nem értékelte. |
| --- | --- |

(212)

A Connect Com azzal érvelt, hogy a Bizottságnak Mexikót, Oroszországot és Kazahsztánt is meg kell vizsgálnia mint lehetséges reprezentatív országot. A Bizottság azonban ezekben az országokban nem talált olyan, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gyártót, amellyel kapcsolatban könnyen elérhető pénzügyi információk álltak rendelkezésre, ezért ezeket az országokat a továbbiakban nem értékelte.

| (213) | A ZTT csoport előadta, hogy a török gazdaságot jelentős torzulások sújtják, különösen az energiapiacon, de az elektronikai és az optikai piacokon is, és e tekintetben a 2020. évi jelentés Törökországról című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (116) hivatkozott. Tekintettel a (294) preambulumbekezdésben szereplő következtetésre, amely szerint a Bizottság Argentínát választotta ki megfelelő reprezentatív országként, ez az állítás tárgytalanná vált. |
| --- | --- |

(213)

A ZTT csoport előadta, hogy a török gazdaságot jelentős torzulások sújtják, különösen az energiapiacon, de az elektronikai és az optikai piacokon is, és e tekintetben a 2020. évi jelentés Törökországról című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (116) hivatkozott. Tekintettel a (294) preambulumbekezdésben szereplő következtetésre, amely szerint a Bizottság Argentínát választotta ki megfelelő reprezentatív országként, ez az állítás tárgytalanná vált.

116

| (214) | A ZTT csoport előadta, hogy a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) nem megfelelő mutató egy ország gazdasági fejlettségi szintjének felmérésére, mivel az egy főre jutó GNI nem ad megfelelő átfogó képet az adott ország fejlettségi szintjéről vagy jólétéről. A ZTT csoport hozzátette, hogy az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) sokkal pontosabb mutató. A ZTT csoport azt is megjegyezte, hogy az egy főre jutó GDP-t tekintve Malajzia gazdasági fejlettsége közelebb áll Kínáéhoz, mint Törökországé, és ezért Malajzia Törökországhoz képest közelebb áll Kína fejlettségi szintjéhez. A ZTT csoport előadta, hogy ebben az elemzésben a termelékenységet is figyelembe kell venni, és bár mindkét ország termelékenysége magasabb, mint Kínáé, Malajzia gazdasági hasonlóság szempontjából közelebb áll Kínához, mint Törökország. A ZTT csoport azt is megjegyezte, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján – amely a fejlődés különböző mutatóit, például a várható élettartamot, az oktatásban eltöltött évek számát és az egy főre jutó GNI-t egyetlen indexben egyesíti, amely minél magasabb, annál nagyobb fejlettségi szintet jelez – Malajzia közelebb áll Kína fejlettségi szintjéhez, mint Törökország. Végezetül a ZTT csoport megjegyezte, hogy a Gini-index alapján – amely az egyenlőtlenséget méri egy 0-tól 100-ig terjedő skálán, ahol a magasabb szám nagyobb fokú egyenlőtlenséget jelez – Malajzia közelebb áll Kína egyenlőtlenségi szintjéhez, mint Törökország. |
| --- | --- |

(214)

A ZTT csoport előadta, hogy a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) nem megfelelő mutató egy ország gazdasági fejlettségi szintjének felmérésére, mivel az egy főre jutó GNI nem ad megfelelő átfogó képet az adott ország fejlettségi szintjéről vagy jólétéről. A ZTT csoport hozzátette, hogy az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) sokkal pontosabb mutató. A ZTT csoport azt is megjegyezte, hogy az egy főre jutó GDP-t tekintve Malajzia gazdasági fejlettsége közelebb áll Kínáéhoz, mint Törökországé, és ezért Malajzia Törökországhoz képest közelebb áll Kína fejlettségi szintjéhez. A ZTT csoport előadta, hogy ebben az elemzésben a termelékenységet is figyelembe kell venni, és bár mindkét ország termelékenysége magasabb, mint Kínáé, Malajzia gazdasági hasonlóság szempontjából közelebb áll Kínához, mint Törökország. A ZTT csoport azt is megjegyezte, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján – amely a fejlődés különböző mutatóit, például a várható élettartamot, az oktatásban eltöltött évek számát és az egy főre jutó GNI-t egyetlen indexben egyesíti, amely minél magasabb, annál nagyobb fejlettségi szintet jelez – Malajzia közelebb áll Kína fejlettségi szintjéhez, mint Törökország. Végezetül a ZTT csoport megjegyezte, hogy a Gini-index alapján – amely az egyenlőtlenséget méri egy 0-tól 100-ig terjedő skálán, ahol a magasabb szám nagyobb fokú egyenlőtlenséget jelez – Malajzia közelebb áll Kína egyenlőtlenségi szintjéhez, mint Törökország.

| (215) | A Connect Com előadta, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a gazdasági ágazat termelési feltételeit is, mivel (Törökországgal ellentétben) Kína fejlett technológiákkal rendelkezik, továbbá a Bizottságnak tekintettel kell lennie a piacon működő vállalatok számára is. |
| --- | --- |

(215)

A Connect Com előadta, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a gazdasági ágazat termelési feltételeit is, mivel (Törökországgal ellentétben) Kína fejlett technológiákkal rendelkezik, továbbá a Bizottságnak tekintettel kell lennie a piacon működő vállalatok számára is.

| (216) | Az olyan országok esetében, amelyeknél jelentős torzulások állnak fenn, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. A Bizottság ennek során bizonyos körülmények között mérlegelési jogkört gyakorol az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, amint azt a Bíróság ismételten megerősítette (117). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a besorolás lehetővé teszi, hogy elegendő számú potenciálisan alkalmas és hasonló fejlettségi szintű ország közül lehessen választani az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország meghatározásakor, ugyanakkor biztosítja azt is, hogy ezen országok köre következetes és objektív. |
| --- | --- |

(216)

Az olyan országok esetében, amelyeknél jelentős torzulások állnak fenn, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. A Bizottság ennek során bizonyos körülmények között mérlegelési jogkört gyakorol az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, amint azt a Bíróság ismételten megerősítette (117). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a besorolás lehetővé teszi, hogy elegendő számú potenciálisan alkalmas és hasonló fejlettségi szintű ország közül lehessen választani az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország meghatározásakor, ugyanakkor biztosítja azt is, hogy ezen országok köre következetes és objektív.

117

| (217) | Az alaprendelet nem írja elő, hogy a gazdasági fejlettség, a termelékenység, a várható élettartam, a fejlettségi szint, az egyenlőtlenség szintje, a termelési feltételek vagy a verseny szintje tekintetében a reprezentatív országnak a legközelebb kell állnia az exportáló országhoz. Tehát a megfelelő reprezentatív ország kiválasztása szempontjából a fenti tényezők egyike sem releváns. Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája, ahová Kínát besorolták, a közepes jövedelmű országok felső sávja. Tehát a jegyzékben szereplő és a két feljegyzésben elemzett összes ország a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinten áll, és a Bizottság megítélése szerint teljesíti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot. |
| --- | --- |

(217)

Az alaprendelet nem írja elő, hogy a gazdasági fejlettség, a termelékenység, a várható élettartam, a fejlettségi szint, az egyenlőtlenség szintje, a termelési feltételek vagy a verseny szintje tekintetében a reprezentatív országnak a legközelebb kell állnia az exportáló országhoz. Tehát a megfelelő reprezentatív ország kiválasztása szempontjából a fenti tényezők egyike sem releváns. Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája, ahová Kínát besorolták, a közepes jövedelmű országok felső sávja. Tehát a jegyzékben szereplő és a két feljegyzésben elemzett összes ország a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinten áll, és a Bizottság megítélése szerint teljesíti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot.

3.2.3.   A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (218) | Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Szerbia, Thaiföld és Törökország esetében tovább kell vizsgálni a nyilvános adatok hozzáférhetőségét, különös tekintettel az érintett termék gyártóinak nyilvános pénzügyi adataira. A Bizottság a (219)–(224) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint két dél-afrikai, egy kolumbiai, négy malajziai, egy szerbiai, három thaiföldi és négy törökországi gyártót azonosított. |
| --- | --- |

(218)

Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Szerbia, Thaiföld és Törökország esetében tovább kell vizsgálni a nyilvános adatok hozzáférhetőségét, különös tekintettel az érintett termék gyártóinak nyilvános pénzügyi adataira. A Bizottság a (219)–(224) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint két dél-afrikai, egy kolumbiai, négy malajziai, egy szerbiai, három thaiföldi és négy törökországi gyártót azonosított.

| (219) | Kolumbia kapcsán megjegyzendő, hogy a Furukuwa Industrial Colombia S A S-re vonatkozó könnyen elérhető pénzügyi adatok 2018-tól visszamenőleg elérhetők, és emiatt a vizsgálati időszakra nézve nem tekinthetők megfelelőnek. A (238) preambulumbekezdésben foglaltak szerint más lehetséges reprezentatív országok más gyártóira vonatkozóan frissebb adatok álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(219)

Kolumbia kapcsán megjegyzendő, hogy a Furukuwa Industrial Colombia S A S-re vonatkozó könnyen elérhető pénzügyi adatok 2018-tól visszamenőleg elérhetők, és emiatt a vizsgálati időszakra nézve nem tekinthetők megfelelőnek. A (238) preambulumbekezdésben foglaltak szerint más lehetséges reprezentatív országok más gyártóira vonatkozóan frissebb adatok álltak rendelkezésre.

| (220) | Malajziában a Bizottság négy olyan gyártót azonosított, amelyek esetében rendelkezésre állnak könnyen elérhető pénzügyi adatok: Fujikura Federal Cables SDN BHD (a továbbiakban: Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (a továbbiakban: Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (a továbbiakban: Opcom) és Tenaga Cable Industries SDN BHD (a továbbiakban: Tenaga). A Lite Kabel és a Tenaga esetében a könnyen elérhető pénzügyi adatok 2018-ból, az Opcom esetében pedig 2019 első negyedévéből származnak, emiatt a vizsgálati időszakra nézve nem tekinthetők megfelelőnek. A Fujikura esetében elérhetők voltak 2019-re vonatkozó készen felhasználható pénzügyi adatok, a vállalat azonban veszteséges volt. |
| --- | --- |

(220)

Malajziában a Bizottság négy olyan gyártót azonosított, amelyek esetében rendelkezésre állnak könnyen elérhető pénzügyi adatok: Fujikura Federal Cables SDN BHD (a továbbiakban: Fujikura), Lite Kabel SDN BHD (a továbbiakban: Lite Kabel), Opcom Cables SDN BHD (a továbbiakban: Opcom) és Tenaga Cable Industries SDN BHD (a továbbiakban: Tenaga). A Lite Kabel és a Tenaga esetében a könnyen elérhető pénzügyi adatok 2018-ból, az Opcom esetében pedig 2019 első negyedévéből származnak, emiatt a vizsgálati időszakra nézve nem tekinthetők megfelelőnek. A Fujikura esetében elérhetők voltak 2019-re vonatkozó készen felhasználható pénzügyi adatok, a vállalat azonban veszteséges volt.

| (221) | Szerbiával kapcsolatban megjegyzendő, hogy bár a Novkabel Doo Novi Sad vonatkozásában elérhetők voltak 2019-es készen felhasználható pénzügyi adatok, a vállalat veszteséges volt. |
| --- | --- |

(221)

Szerbiával kapcsolatban megjegyzendő, hogy bár a Novkabel Doo Novi Sad vonatkozásában elérhetők voltak 2019-es készen felhasználható pénzügyi adatok, a vállalat veszteséges volt.

| (222) | Dél-Afrikában a Bizottság két gyártót azonosított: a CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD-t és a Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD-t. E vállalatokra nézve azonban nem álltak rendelkezésre könnyen elérhető pénzügyi adatok. |
| --- | --- |

(222)

Dél-Afrikában a Bizottság két gyártót azonosított: a CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD-t és a Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD-t. E vállalatokra nézve azonban nem álltak rendelkezésre könnyen elérhető pénzügyi adatok.

| (223) | Thaiföld esetében a Bizottság három gyártót azonosított: a Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd-t (a továbbiakban: Futong), a Siam Fiber Optics Co Ltd-t (a továbbiakban: Siam Fiber) és a Thai Fiber Optics Co Ltd-t (a továbbiakban: Thai Fiber), és mindhárom esetében rendelkezésre álltak 2019-es könnyen elérhető pénzügyi adatok. 2019-ben a Futong nyereséges, a Siam Fiber és a Thai Fiber pedig veszteséges volt. |
| --- | --- |

(223)

Thaiföld esetében a Bizottság három gyártót azonosított: a Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd-t (a továbbiakban: Futong), a Siam Fiber Optics Co Ltd-t (a továbbiakban: Siam Fiber) és a Thai Fiber Optics Co Ltd-t (a továbbiakban: Thai Fiber), és mindhárom esetében rendelkezésre álltak 2019-es könnyen elérhető pénzügyi adatok. 2019-ben a Futong nyereséges, a Siam Fiber és a Thai Fiber pedig veszteséges volt.

| (224) | Törökország vonatkozásában a Bizottság az optikai szálakból álló kábelek négy olyan gyárját azonosította, amelyek könnyen elérhető pénzügyi adatokkal rendelkeztek: a Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS-t (a továbbiakban: Cen Kablo), a Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketit (a továbbiakban: Corning Optik), az ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS-t (a továbbiakban: EK Kablo) és a Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS-t (a továbbiakban: Turk Prysmian). Könnyen elérhető pénzügyi adatok a Cen Kablo és a Corning Optik esetében 2018-ig, az ETK Kablo esetében pedig 2017-ig visszamenőleg voltak elérhetők. A Turk Prysmiannál rendelkezésre álltak 2019-es könnyen elérhető pénzügyi adatok. Azonban 2019-ben a Turk Prysmian alacsony haszonkulcsot könyvelt el, amelyről megállapítást nyert, hogy nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. |
| --- | --- |

(224)

Törökország vonatkozásában a Bizottság az optikai szálakból álló kábelek négy olyan gyárját azonosította, amelyek könnyen elérhető pénzügyi adatokkal rendelkeztek: a Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS-t (a továbbiakban: Cen Kablo), a Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketit (a továbbiakban: Corning Optik), az ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS-t (a továbbiakban: EK Kablo) és a Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS-t (a továbbiakban: Turk Prysmian). Könnyen elérhető pénzügyi adatok a Cen Kablo és a Corning Optik esetében 2018-ig, az ETK Kablo esetében pedig 2017-ig visszamenőleg voltak elérhetők. A Turk Prysmiannál rendelkezésre álltak 2019-es könnyen elérhető pénzügyi adatok. Azonban 2019-ben a Turk Prysmian alacsony haszonkulcsot könyvelt el, amelyről megállapítást nyert, hogy nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”.

| (225) | Mivel – ahogyan azt a (238) preambulumbekezdés ismerteti – más lehetséges reprezentatív országok más gyártóira vonatkozóan frissebb adatok álltak rendelkezésre, a Bizottság ebben a szakaszban Kolumbiát, Malajziát és Törökországot nem tekintette lehetséges megfelelő reprezentatív országnak. Mindazonáltal a Bizottság az alábbiakban foglalkozik az ezekkel az országokkal kapcsolatban megfogalmazott állításokkal. |
| --- | --- |

(225)

Mivel – ahogyan azt a (238) preambulumbekezdés ismerteti – más lehetséges reprezentatív országok más gyártóira vonatkozóan frissebb adatok álltak rendelkezésre, a Bizottság ebben a szakaszban Kolumbiát, Malajziát és Törökországot nem tekintette lehetséges megfelelő reprezentatív országnak. Mindazonáltal a Bizottság az alábbiakban foglalkozik az ezekkel az országokkal kapcsolatban megfogalmazott állításokkal.

| (226) | A CCCME és a ZTT csoport előadta, hogy az érintett termék mellett egyéb termékeket is gyártanak és értékesítenek azok a lehetséges reprezentatív országokban működő gyártók, amelyek tekintetében a pénzügyi adatokat a Bizottság az első feljegyzésben közzétette. Ezen belül a CCCME és a ZTT csoport azt állította, hogy a Turk Prysmian 2019. évi éves jelentése szerint értékesítése 89 %-át az energiakábelek tették ki, és csak 11 %-át a távközlési kábelek, és ezért a vállalat nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban végzett üzleti tevékenységre vonatkozó pénzügyi adatok megfelelő forrásának. A ZTT csoport továbbá előadta, hogy a Corning Optik tevékenysége sem korlátozódik az optikai szálakból álló kábelek gyártására. |
| --- | --- |

(226)

A CCCME és a ZTT csoport előadta, hogy az érintett termék mellett egyéb termékeket is gyártanak és értékesítenek azok a lehetséges reprezentatív országokban működő gyártók, amelyek tekintetében a pénzügyi adatokat a Bizottság az első feljegyzésben közzétette. Ezen belül a CCCME és a ZTT csoport azt állította, hogy a Turk Prysmian 2019. évi éves jelentése szerint értékesítése 89 %-át az energiakábelek tették ki, és csak 11 %-át a távközlési kábelek, és ezért a vállalat nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban végzett üzleti tevékenységre vonatkozó pénzügyi adatok megfelelő forrásának. A ZTT csoport továbbá előadta, hogy a Corning Optik tevékenysége sem korlátozódik az optikai szálakból álló kábelek gyártására.

| (227) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy ezek avállalatok ettől még gyártanak optikai szálakból álló kábeleket (beleértve az érintett terméket is), tehát az ezektől a vállalatoktól származó adatok az optikai szálakból álló kábelek törökországi gyártásának 2019. évi pénzügyi teljesítménye szempontjából reprezentatív helyettesítőnek tekinthetők. Továbbá az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében szereplő módszertan alkalmazása során könnyen elérhető adatokat kell felhasználn, és előfordulhat, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre álló nyilvános adatok nem a lehető legrészletesebbek, hanem bizonyos mértékben összesítettek. Ez az érv tehát nem elfogadható. |
| --- | --- |

(227)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy ezek avállalatok ettől még gyártanak optikai szálakból álló kábeleket (beleértve az érintett terméket is), tehát az ezektől a vállalatoktól származó adatok az optikai szálakból álló kábelek törökországi gyártásának 2019. évi pénzügyi teljesítménye szempontjából reprezentatív helyettesítőnek tekinthetők. Továbbá az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében szereplő módszertan alkalmazása során könnyen elérhető adatokat kell felhasználn, és előfordulhat, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre álló nyilvános adatok nem a lehető legrészletesebbek, hanem bizonyos mértékben összesítettek. Ez az érv tehát nem elfogadható.

| (228) | A Connect Com előadta, hogy a Prysmian uniós gyártó és a Turk Prysmian török gyártó közötti kapcsolat miatt a török vállalat általános költségei, SGA-költségei és nyeresége nem megbízható adatok. Mivel a Connect Com nem fejtette ki, hogy e kapcsolat következtében miért lennének megbízhatatlanok az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatok, a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(228)

A Connect Com előadta, hogy a Prysmian uniós gyártó és a Turk Prysmian török gyártó közötti kapcsolat miatt a török vállalat általános költségei, SGA-költségei és nyeresége nem megbízható adatok. Mivel a Connect Com nem fejtette ki, hogy e kapcsolat következtében miért lennének megbízhatatlanok az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó adatok, a Bizottság elutasította az állítást.

| (229) | A CCCME és a ZTT csoport megjegyezte, hogy számos nagy török gyártó (például a Turk Prysmian és a Corning Optik) kapcsolt vállalkozásaitól importál optikai szálakat, emiatt az ilyen importárak nem képesek tükrözni a piaci árakat. A panaszos ugyanakkor előadta, hogy nem ez a helyzet áll fenn. Mivel az állítást nem támasztották alá, a Bizottság nem tudta elfogadni. |
| --- | --- |

(229)

A CCCME és a ZTT csoport megjegyezte, hogy számos nagy török gyártó (például a Turk Prysmian és a Corning Optik) kapcsolt vállalkozásaitól importál optikai szálakat, emiatt az ilyen importárak nem képesek tükrözni a piaci árakat. A panaszos ugyanakkor előadta, hogy nem ez a helyzet áll fenn. Mivel az állítást nem támasztották alá, a Bizottság nem tudta elfogadni.

| (230) | A ZTT csoport két malajziai gyártótól nyújtott be nyilvánosan elérhető éves jelentéseket (az Opcom Cablestől 2019-re és 2020-ra, és a Lite-tól 2019-re nézve). A (220) preambulumbekezdésben bemutatott módon az első feljegyzés mindkét vállalatot az optikai szálakból álló kábelek gyártójaként azonosította. A ZTT csoport azt javasolta, hogy az e két malajziai gyártótól származó pénzügyi adatok rendelkezésre állását figyelembe véve határozzák meg a reprezentatív országot. A ZTT csoport megjegyezte, hogy a két malajziai vállalat közül az egyik 2019-ben, a másik pedig 2020-ban nem volt nyereséges. Javasolta viszont, hogy ehhez a mutatóhoz más évek adatait is fel lehessen használni, tekintettel arra, hogy 2018-ban a Lite Kabel nyereséges volt. |
| --- | --- |

(230)

A ZTT csoport két malajziai gyártótól nyújtott be nyilvánosan elérhető éves jelentéseket (az Opcom Cablestől 2019-re és 2020-ra, és a Lite-tól 2019-re nézve). A (220) preambulumbekezdésben bemutatott módon az első feljegyzés mindkét vállalatot az optikai szálakból álló kábelek gyártójaként azonosította. A ZTT csoport azt javasolta, hogy az e két malajziai gyártótól származó pénzügyi adatok rendelkezésre állását figyelembe véve határozzák meg a reprezentatív országot. A ZTT csoport megjegyezte, hogy a két malajziai vállalat közül az egyik 2019-ben, a másik pedig 2020-ban nem volt nyereséges. Javasolta viszont, hogy ehhez a mutatóhoz más évek adatait is fel lehessen használni, tekintettel arra, hogy 2018-ban a Lite Kabel nyereséges volt.

| (231) | Mivel mindkét malajziai vállalat veszteséges volt (az egyik 2019-ben, a másik 2020-ban), adataik nem voltak felhasználhatók, mert ezek az adatok nem minősültek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. A 2018. évi adatok (vagyis a vizsgálati időszakot megelőző periódusra vonatkozó adatok) felhasználásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy minden esetben a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat kell előnyben részesíteni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálati időszakra nézve rendelkezésre állnak adatok egy másik potenciális reprezentatív országban, ezért nincs ok a más időszakra vonatkozó adatok felhasználására. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(231)

Mivel mindkét malajziai vállalat veszteséges volt (az egyik 2019-ben, a másik 2020-ban), adataik nem voltak felhasználhatók, mert ezek az adatok nem minősültek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. A 2018. évi adatok (vagyis a vizsgálati időszakot megelőző periódusra vonatkozó adatok) felhasználásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy minden esetben a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat kell előnyben részesíteni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálati időszakra nézve rendelkezésre állnak adatok egy másik potenciális reprezentatív országban, ezért nincs ok a más időszakra vonatkozó adatok felhasználására. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (232) | A CCCME azzal is érvelt, hogy amennyiben nincs olyan malajziai gyártó, amely 2019-ben nyereséges lett volna és könnyen elérhető pénzügyi információk állnának rendelkezésre róla, a Bizottságnak az uniós gyártók adatait kell felhasználnia az SGA-költségek és a nyereség tekintetében, ahogy azt a Kínából származó volfrámelektródákra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is tette. (118) |
| --- | --- |

(232)

A CCCME azzal is érvelt, hogy amennyiben nincs olyan malajziai gyártó, amely 2019-ben nyereséges lett volna és könnyen elérhető pénzügyi információk állnának rendelkezésre róla, a Bizottságnak az uniós gyártók adatait kell felhasználnia az SGA-költségek és a nyereség tekintetében, ahogy azt a Kínából származó volfrámelektródákra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is tette. (118)

118

| (233) | A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet szerint előnyben kell részesíteni azokat az adatokat, amelyek az exportáló országéhoz hasonló fejlettségi szinten lévő reprezentatív országból származnak. Emiatt ez az állítás nem fogadható el. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet szerint előnyben kell részesíteni azokat az adatokat, amelyek az exportáló országéhoz hasonló fejlettségi szinten lévő reprezentatív országból származnak. Emiatt ez az állítás nem fogadható el.

| (234) | A ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a termelési tényezők értékének meghatározásakor nem a Globális Kereskedelmi Atlaszra (a továbbiakban: GTA) (119) kellene támaszkodnia, hanem a kínai vámhatóságok vagy a reprezentatív országbeli nemzeti vámhatóságok importstatisztikáira, mivel azok szerinte megbízhatóbbak, mint a GTA-ban szereplő adatok. |
| --- | --- |

(234)

A ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a termelési tényezők értékének meghatározásakor nem a Globális Kereskedelmi Atlaszra (a továbbiakban: GTA) (119) kellene támaszkodnia, hanem a kínai vámhatóságok vagy a reprezentatív országbeli nemzeti vámhatóságok importstatisztikáira, mivel azok szerinte megbízhatóbbak, mint a GTA-ban szereplő adatok.

119

| (235) | A Bizottság megjegyezte, hogy az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a GTA kevésbé lenne megbízható, mint a hivatalos vámstatisztikák. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA által a valamennyi érintett országgal kötött kétoldalú szerződéseknek megfelelően a GTA-adatok forrását az érintett ország hivatalos vámstatisztikái képezték. A Bizottság azt is megállapította, hogy számos közigazgatási szerv régóta alkalmazza a GTA-t a vámstatisztikákhoz való hozzáféréshez, és hogy ezt az adatbázist a magánszereplők is széles körben használják különböző célokra és különböző kontextusokban. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(235)

A Bizottság megjegyezte, hogy az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a GTA kevésbé lenne megbízható, mint a hivatalos vámstatisztikák. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA által a valamennyi érintett országgal kötött kétoldalú szerződéseknek megfelelően a GTA-adatok forrását az érintett ország hivatalos vámstatisztikái képezték. A Bizottság azt is megállapította, hogy számos közigazgatási szerv régóta alkalmazza a GTA-t a vámstatisztikákhoz való hozzáféréshez, és hogy ezt az adatbázist a magánszereplők is széles körben használják különböző célokra és különböző kontextusokban. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (236) | A CCCME és a ZTT csoport előadta, hogy a Törökország által a 9001 10 árukód alatt importált optikai szálak nagy részét nem az érintett termék előállításához használt anyagok tették ki (például többmódusú szálak), és ezért a GTA-ban feltüntetett törökországi importár nem tükrözhette észszerűen az egymódusú szálak torzulástól mentes árát. A CCCME hangot adott annak is, hogy a Bizottságnak Malajziát kellene lehetséges reprezentatív országnak tekintenie, mivel az egymódusú optikai szálak aránya a 9001 10 árukód alá tartozó malajziai behozatalban jóval magasabb, mint Törökország esetében, és ezért a GTA-ban feltüntetett malajziai behozatali adatok megbízhatóbbak, mint Törökország adatai. A CCCME továbbá azzal érvelt, hogy mivel Törökország főként az Egyesült Államokból, Malajzia pedig főként Indiából importál optikai szálakat, Malajzia importadatait kevésbé befolyásolják a szállítási költségek. |
| --- | --- |

(236)

A CCCME és a ZTT csoport előadta, hogy a Törökország által a 9001 10 árukód alatt importált optikai szálak nagy részét nem az érintett termék előállításához használt anyagok tették ki (például többmódusú szálak), és ezért a GTA-ban feltüntetett törökországi importár nem tükrözhette észszerűen az egymódusú szálak torzulástól mentes árát. A CCCME hangot adott annak is, hogy a Bizottságnak Malajziát kellene lehetséges reprezentatív országnak tekintenie, mivel az egymódusú optikai szálak aránya a 9001 10 árukód alá tartozó malajziai behozatalban jóval magasabb, mint Törökország esetében, és ezért a GTA-ban feltüntetett malajziai behozatali adatok megbízhatóbbak, mint Törökország adatai. A CCCME továbbá azzal érvelt, hogy mivel Törökország főként az Egyesült Államokból, Malajzia pedig főként Indiából importál optikai szálakat, Malajzia importadatait kevésbé befolyásolják a szállítási költségek.

| (237) | A Bizottság a Malajziát érintő érvek kapcsán (és különösen annak a kijelentésnek a kapcsán, amely az egymódusú optikai szálak importértékének reprezentativitását érinti, arra hivatkozva, hogy a 9001 10 árukód alatt ennek inputnak az aránya magasabb volt, és Törökországhoz képest alacsonyabbak voltak a szállítási költségek) megjegyezte, hogy a különböző inputok különböző országokba történő behozatalának összehasonlításakor ellenőrizte, hogy a potenciális országokba irányuló behozatal elegendő és reprezentatív volt-e. Ezenkívül a megfelelő reprezentatív ország kiválasztását követően a Bizottság részletesebb, országspecifikus termékkódokat használ, amelyek a (318) preambulumbekezdésben foglaltak szerint részletesebbek a Harmonizált Rendszer hat számjegyű szintjénél. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság a Malajziát érintő érvek kapcsán (és különösen annak a kijelentésnek a kapcsán, amely az egymódusú optikai szálak importértékének reprezentativitását érinti, arra hivatkozva, hogy a 9001 10 árukód alatt ennek inputnak az aránya magasabb volt, és Törökországhoz képest alacsonyabbak voltak a szállítási költségek) megjegyezte, hogy a különböző inputok különböző országokba történő behozatalának összehasonlításakor ellenőrizte, hogy a potenciális országokba irányuló behozatal elegendő és reprezentatív volt-e. Ezenkívül a megfelelő reprezentatív ország kiválasztását követően a Bizottság részletesebb, országspecifikus termékkódokat használ, amelyek a (318) preambulumbekezdésben foglaltak szerint részletesebbek a Harmonizált Rendszer hat számjegyű szintjénél.

| (238) | Mivel a Bizottság nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozó rendelkezésre álló információkat a kolumbiai és dél-afrikai gyártók, illetve a malajziai és szerbiai nyereséges gyártók pénzügyi adatairól, e joghatóságokat nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak. A Bizottság további kutatásokat végzett a lehetséges megfelelő reprezentatív országokról, és – amint azt a második feljegyzés ismerteti – az optikai szálakból álló kábelek gyártása területén egy olyan gyártót azonosított Argentínában (Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), egyet Brazíliában (Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) és egy további elektromoskábel-gyártót (Venine Cable) Thaiföldön, amely esetében könnyen elérhetők voltak a 2019. évre vonatkozó pénzügyi információk. |
| --- | --- |

(238)

Mivel a Bizottság nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozó rendelkezésre álló információkat a kolumbiai és dél-afrikai gyártók, illetve a malajziai és szerbiai nyereséges gyártók pénzügyi adatairól, e joghatóságokat nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak. A Bizottság további kutatásokat végzett a lehetséges megfelelő reprezentatív országokról, és – amint azt a második feljegyzés ismerteti – az optikai szálakból álló kábelek gyártása területén egy olyan gyártót azonosított Argentínában (Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), egyet Brazíliában (Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) és egy további elektromoskábel-gyártót (Venine Cable) Thaiföldön, amely esetében könnyen elérhetők voltak a 2019. évre vonatkozó pénzügyi információk.

| (239) | A Bizottság elemezte továbbá a főbb termelési tényezők (például az optikai szálak, a nagy és a kis sűrűségű polietilén, az alumíniumbevonatú acélhuzal, az üvegrost fonal, alacsony füstkibocsátású halogénmentes burkolatanyag, a polietilén réteggel ellátott foszfátos acélhuzalok, csövek) Argentínába, Brazíliába, Thaiföldre és Törökországba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(239)

A Bizottság elemezte továbbá a főbb termelési tényezők (például az optikai szálak, a nagy és a kis sűrűségű polietilén, az alumíniumbevonatú acélhuzal, az üvegrost fonal, alacsony füstkibocsátású halogénmentes burkolatanyag, a polietilén réteggel ellátott foszfátos acélhuzalok, csövek) Argentínába, Brazíliába, Thaiföldre és Törökországba irányuló behozatalát.

| (240) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulásokkal összefüggésben a Bizottság valamennyi termelési tényező tekintetében kizárta a Kínából érkező behozatal adatait. Kizárta továbbá a WTO-tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet (120) I. mellékletében felsorolt reprezentatív országokba (Azerbajdzsán, Fehéroroszország, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság, Türkmenisztán, Üzbegisztán) irányuló behozatalra vonatkozó adatokat, mivel azok árait nem tekintette torzulásmentes áraknak. |
| --- | --- |

(240)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulásokkal összefüggésben a Bizottság valamennyi termelési tényező tekintetében kizárta a Kínából érkező behozatal adatait. Kizárta továbbá a WTO-tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet (120) I. mellékletében felsorolt reprezentatív országokba (Azerbajdzsán, Fehéroroszország, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság, Türkmenisztán, Üzbegisztán) irányuló behozatalra vonatkozó adatokat, mivel azok árait nem tekintette torzulásmentes áraknak.

120

| (241) | Argentína kapcsán megjegyzendő, hogy az optikai szálak (a fő alapanyag) felét hat számjegyű szinten importálták Kínából. A nyolc számjegyű szinten végzett elemzés azonban azt mutatta, hogy a három releváns kód alá tartozó, Kínából érkező behozatalok közül csak az egyik esetében volt jelentős a mennyiség (52 %). Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitása jelentősen sérült. A többi fő termelési tényezőt jelentős mennyiségben importálták a piacgazdasággal rendelkező országokból. Ezért a torzulástól mentes argentínai behozatal reprezentativitását a Bizottság magasnak tekintette. |
| --- | --- |

(241)

Argentína kapcsán megjegyzendő, hogy az optikai szálak (a fő alapanyag) felét hat számjegyű szinten importálták Kínából. A nyolc számjegyű szinten végzett elemzés azonban azt mutatta, hogy a három releváns kód alá tartozó, Kínából érkező behozatalok közül csak az egyik esetében volt jelentős a mennyiség (52 %). Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitása jelentősen sérült. A többi fő termelési tényezőt jelentős mennyiségben importálták a piacgazdasággal rendelkező országokból. Ezért a torzulástól mentes argentínai behozatal reprezentativitását a Bizottság magasnak tekintette.

| (242) | Brazíliát illetően megjegyzendő, hogy az optikai szálakat főként Kínából importálták, hat számjegyű szinten. Továbbá, nyolc számjegyű szinten az optikai szálakat három kód alatt importálták, és ezek közül kettő esetében szinte az összes behozatal Kínából érkezett. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitása jelentősen sérült. A Bizottság megállapította továbbá, hogy hat számjegyű szinten az egyik exportáló gyártó által az optikai szálakból álló kábelek gyártása során jelentős mennyiségben használt alumíniumborítású acélhuzal importjának 72 %-a Kínából származott. Nyolc számjegyű szinten ennek a termelési tényezőnek a behozatala két kód alatt zajlott, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 60 %-a Kínából származott. Ezért a Bizottság megbízhatatlannak minősítette ennek az inputnak és az alapul vette értéknek a reprezentativitását. Mivel ez az input jelentős az optikai szálakból álló kábelek gyártási folyamatában, a rendes érték jelentős részét érinti. Továbbá, a hat számjegyű szinten az üvegrost fonalak 80 %-át főként Kínából importálták. Nyolc számjegyű szinten ezt a termelési tényezőt két kód alatt importálták, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 60 %-a Kínából származott. A fentiekre tekintettel a Brazíliából származó torzulástól mentes behozatal összességében vett reprezentativitását a Bizottság alacsonynak tekintette. |
| --- | --- |

(242)

Brazíliát illetően megjegyzendő, hogy az optikai szálakat főként Kínából importálták, hat számjegyű szinten. Továbbá, nyolc számjegyű szinten az optikai szálakat három kód alatt importálták, és ezek közül kettő esetében szinte az összes behozatal Kínából érkezett. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitása jelentősen sérült. A Bizottság megállapította továbbá, hogy hat számjegyű szinten az egyik exportáló gyártó által az optikai szálakból álló kábelek gyártása során jelentős mennyiségben használt alumíniumborítású acélhuzal importjának 72 %-a Kínából származott. Nyolc számjegyű szinten ennek a termelési tényezőnek a behozatala két kód alatt zajlott, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 60 %-a Kínából származott. Ezért a Bizottság megbízhatatlannak minősítette ennek az inputnak és az alapul vette értéknek a reprezentativitását. Mivel ez az input jelentős az optikai szálakból álló kábelek gyártási folyamatában, a rendes érték jelentős részét érinti. Továbbá, a hat számjegyű szinten az üvegrost fonalak 80 %-át főként Kínából importálták. Nyolc számjegyű szinten ezt a termelési tényezőt két kód alatt importálták, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 60 %-a Kínából származott. A fentiekre tekintettel a Brazíliából származó torzulástól mentes behozatal összességében vett reprezentativitását a Bizottság alacsonynak tekintette.

| (243) | Thaiföld esetében – csakúgy, mint Brazíliában – a fő alapanyagot, vagyis az optikai szálakat főként Kínából importálták. A máshonnan érkező, torzulástól mentes behozatal az optikai szálak teljes behozatalának mindössze 15 %-át tette ki (a hat számjegyű szinten). Továbbá a nyolc számjegyű szinten az optikai szálakat két kód alatt importálták, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 70 %-a Kínából származott. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitásáról a Bizottság megállapította, hogy nem megbízható. Továbbá, a hat számjegyű szinten az üvegrost fonal 96 %-át főként Kínából importálták. Ezen a kódon belül nincs nyolc számjegyű kód. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitásáról ebben az esetben is megállapította a Bizottság, hogy nem megbízható. A fentiek fényében a Thaiföldről származó torzulástól mentes behozatal összességében vett reprezentativitását a Bizottság alacsonynak tekintette. |
| --- | --- |

(243)

Thaiföld esetében – csakúgy, mint Brazíliában – a fő alapanyagot, vagyis az optikai szálakat főként Kínából importálták. A máshonnan érkező, torzulástól mentes behozatal az optikai szálak teljes behozatalának mindössze 15 %-át tette ki (a hat számjegyű szinten). Továbbá a nyolc számjegyű szinten az optikai szálakat két kód alatt importálták, és mindkét kód esetében a behozatal több mint 70 %-a Kínából származott. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitásáról a Bizottság megállapította, hogy nem megbízható. Továbbá, a hat számjegyű szinten az üvegrost fonal 96 %-át főként Kínából importálták. Ezen a kódon belül nincs nyolc számjegyű kód. Emiatt a szóban forgó input és az alapul vett érték reprezentativitásáról ebben az esetben is megállapította a Bizottság, hogy nem megbízható. A fentiek fényében a Thaiföldről származó torzulástól mentes behozatal összességében vett reprezentativitását a Bizottság alacsonynak tekintette.

| (244) | Törökországgal kapcsolatban megjegyzendő, hogy csak két olyan termelési tényezőt importáltak jelentős mennyiségben Kínából, amely az optikai szálakból álló kábelek előállítási költségében kis részt tesz ki. Ezért a torzulástól mentes törökországi behozatal reprezentativitása magas volt. |
| --- | --- |

(244)

Törökországgal kapcsolatban megjegyzendő, hogy csak két olyan termelési tényezőt importáltak jelentős mennyiségben Kínából, amely az optikai szálakból álló kábelek előállítási költségében kis részt tesz ki. Ezért a torzulástól mentes törökországi behozatal reprezentativitása magas volt.

| (245) | A fenti megfontolások ((224) és (241)–(244) preambulumbekezdés) alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Argentínát kívánja megfelelő reprezentatív országként felhasználni, valamint a Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. vállalatot kívánja figyelembe venni. |
| --- | --- |

(245)

A fenti megfontolások ((224) és (241)–(244) preambulumbekezdés) alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Argentínát kívánja megfelelő reprezentatív országként felhasználni, valamint a Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. vállalatot kívánja figyelembe venni.

| (246) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Argentína mint reprezentatív ország és a Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. A Connect Comtól, a CCCME-től és a ZTT csoporttól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(246)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Argentína mint reprezentatív ország és a Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. A Connect Comtól, a CCCME-től és a ZTT csoporttól érkeztek észrevételek.

| (247) | A ZTT csoport megismételte azt az állítását, hogy a GNI nem megfelelő mutató egy ország gazdasági fejlettségi szintjének értékelésére, mivel nemcsak az adott országban, hanem a máshol termelt jövedelmet is magában foglalja. A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a tények értékelése során, amikor a gazdasági fejlettség Kínához való hasonlóságának értékelése során csak a Világbank által az egy főre jutó GNI alapján megállapított jövedelmi kategóriát vette figyelembe. A ZTT csoport ugyanúgy érvelt Malajzia esetében, mint Törökország esetében (amint azt a (214) preambulumbekezdés ismerteti), előadva, hogy Malajzia gazdasági fejlettségi szintjét tekintve közelebb áll Kínához, mint Argentína, amennyiben az egy főre jutó GDP, a termelékenységi szint és az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján történik a mérés. Ennek alapján a ZTT csoport kijelentette, hogy Malajzia alkalmasabb reprezentatív ország, mint Argentína. |
| --- | --- |

(247)

A ZTT csoport megismételte azt az állítását, hogy a GNI nem megfelelő mutató egy ország gazdasági fejlettségi szintjének értékelésére, mivel nemcsak az adott országban, hanem a máshol termelt jövedelmet is magában foglalja. A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el a tények értékelése során, amikor a gazdasági fejlettség Kínához való hasonlóságának értékelése során csak a Világbank által az egy főre jutó GNI alapján megállapított jövedelmi kategóriát vette figyelembe. A ZTT csoport ugyanúgy érvelt Malajzia esetében, mint Törökország esetében (amint azt a (214) preambulumbekezdés ismerteti), előadva, hogy Malajzia gazdasági fejlettségi szintjét tekintve közelebb áll Kínához, mint Argentína, amennyiben az egy főre jutó GDP, a termelékenységi szint és az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján történik a mérés. Ennek alapján a ZTT csoport kijelentette, hogy Malajzia alkalmasabb reprezentatív ország, mint Argentína.

| (248) | A Bizottság nem ért egyet a ZTT csoport azon állításával, amely szerint nyilvánvaló hibát követett el, amikor a GNI-t használta fel a lehetséges reprezentatív országok gazdasági fejlettségi szintjének értékelésére. A (216) és a (217) preambulumbekezdésben ismertetett módon annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. Az alaprendelet nem tartalmaz további követelményt arra vonatkozóan, hogy exportáló országként a legközelebbi egy főre jutó GDP-vel, termelékenységi szinttel vagy humán fejlettségi mutatóval rendelkező országot kell kiválasztani. Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája (amelybe Kína tartozik) a közepes jövedelmű országok felső sávja. Tehát Malajzia és Argentína is a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinten áll, és a Bizottság megítélése szerint teljesítik az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint Malajzia megfelelőbb reprezentatív ország, mint Argentína. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság nem ért egyet a ZTT csoport azon állításával, amely szerint nyilvánvaló hibát követett el, amikor a GNI-t használta fel a lehetséges reprezentatív országok gazdasági fejlettségi szintjének értékelésére. A (216) és a (217) preambulumbekezdésben ismertetett módon annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. Az alaprendelet nem tartalmaz további követelményt arra vonatkozóan, hogy exportáló országként a legközelebbi egy főre jutó GDP-vel, termelékenységi szinttel vagy humán fejlettségi mutatóval rendelkező országot kell kiválasztani. Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája (amelybe Kína tartozik) a közepes jövedelmű országok felső sávja. Tehát Malajzia és Argentína is a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinten áll, és a Bizottság megítélése szerint teljesítik az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint Malajzia megfelelőbb reprezentatív ország, mint Argentína.

| (249) | A CCCME előadta, hogy a kínai gyártók által a nemzetközi piacokról importált nyersanyagok költsége nem tekinthető torzultnak, és ezért nem szabad helyettesíteni azt. |
| --- | --- |

(249)

A CCCME előadta, hogy a kínai gyártók által a nemzetközi piacokról importált nyersanyagok költsége nem tekinthető torzultnak, és ezért nem szabad helyettesíteni azt.

| (250) | A mintában szereplő kínai exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban lehetőséget kaptak annak közlésére, hogy (importált) nyersanyagaik torzulástól mentesek. Az ezzel kapcsolatos állításaikat bizonyítékokkal kellett alátámasztaniuk (az áruk származási országa, adásvételi szerződés, számlák). A ZTT csoport előadta, hogy anyag- és energiabeszerzéseinek egyike sem torzult, és hogy a vizsgálati időszakban a nyersanyagok behozatala torzulástól mentes árakon történt. Bár a ZTT csoport ezeket a vásárlásokat a kérdőívre adott válaszokban az anyagbeszerzések felsorolásában feltüntette, alátámasztó bizonyítékot nem nyújtott be. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(250)

A mintában szereplő kínai exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban lehetőséget kaptak annak közlésére, hogy (importált) nyersanyagaik torzulástól mentesek. Az ezzel kapcsolatos állításaikat bizonyítékokkal kellett alátámasztaniuk (az áruk származási országa, adásvételi szerződés, számlák). A ZTT csoport előadta, hogy anyag- és energiabeszerzéseinek egyike sem torzult, és hogy a vizsgálati időszakban a nyersanyagok behozatala torzulástól mentes árakon történt. Bár a ZTT csoport ezeket a vásárlásokat a kérdőívre adott válaszokban az anyagbeszerzések felsorolásában feltüntette, alátámasztó bizonyítékot nem nyújtott be. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (251) | Továbbá az FTT csoport öt nyersanyag esetében nyújtotta be alátámasztó bizonyíték bizonyos elemeit, ezek azonban részlegesek voltak (csupán néhány tranzakcióra terjedtek ki), és nem álltak összhangban a vonatkozó jegyzékekben megadott egyéb információkkal. Ez nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy értékelje ezt az állítást, amelyet ezért ebben a szakaszban nem tudott elfogadni. |
| --- | --- |

(251)

Továbbá az FTT csoport öt nyersanyag esetében nyújtotta be alátámasztó bizonyíték bizonyos elemeit, ezek azonban részlegesek voltak (csupán néhány tranzakcióra terjedtek ki), és nem álltak összhangban a vonatkozó jegyzékekben megadott egyéb információkkal. Ez nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy értékelje ezt az állítást, amelyet ezért ebben a szakaszban nem tudott elfogadni.

| (252) | A CCCME azt is előadta, hogy a rendes érték kiszámítása során a harmadik országbeli importárak nem tekinthetők a belföldi árak reprezentatív helyettesítőinek, mivel az importár adott esetben magasabb szállítási költségeket foglalhat magában, mint a belföldön beszerzett nyersanyagok. Ez mesterségesen megnövelné a helyettesített nyersanyagköltséget, és a költséghatások e különbségeit a Bizottság nem tudná megfelelően megkülönböztetni. |
| --- | --- |

(252)

A CCCME azt is előadta, hogy a rendes érték kiszámítása során a harmadik országbeli importárak nem tekinthetők a belföldi árak reprezentatív helyettesítőinek, mivel az importár adott esetben magasabb szállítási költségeket foglalhat magában, mint a belföldön beszerzett nyersanyagok. Ez mesterségesen megnövelné a helyettesített nyersanyagköltséget, és a költséghatások e különbségeit a Bizottság nem tudná megfelelően megkülönböztetni.

| (253) | A (69) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel. A Bizottság a GTA importárait használja kiindulópontként a reprezentatív országban érvényes torzulástól mentes ár kiszámításához, amely összeghez hozzáadja a megfelelő importvámot. Ez a reprezentatív országban érvényes piaci ár megfelelő, torzulástól mentes helyettesítő mutatójának kiszámításához alkalmazott konzervatív becslés, tekintettel arra, hogy az érintett országtól függően ezen az értéken felül további költségek merülhetnek fel, úgymint behozatali díjak és az importvámoktól eltérő adók (például hozzáadottérték-adó). Továbbá ha a Bizottság az import esetében nem venné figyelembe az összes szállítási költséget, akkor az így kiszámított ár nem az argentin piacra jellemző torzulástól mentes árat, hanem az Argentína részére értékesítő országokban érvényes gyártelepi árat tükrözné (exportra történő értékesítés esetén). Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(253)

A (69) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel. A Bizottság a GTA importárait használja kiindulópontként a reprezentatív országban érvényes torzulástól mentes ár kiszámításához, amely összeghez hozzáadja a megfelelő importvámot. Ez a reprezentatív országban érvényes piaci ár megfelelő, torzulástól mentes helyettesítő mutatójának kiszámításához alkalmazott konzervatív becslés, tekintettel arra, hogy az érintett országtól függően ezen az értéken felül további költségek merülhetnek fel, úgymint behozatali díjak és az importvámoktól eltérő adók (például hozzáadottérték-adó). Továbbá ha a Bizottság az import esetében nem venné figyelembe az összes szállítási költséget, akkor az így kiszámított ár nem az argentin piacra jellemző torzulástól mentes árat, hanem az Argentína részére értékesítő országokban érvényes gyártelepi árat tükrözné (exportra történő értékesítés esetén). Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

| (254) | Arra vonatkozó bizonyítékok hiányában, hogy a felhasznált adatkör és módszertan nem reprezentatív az egyes inputok torzulástól mentes költségeire nézve, a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(254)

Arra vonatkozó bizonyítékok hiányában, hogy a felhasznált adatkör és módszertan nem reprezentatív az egyes inputok torzulástól mentes költségeire nézve, a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (255) | A CCCME előadta, hogy jelentős eltérések vannak a különböző országok munkaerő- és energiaköltségei között, ezért a rendes érték meghatározásához nem lehet felhasználni a harmadik országok munkaerőköltségeit és energiaárait. |
| --- | --- |

(255)

A CCCME előadta, hogy jelentős eltérések vannak a különböző országok munkaerő- és energiaköltségei között, ezért a rendes érték meghatározásához nem lehet felhasználni a harmadik országok munkaerőköltségeit és energiaárait.

| (256) | A (69) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel. A (245) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat e szakaszában a Bizottság Argentínát választotta ki reprezentatív országként. Ezért a munkaerő és a villamos energia torzulástól mentes költségére vonatkozó adatokat Argentínából szerezte be, amint azt a (345) és a (348) preambulumbekezdés kifejti. |
| --- | --- |

(256)

A (69) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel. A (245) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat e szakaszában a Bizottság Argentínát választotta ki reprezentatív országként. Ezért a munkaerő és a villamos energia torzulástól mentes költségére vonatkozó adatokat Argentínából szerezte be, amint azt a (345) és a (348) preambulumbekezdés kifejti.

| (257) | A CCCME felkérte a Bizottságot annak egyértelműsítésére, hogy milyen ismérvek alapján állapítható meg, hogy egy reprezentatív országbeli vállalat jövedelmezősége alacsony vagy magas-e. |
| --- | --- |

(257)

A CCCME felkérte a Bizottságot annak egyértelműsítésére, hogy milyen ismérvek alapján állapítható meg, hogy egy reprezentatív országbeli vállalat jövedelmezősége alacsony vagy magas-e.

| (258) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének utolsó szakasza szerint a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A Bizottság ezt a jogi normát alkalmazza annak megállapítása során, hogy a nyereség szintje alacsony vagy magas-e. Az említett cikkben előírtak szerint a nyereségnek észszerűnek kell lennie. Annak meghatározása során, hogy egy adott esetben mi az észszerű összeg, a Bizottság figyelembe veszi az egyes vizsgálatok sajátosságait, például az érintett terméket és az ágazatot. Magától értetődik, hogy az észszerű nyereségszint nem lehet (gyakorlatilag) negatív és nem lehet közel a megtérülési küszöbhöz. |
| --- | --- |

(258)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének utolsó szakasza szerint a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A Bizottság ezt a jogi normát alkalmazza annak megállapítása során, hogy a nyereség szintje alacsony vagy magas-e. Az említett cikkben előírtak szerint a nyereségnek észszerűnek kell lennie. Annak meghatározása során, hogy egy adott esetben mi az észszerű összeg, a Bizottság figyelembe veszi az egyes vizsgálatok sajátosságait, például az érintett terméket és az ágazatot. Magától értetődik, hogy az észszerű nyereségszint nem lehet (gyakorlatilag) negatív és nem lehet közel a megtérülési küszöbhöz.

| (259) | A CCCME azt is állította, hogy Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, mivel a Bizottság által azonosított egyetlen argentin gyártó (a Prysmian Energia) kapcsolatban áll az egyik panaszossal, és a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon. E tekintetben a CCCME a Kínából származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (121) hivatkozott, amelynek során Argentínát, Ausztráliát, Indiát és Malajziát a Bizottság azért nem vette figyelembe analóg országokként, mert piacaikat nagyrészt a fő uniós panaszossal kapcsolatban álló vállalatok uralták. A CCCME azt is előadta, hogy az argentin távközlési piac 2020-ban erőteljesen nőtt, és az argentin kormány támogatást nyújtott a helyi gyártóknak, ezért a növekvő piacon jelentős részesedéssel rendelkező vállalat SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos adatai nem tükrözhetnek észszerű és piacorientált szintet, és nem használhatók fel a rendes érték megállapításához. A Connect Com azt is előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek argentin gyártói nem független vállalatok, hanem kapcsolatban állnak a Prysmiannal és a Nexansszal, és ezért i. nem zajlik elégséges verseny az argentin belföldi piacon (itt a Connect Com az Európai Bíróság C-16/90. sz. ítéletére (122) hivatkozott); ii. e gyártók költségei és nyeresége meghaladnák a versenyképes szintet; a kapcsolt gyártók csoporton belüli transzferárai túlságosan magasak. A Connect Com azt is állította, hogy a Prysmian Energia 20 %-os nyeresége túlzott mértékű, és hogy a thaiföldi Venine Cable 9,5 %-os nyeresége jobban tükrözi a versenyfeltételeket. Továbbá, a Connect Com szerint Brazília megfelelőbb reprezentatív ország lenne, mivel a brazil piacon több gyártó működik, és közülük legalább négy a panaszosoktól független szereplő. |
| --- | --- |

(259)

A CCCME azt is állította, hogy Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, mivel a Bizottság által azonosított egyetlen argentin gyártó (a Prysmian Energia) kapcsolatban áll az egyik panaszossal, és a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon. E tekintetben a CCCME a Kínából származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (121) hivatkozott, amelynek során Argentínát, Ausztráliát, Indiát és Malajziát a Bizottság azért nem vette figyelembe analóg országokként, mert piacaikat nagyrészt a fő uniós panaszossal kapcsolatban álló vállalatok uralták. A CCCME azt is előadta, hogy az argentin távközlési piac 2020-ban erőteljesen nőtt, és az argentin kormány támogatást nyújtott a helyi gyártóknak, ezért a növekvő piacon jelentős részesedéssel rendelkező vállalat SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos adatai nem tükrözhetnek észszerű és piacorientált szintet, és nem használhatók fel a rendes érték megállapításához. A Connect Com azt is előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek argentin gyártói nem független vállalatok, hanem kapcsolatban állnak a Prysmiannal és a Nexansszal, és ezért i. nem zajlik elégséges verseny az argentin belföldi piacon (itt a Connect Com az Európai Bíróság C-16/90. sz. ítéletére (122) hivatkozott); ii. e gyártók költségei és nyeresége meghaladnák a versenyképes szintet; a kapcsolt gyártók csoporton belüli transzferárai túlságosan magasak. A Connect Com azt is állította, hogy a Prysmian Energia 20 %-os nyeresége túlzott mértékű, és hogy a thaiföldi Venine Cable 9,5 %-os nyeresége jobban tükrözi a versenyfeltételeket. Továbbá, a Connect Com szerint Brazília megfelelőbb reprezentatív ország lenne, mivel a brazil piacon több gyártó működik, és közülük legalább négy a panaszosoktól független szereplő.

121

122

| (260) | Az, hogy a reprezentatív országban kiválasztott vállalat kapcsolatban áll-e valamely uniós gyártóval, nincs hatással a reprezentatív ország kiválasztására. A CCCME nem szolgált olyan indokkal, illetve nem mutatott be olyan bizonyítékot, amely szerint ez a tény ebben az ügyben releváns lenne. Továbbá az, hogy a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon, még nem jelenti azt, hogy ne lenne verseny, vagy hogy az ilyen vállalat pénzügyi adatai automatikusan alkalmatlanok lennének. Ezt az állítást sem támasztották alá olyan bizonyítékokkal, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az argentin piac versenyellenes. Ahogyan azt a (362) preambulumbekezdés kifejti, az argentin vállalat esetében megállapított haszonkulcs 10,6 %-os volt, amely összhangban van a 9,5 %-is nyereséggel, amely a Connect Com szerint „összhangban áll a versenyfeltételekkel”. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(260)

Az, hogy a reprezentatív országban kiválasztott vállalat kapcsolatban áll-e valamely uniós gyártóval, nincs hatással a reprezentatív ország kiválasztására. A CCCME nem szolgált olyan indokkal, illetve nem mutatott be olyan bizonyítékot, amely szerint ez a tény ebben az ügyben releváns lenne. Továbbá az, hogy a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon, még nem jelenti azt, hogy ne lenne verseny, vagy hogy az ilyen vállalat pénzügyi adatai automatikusan alkalmatlanok lennének. Ezt az állítást sem támasztották alá olyan bizonyítékokkal, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az argentin piac versenyellenes. Ahogyan azt a (362) preambulumbekezdés kifejti, az argentin vállalat esetében megállapított haszonkulcs 10,6 %-os volt, amely összhangban van a 9,5 %-is nyereséggel, amely a Connect Com szerint „összhangban áll a versenyfeltételekkel”. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (261) | A CCCME megismételte arra irányuló kérését, hogy a Bizottság Malajziát tekintse reprezentatív országnak. Előadta, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó jövedelmezőségi adatok hiányában a Bizottság felhasználhatná valamely nyereséges vállalat 2018. évi pénzügyi adatait, mivel az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat viszonylag stabil iparág, ahol az SGA-költségek és a nyereség szintje nem változik jelentősen évről évre. A CCCME arra is felhívta a figyelmet, hogy a Kínából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (123) során a Bizottság annak ellenére választotta Kolumbiát megfelelő reprezentatív országnak, hogy az azonosított kolumbiai gyártó 2019-ben veszteséget könyvelt el, és hogy a Bizottság az SGA-költségek és a nyereség tekintetében olyan kolumbiai vállalatok adatait használta fel, amelyek a citromsavhoz közeli termékkategóriába tartozó termékeket állítanak elő. |
| --- | --- |

(261)

A CCCME megismételte arra irányuló kérését, hogy a Bizottság Malajziát tekintse reprezentatív országnak. Előadta, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó jövedelmezőségi adatok hiányában a Bizottság felhasználhatná valamely nyereséges vállalat 2018. évi pénzügyi adatait, mivel az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat viszonylag stabil iparág, ahol az SGA-költségek és a nyereség szintje nem változik jelentősen évről évre. A CCCME arra is felhívta a figyelmet, hogy a Kínából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (123) során a Bizottság annak ellenére választotta Kolumbiát megfelelő reprezentatív országnak, hogy az azonosított kolumbiai gyártó 2019-ben veszteséget könyvelt el, és hogy a Bizottság az SGA-költségek és a nyereség tekintetében olyan kolumbiai vállalatok adatait használta fel, amelyek a citromsavhoz közeli termékkategóriába tartozó termékeket állítanak elő.

123

| (262) | A (231) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint előnyben részesülnek a vizsgálati időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló adatok, és egy argentin vállalat esetében léteznek ilyen adatok. A CCCME nem indokolta meg, hogy miért kellene eltérni attól az időszaktól, amelyre vonatkozóan a rendes értéket számítják. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(262)

A (231) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint előnyben részesülnek a vizsgálati időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló adatok, és egy argentin vállalat esetében léteznek ilyen adatok. A CCCME nem indokolta meg, hogy miért kellene eltérni attól az időszaktól, amelyre vonatkozóan a rendes értéket számítják. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (263) | A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy Malajzia megfelelőbb reprezentatív ország, mint Argentína, mivel i. a ZTT csoport által javasolt három malajziai vállalat által gyártott termékek jobban hasonlítanak a ZTT csoport által előállított termékekhez, mint a Prysmian Energia termékei; iii. a Bizottság Malajziában több gyártót azonosított az optikai szálakból álló kábelek területén, mint Argentínában. |
| --- | --- |

(263)

A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy Malajzia megfelelőbb reprezentatív ország, mint Argentína, mivel i. a ZTT csoport által javasolt három malajziai vállalat által gyártott termékek jobban hasonlítanak a ZTT csoport által előállított termékekhez, mint a Prysmian Energia termékei; iii. a Bizottság Malajziában több gyártót azonosított az optikai szálakból álló kábelek területén, mint Argentínában.

| (264) | Eltekintve attól, hogy az első állítást nem támasztották alá a szükséges bizonyítékokkal, e két pont nem releváns, mivel ezek a malajziai vállalatok a vizsgálati időszakban vagy veszteségesek voltak, vagy nem könyveltek el olyan nyereséget, amely az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében észszerű összegnek minősülne. Amint azt a (230) preambulumbekezdés ismerteti, a Lite 2019-ben, az Opcom Cables pedig 2020-ban nem volt nyereséges, míg a Tenaga Cable 2019. évi nyeresége nem volt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében „észszerű összeg”, amint azt a (268) preambulumbekezdés kijelenti. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(264)

Eltekintve attól, hogy az első állítást nem támasztották alá a szükséges bizonyítékokkal, e két pont nem releváns, mivel ezek a malajziai vállalatok a vizsgálati időszakban vagy veszteségesek voltak, vagy nem könyveltek el olyan nyereséget, amely az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében észszerű összegnek minősülne. Amint azt a (230) preambulumbekezdés ismerteti, a Lite 2019-ben, az Opcom Cables pedig 2020-ban nem volt nyereséges, míg a Tenaga Cable 2019. évi nyeresége nem volt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében „észszerű összeg”, amint azt a (268) preambulumbekezdés kijelenti. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (265) | A ZTT csoport felvetette, hogy a Bizottság a malajziai vállalat 2018. évi jövedelmezőségi különbözetét ugyanúgy felhasználhatná, mint ahogy a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításakor is a vizsgálati időszakot megelőző időszakra érvényes jövedelmezőségi becsléseket veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(265)

A ZTT csoport felvetette, hogy a Bizottság a malajziai vállalat 2018. évi jövedelmezőségi különbözetét ugyanúgy felhasználhatná, mint ahogy a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításakor is a vizsgálati időszakot megelőző időszakra érvényes jövedelmezőségi becsléseket veszi figyelembe.

| (266) | A 2. cikk (6a) bekezdése első módszerként jelöli meg a megfelelő reprezentatív ország megfelelő előállítási és értékesítési költségeinek alkalmazását, mégpedig a vizsgálati időszakon belül. Ebben az összefüggésben a nyereség természetesen ugyanabból az időszakból származna. Ha a nyereség nem észszerű – mint ebben az esetben –, akkor egy másik reprezentatív országot választanak ki. Ez a felvetés tehát nem fogadható el. |
| --- | --- |

(266)

A 2. cikk (6a) bekezdése első módszerként jelöli meg a megfelelő reprezentatív ország megfelelő előállítási és értékesítési költségeinek alkalmazását, mégpedig a vizsgálati időszakon belül. Ebben az összefüggésben a nyereség természetesen ugyanabból az időszakból származna. Ha a nyereség nem észszerű – mint ebben az esetben –, akkor egy másik reprezentatív országot választanak ki. Ez a felvetés tehát nem fogadható el.

| (267) | A ZTT csoport benyújtotta továbbá – a (220) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – az első feljegyzés felsorolásában szereplő Tenaga Cable Industries SDN BHB malajziai vállalat 2019. évi pénzügyi kimutatásait, és felkérte a Bizottságot, hogy Malajziát tekintse reprezentatív országnak, és a rendes érték képzéséhez e vállalat SGA-költségeit és haszonkulcsát vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(267)

A ZTT csoport benyújtotta továbbá – a (220) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – az első feljegyzés felsorolásában szereplő Tenaga Cable Industries SDN BHB malajziai vállalat 2019. évi pénzügyi kimutatásait, és felkérte a Bizottságot, hogy Malajziát tekintse reprezentatív országnak, és a rendes érték képzéséhez e vállalat SGA-költségeit és haszonkulcsát vegye figyelembe.

| (268) | A Bizottság megjegyezte, hogy ez a vállalat 2019-ben valóban nyereséges volt, azonban a haszonkulcs nem minősült az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság megjegyezte, hogy ez a vállalat 2019-ben valóban nyereséges volt, azonban a haszonkulcs nem minősült az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett „észszerű összegnek”. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (269) | A ZTT csoport azt is előadta, hogy a Bizottságnak Argentína helyett Malajziát kellene reprezentatív országnak tekintenie, mivel a behozatal adatok jobbak, mint Argentína esetében. Malajzia rendelkezett olyan nyolc számjegyű vámtarifaszámmal (9001 10 10), amely az optikai szálakra vonatkozott és megfelelt az érintett termék távközlési célú felhasználásra történő előállításához használt nyersanyagtípusnak, továbbá nem voltak érvényben behozatali vámok, míg Argentínában a vámnómenklatúra nem tette lehetővé a távközlési célra használt optikai szálak ilyen megkülönböztetését, és behozatali vámok is voltak érvényben. |
| --- | --- |

(269)

A ZTT csoport azt is előadta, hogy a Bizottságnak Argentína helyett Malajziát kellene reprezentatív országnak tekintenie, mivel a behozatal adatok jobbak, mint Argentína esetében. Malajzia rendelkezett olyan nyolc számjegyű vámtarifaszámmal (9001 10 10), amely az optikai szálakra vonatkozott és megfelelt az érintett termék távközlési célú felhasználásra történő előállításához használt nyersanyagtípusnak, továbbá nem voltak érvényben behozatali vámok, míg Argentínában a vámnómenklatúra nem tette lehetővé a távközlési célra használt optikai szálak ilyen megkülönböztetését, és behozatali vámok is voltak érvényben.

| (270) | Ez az állítás tényszerűen nem helytálló. Malajzia nyolc számjegyű kódja (9001 10 10) a távközlési és az elektromos felhasználásra egyaránt vonatkozik. Argentína esetében az optikai szálak két releváns nyolc számjegyű kódja (9001 10 19 és 9001 10 11) nem határozza meg a felhasználást, viszont egyértelműen azonosítja a terméket, vagyis az optikai szálakat. Egyértelmű, hogy az optikai szálakat elsősorban a távközlésben használják. Mindazonáltal, amint azt a (231) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság nem tudott azonosítani olyan releváns malajziai vállalatot, amely a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen elérhető pénzügyi adatokkal rendelkezett, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében észszerű mértékű nyereséget könyvelt el. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(270)

Ez az állítás tényszerűen nem helytálló. Malajzia nyolc számjegyű kódja (9001 10 10) a távközlési és az elektromos felhasználásra egyaránt vonatkozik. Argentína esetében az optikai szálak két releváns nyolc számjegyű kódja (9001 10 19 és 9001 10 11) nem határozza meg a felhasználást, viszont egyértelműen azonosítja a terméket, vagyis az optikai szálakat. Egyértelmű, hogy az optikai szálakat elsősorban a távközlésben használják. Mindazonáltal, amint azt a (231) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság nem tudott azonosítani olyan releváns malajziai vállalatot, amely a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen elérhető pénzügyi adatokkal rendelkezett, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében észszerű mértékű nyereséget könyvelt el. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (271) | A ZTT csoport azt is kijelentette, hogy a Bizottságnak Argentína helyett Malajziát kellene reprezentatív országnak tekintenie, mivel az argentin energiapiac torzult. Ezzel kapcsolatban a ZTT csoport a Fitch Rating 2019. évi jelentésére (124) hivatkozott, amely megállapította, hogy az argentin villamosenergia-ágazat a Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) részére nyújtott állami támogatásokra támaszkodik, amelyeket a villamosenergia-termelő vállalatok részére továbbítottak. A ZTT csoport azt is állította, hogy a Világbank szerint az argentin villamosenergia-piacon négy állami tulajdonban lévő vállalat működik. |
| --- | --- |

(271)

A ZTT csoport azt is kijelentette, hogy a Bizottságnak Argentína helyett Malajziát kellene reprezentatív országnak tekintenie, mivel az argentin energiapiac torzult. Ezzel kapcsolatban a ZTT csoport a Fitch Rating 2019. évi jelentésére (124) hivatkozott, amely megállapította, hogy az argentin villamosenergia-ágazat a Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) részére nyújtott állami támogatásokra támaszkodik, amelyeket a villamosenergia-termelő vállalatok részére továbbítottak. A ZTT csoport azt is állította, hogy a Világbank szerint az argentin villamosenergia-piacon négy állami tulajdonban lévő vállalat működik.

124

| (272) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Fitch Rating jelentését 2019. június 13-án tették közzé, és hogy a CAMMESA részére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos adatok a 2018-ig tartó időszakra vonatkoztak. Továbbá az e fél által benyújtott jelentés kivonatai csak annyit állítottak, hogy a támogatások a villamosenergia-termelő vállalatok részére kerültek továbbításra, de nem vonták le azt a következtetést, hogy e vállalatok e támogatásokat a végső fogyasztók részére továbbították volna. Mindazonáltal, még ha ez lenne is a helyzet, a referenciaértékként használt villamosenergia-költségek alacsonyabbak lennének, és emiatt a rendes érték is alacsonyabb lenne, ami az exportáló gyártók számára lenne előnyös. Mindazonáltal – amint azt a (348) preambulumbekezdés kifejti – a villamos energiára vonatkozó referenciaérték kiszámításához a Bizottság az Edesur és az Edenor villamosenergia-szolgáltatók által a vizsgálati időszak során közzétett díjakat vette figyelembe. Amint azt a ZTT csoport által benyújtott jelentés is megállapítja, az Edenor és az Edesur magánjogi szervezetek (az Edenor többségi tulajdonosa a Pampa Energia, az Edesuré pedig az Enel Americas), tehát láthatólag nem részesülnek ilyen támogatásban. Ezenkívül nem szolgáltattak bizonyítékot az állítólagos támogatások piacra gyakorolt hatására vonatkozóan. Ennek alapján a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Fitch Rating jelentését 2019. június 13-án tették közzé, és hogy a CAMMESA részére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos adatok a 2018-ig tartó időszakra vonatkoztak. Továbbá az e fél által benyújtott jelentés kivonatai csak annyit állítottak, hogy a támogatások a villamosenergia-termelő vállalatok részére kerültek továbbításra, de nem vonták le azt a következtetést, hogy e vállalatok e támogatásokat a végső fogyasztók részére továbbították volna. Mindazonáltal, még ha ez lenne is a helyzet, a referenciaértékként használt villamosenergia-költségek alacsonyabbak lennének, és emiatt a rendes érték is alacsonyabb lenne, ami az exportáló gyártók számára lenne előnyös. Mindazonáltal – amint azt a (348) preambulumbekezdés kifejti – a villamos energiára vonatkozó referenciaérték kiszámításához a Bizottság az Edesur és az Edenor villamosenergia-szolgáltatók által a vizsgálati időszak során közzétett díjakat vette figyelembe. Amint azt a ZTT csoport által benyújtott jelentés is megállapítja, az Edenor és az Edesur magánjogi szervezetek (az Edenor többségi tulajdonosa a Pampa Energia, az Edesuré pedig az Enel Americas), tehát láthatólag nem részesülnek ilyen támogatásban. Ezenkívül nem szolgáltattak bizonyítékot az állítólagos támogatások piacra gyakorolt hatására vonatkozóan. Ennek alapján a Bizottság a felvetést elutasította.

| (273) | A ZTT csoport azt is előadta, hogy amennyiben a Bizottság Malajzia helyett Argentínát választaná reprezentatív országnak, a 9001 10 19 argentin kód alá tartozó importstatisztikákat ki kellene zárni a szóban forgó input torzulástól mentes árának kiszámításából, mivel az importált mennyiség alacsony (688 kg), ára pedig magas, tehát a behozatalra feltehetőleg nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor. A ZTT csoport hozzátette, hogy a 9001 10 20 argentin kód (haces y cables de fibras ópticas – optikai szálakból álló kábelek és kötegek) adatait is figyelembe kell venni, mivel ezek behozatala jóval nagyobb és szokásosabb mennyiségben történt (1 212 473 kg). |
| --- | --- |

(273)

A ZTT csoport azt is előadta, hogy amennyiben a Bizottság Malajzia helyett Argentínát választaná reprezentatív országnak, a 9001 10 19 argentin kód alá tartozó importstatisztikákat ki kellene zárni a szóban forgó input torzulástól mentes árának kiszámításából, mivel az importált mennyiség alacsony (688 kg), ára pedig magas, tehát a behozatalra feltehetőleg nem a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor. A ZTT csoport hozzátette, hogy a 9001 10 20 argentin kód (haces y cables de fibras ópticas – optikai szálakból álló kábelek és kötegek) adatait is figyelembe kell venni, mivel ezek behozatala jóval nagyobb és szokásosabb mennyiségben történt (1 212 473 kg).

| (274) | A 9001 10 19 argentin kódot illetően a ZTT csoport nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az e kód alá tartozó behozatal nem a szokásos kereskedelmi forgalomban zajlott. Ebben a tekintetben a magasabb ár nem minősül mutatónak. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy egyes kínai exportáló gyártók némelyike hasonló áron vásárolt optikai szálakat. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a 9001 10 20 argentin kód nem az optikai szálakra, hanem az optikai szálakból álló kábelekre vonatkozik, ezért az optikai szálak referenciaértékének számításához nem használható fel. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(274)

A 9001 10 19 argentin kódot illetően a ZTT csoport nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az e kód alá tartozó behozatal nem a szokásos kereskedelmi forgalomban zajlott. Ebben a tekintetben a magasabb ár nem minősül mutatónak. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy egyes kínai exportáló gyártók némelyike hasonló áron vásárolt optikai szálakat. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a 9001 10 20 argentin kód nem az optikai szálakra, hanem az optikai szálakból álló kábelekre vonatkozik, ezért az optikai szálak referenciaértékének számításához nem használható fel. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (275) | A ZTT csoport azzal is érvelt, hogy a Prysmian csoport 2019. évi éves jelentése alapján a csoport teljes bevételének 16 %-a származott a projektüzletágból (a tenger alatti és földfelszín alatti használatra szánt egyedi csúcstechnológiás és nagyfeszültségű kábelek), 70 %-a az energiaüzletágból (az energiavezetékek teljes termékportfóliója), és csak 14 %-a a távközlési üzletágból. Erre hivatkozva a ZTT csoport felvetette, hogy félrevezető lenne, ha a Bizottság a Prysmian csoport egy tagját venné figyelembe az optikaikábel-piacon érvényes költségek, SGA-költségek és nyereség megállapításhoz, tekintettel arra, hogy ez termelésének csupán töredékét teszi ki. |
| --- | --- |

(275)

A ZTT csoport azzal is érvelt, hogy a Prysmian csoport 2019. évi éves jelentése alapján a csoport teljes bevételének 16 %-a származott a projektüzletágból (a tenger alatti és földfelszín alatti használatra szánt egyedi csúcstechnológiás és nagyfeszültségű kábelek), 70 %-a az energiaüzletágból (az energiavezetékek teljes termékportfóliója), és csak 14 %-a a távközlési üzletágból. Erre hivatkozva a ZTT csoport felvetette, hogy félrevezető lenne, ha a Bizottság a Prysmian csoport egy tagját venné figyelembe az optikaikábel-piacon érvényes költségek, SGA-költségek és nyereség megállapításhoz, tekintettel arra, hogy ez termelésének csupán töredékét teszi ki.

| (276) | A Prysmian Energia pénzügyi információi, amelyeket az érdekelt felek számára a második feljegyzés közölt, nem az egész Prysmian csoport szintjén, hanem az argentin szereplő szintjén állnak rendelkezésre. Emellett a Prysmian Energia honlapján (125) elérhető információk alapján e vállalat tevékenysége kiterjed az érintett termékre, és ezért pénzügyi adatai az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolódóan Argentínában végzett tevékenységek pénzügyi teljesítményének reprezentatív helyettesítői. Továbbá – amint azt a (227) preambulumbekezdés kifejti – az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt módszertan alkalmazása könnyen elérhető adatokra támaszkodik, és előfordulhat, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok nem a lehető legrészletesebbek, hanem bizonyos mértékben összesítettek. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(276)

A Prysmian Energia pénzügyi információi, amelyeket az érdekelt felek számára a második feljegyzés közölt, nem az egész Prysmian csoport szintjén, hanem az argentin szereplő szintjén állnak rendelkezésre. Emellett a Prysmian Energia honlapján (125) elérhető információk alapján e vállalat tevékenysége kiterjed az érintett termékre, és ezért pénzügyi adatai az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolódóan Argentínában végzett tevékenységek pénzügyi teljesítményének reprezentatív helyettesítői. Továbbá – amint azt a (227) preambulumbekezdés kifejti – az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt módszertan alkalmazása könnyen elérhető adatokra támaszkodik, és előfordulhat, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok nem a lehető legrészletesebbek, hanem bizonyos mértékben összesítettek. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást.

125

| (277) | A ZTT csoport azt is előadta, hogy Argentínában az adatok minősége nem megbízható, mivel a Prysmian Energia kapcsolatban áll a Prysmian S.p.A vállalattal, amely a jelen vizsgálatban részt vevő uniós gyártó. Ennek következtében a Prysmian S.p.A által elszenvedett mindennemű kár hatással lenne az egész csoport – köztük a Prysmian Energia – pénzügyi eredményeire is. A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy a kapcsolt felek által szolgáltatott inputokat érintő ügyletek önmagukban is hatással lehettek a Prysmian Energia pénzügyi eredményére. |
| --- | --- |

(277)

A ZTT csoport azt is előadta, hogy Argentínában az adatok minősége nem megbízható, mivel a Prysmian Energia kapcsolatban áll a Prysmian S.p.A vállalattal, amely a jelen vizsgálatban részt vevő uniós gyártó. Ennek következtében a Prysmian S.p.A által elszenvedett mindennemű kár hatással lenne az egész csoport – köztük a Prysmian Energia – pénzügyi eredményeire is. A ZTT csoport továbbá azzal érvelt, hogy a kapcsolt felek által szolgáltatott inputokat érintő ügyletek önmagukban is hatással lehettek a Prysmian Energia pénzügyi eredményére.

| (278) | A (276) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Prysmian Energia pénzügyi információi (amelyeket az érdekelt felek számára a második feljegyzés közölt) nem az egész Prysmian csoport szintjén, hanem az argentin gazdasági szereplő szintjén állnak rendelkezésre. A ZTT csoport továbbá nem fejtette ki, hogy egy argentin vállalat pénzügyi adatait hogyan befolyásolhatná egy olaszországi kapcsolt vállalkozás által elszenvedett kár. Ez az állítás pusztán spekulatív, mivel semmilyen bizonyíték nem támasztja. Az az állítás is spekulatív, miszerint a Prysmian Energia pénzügyi eredményét befolyásolhatták a kapcsolt felek által beszállított inputokkal kapcsolatos ügyletek, mivel ezt az állítást sem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság a szóban forgó állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(278)

A (276) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Prysmian Energia pénzügyi információi (amelyeket az érdekelt felek számára a második feljegyzés közölt) nem az egész Prysmian csoport szintjén, hanem az argentin gazdasági szereplő szintjén állnak rendelkezésre. A ZTT csoport továbbá nem fejtette ki, hogy egy argentin vállalat pénzügyi adatait hogyan befolyásolhatná egy olaszországi kapcsolt vállalkozás által elszenvedett kár. Ez az állítás pusztán spekulatív, mivel semmilyen bizonyíték nem támasztja. Az az állítás is spekulatív, miszerint a Prysmian Energia pénzügyi eredményét befolyásolhatták a kapcsolt felek által beszállított inputokkal kapcsolatos ügyletek, mivel ezt az állítást sem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság a szóban forgó állításokat elutasította.

| (279) | A ZTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy részletesebb bontásban közölje a Prysmian Energia azon működési költségeinek tartalmát, amelyek a Bizottság rendelkezésére álltak, vagy ha ilyenek jelenleg nem állnak rendelkezésre, akkor a Bizottság szerezze be és tegye közzé azokat. |
| --- | --- |

(279)

A ZTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy részletesebb bontásban közölje a Prysmian Energia azon működési költségeinek tartalmát, amelyek a Bizottság rendelkezésére álltak, vagy ha ilyenek jelenleg nem állnak rendelkezésre, akkor a Bizottság szerezze be és tegye közzé azokat.

| (280) | A Bizottság megerősíti, hogy az érdekelt felekkel a második feljegyzésben közölte a Prysmian Energia könnyen elérhető, a Dun & Bradstreet adatbázisából származó releváns pénzügyi információit. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság megerősíti, hogy az érdekelt felekkel a második feljegyzésben közölte a Prysmian Energia könnyen elérhető, a Dun & Bradstreet adatbázisából származó releváns pénzügyi információit.

| (281) | A Connect Com azt állította, hogy – csakúgy, mint Törökország esetében – Argentína esetében sem feltételezhető, hogy az országban kellően reprezentatív mennyiségű optikai szálakból álló kábelt gyártanak ahhoz, hogy elérjék a kínai termelés 5 %-ában meghatározott referenciaértéket, amelyet a panaszokra vonatkozó bizottsági útmutató (126) ír elő. E fél szerint az optikai szálakból álló kábelek Argentínában működő gyártóinak teljes termelési volumene messze elmarad a kínai gyártók össztermelésétől. |
| --- | --- |

(281)

A Connect Com azt állította, hogy – csakúgy, mint Törökország esetében – Argentína esetében sem feltételezhető, hogy az országban kellően reprezentatív mennyiségű optikai szálakból álló kábelt gyártanak ahhoz, hogy elérjék a kínai termelés 5 %-ában meghatározott referenciaértéket, amelyet a panaszokra vonatkozó bizottsági útmutató (126) ír elő. E fél szerint az optikai szálakból álló kábelek Argentínában működő gyártóinak teljes termelési volumene messze elmarad a kínai gyártók össztermelésétől.

126

| (282) | A Connect Com előadta továbbá, hogy az argentin gyártók nem fértek hozzá kulcsfontosságú nyersanyagokhoz (például az üvegrostokhoz, az aramidhoz vagy a polietilénhez), és a kínai gyártóktól eltérően arra kényszerülnek, hogy ezeket a nyersanyagokat viszonylag összetett és költséges módon importálják. A Connect Com ennek kapcsán az Európai Unió Bírósága által a C-16/90. sz. ügyben 1991. október 22-én hozott ítéletére (127) hivatkozott, amely kimondja, hogy a referenciaország kiválasztásakor figyelembe kell venni a nyersanyagokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(282)

A Connect Com előadta továbbá, hogy az argentin gyártók nem fértek hozzá kulcsfontosságú nyersanyagokhoz (például az üvegrostokhoz, az aramidhoz vagy a polietilénhez), és a kínai gyártóktól eltérően arra kényszerülnek, hogy ezeket a nyersanyagokat viszonylag összetett és költséges módon importálják. A Connect Com ennek kapcsán az Európai Unió Bírósága által a C-16/90. sz. ügyben 1991. október 22-én hozott ítéletére (127) hivatkozott, amely kimondja, hogy a referenciaország kiválasztásakor figyelembe kell venni a nyersanyagokhoz való hozzáférést.

127

| (283) | A Bizottság előzetesen meg kívánja jegyezni, hogy a Connect Comnak a C-16/90. sz. ügyben hozott ítélettel kapcsolatos érvei és hivatkozásai nem helytállóak. A szóban forgó ítélet az alaprendelet 2. cikkének egykori (7) bekezdése szerinti analóg ország kiválasztására vonatkozott, arra az esetre, amikor a piacgazdasággal nem rendelkező országok esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártói által ténylegesen felszámított belföldi árak, illetve az általuk viselt költségek alapján lehetett meghatározni. E rendelkezés értelmében olyan tényezők, mint az analóg országbeli gyártók nyersanyagokhoz való hozzáférése és termelési volumene azért befolyásolták az analóg ország megválasztását, mert hatással voltak az analóg országbeli gyártók által a hasonló termék előállítása és értékesítése kapcsán felszámított belföldi árakra, illetve az általuk viselt költségekre. Emiatt célszerű volt olyan analóg országot választani, amelyben ezek a tényezők hasonlóak voltak a vizsgálat tárgyát képező, piacgazdasággal nem rendelkező országéhoz. Ezek a megfontolások a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem relevánsak. Ennek az az oka, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése értelmében a rendes értéket a vizsgált exportáló gyártók termelési tényezői alapján kell meghatározni. A számításban a referenciaként tekintett reprezentatív országnak csak annyi szerepe van, hogy onnan kell venni a vizsgált – esetünkben kínai – exportáló gyártók termelési tényezői értékének megállapításához felhasznált torzulásmentes adatokat. |
| --- | --- |

(283)

A Bizottság előzetesen meg kívánja jegyezni, hogy a Connect Comnak a C-16/90. sz. ügyben hozott ítélettel kapcsolatos érvei és hivatkozásai nem helytállóak. A szóban forgó ítélet az alaprendelet 2. cikkének egykori (7) bekezdése szerinti analóg ország kiválasztására vonatkozott, arra az esetre, amikor a piacgazdasággal nem rendelkező országok esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártói által ténylegesen felszámított belföldi árak, illetve az általuk viselt költségek alapján lehetett meghatározni. E rendelkezés értelmében olyan tényezők, mint az analóg országbeli gyártók nyersanyagokhoz való hozzáférése és termelési volumene azért befolyásolták az analóg ország megválasztását, mert hatással voltak az analóg országbeli gyártók által a hasonló termék előállítása és értékesítése kapcsán felszámított belföldi árakra, illetve az általuk viselt költségekre. Emiatt célszerű volt olyan analóg országot választani, amelyben ezek a tényezők hasonlóak voltak a vizsgálat tárgyát képező, piacgazdasággal nem rendelkező országéhoz. Ezek a megfontolások a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazása szempontjából nem relevánsak. Ennek az az oka, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése értelmében a rendes értéket a vizsgált exportáló gyártók termelési tényezői alapján kell meghatározni. A számításban a referenciaként tekintett reprezentatív országnak csak annyi szerepe van, hogy onnan kell venni a vizsgált – esetünkben kínai – exportáló gyártók termelési tényezői értékének megállapításához felhasznált torzulásmentes adatokat.

| (284) | A fentiek sérelme nélkül a Bizottság az alábbiakra mutatott rá. |
| --- | --- |

(284)

A fentiek sérelme nélkül a Bizottság az alábbiakra mutatott rá.

| (285) | A panaszosoknak szánt útmutatóval kapcsolatos felvetést illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a Connect Com által hivatkozott szövegek a panaszosok számára összeállított magyarázó útmutatóból származnak, amely jogilag nem kötelező erejű, és csupán általános jellegű tanácsokat tartalmaz. (128) Ezen túlmenően az útmutató csupán a panasztétel szakaszában nyújt iránymutatást a panaszosok részére, és nem terjed ki a vizsgálati szakaszra, amelyre a Connect Com állítása vonatkozik. A Bizottság mindazonáltal azt is megjegyzi, hogy az idézett szöveg az útmutató korábbi változatában szerepelt és a 2. cikk egykori (7) bekezdése szerinti analóg ország meghatározásához kapcsolódott, továbbá hogy az útmutatót a Bizottság azóta felülvizsgálta. (129) Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(285)

A panaszosoknak szánt útmutatóval kapcsolatos felvetést illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a Connect Com által hivatkozott szövegek a panaszosok számára összeállított magyarázó útmutatóból származnak, amely jogilag nem kötelező erejű, és csupán általános jellegű tanácsokat tartalmaz. (128) Ezen túlmenően az útmutató csupán a panasztétel szakaszában nyújt iránymutatást a panaszosok részére, és nem terjed ki a vizsgálati szakaszra, amelyre a Connect Com állítása vonatkozik. A Bizottság mindazonáltal azt is megjegyzi, hogy az idézett szöveg az útmutató korábbi változatában szerepelt és a 2. cikk egykori (7) bekezdése szerinti analóg ország meghatározásához kapcsolódott, továbbá hogy az útmutatót a Bizottság azóta felülvizsgálta. (129) Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

128

129

| (286) | A nyersanyagokhoz való hozzájutással kapcsolatos állítás téves, és ugyanakkor pusztán spekulatív jellegű. A GTA-ban szereplő adatok alapján az Argentínában működő vállalatok jelentős mennyiségben importálnak üvegrostokat, aramidot vagy polietilént. A Connect Com emellett nem nyújtott be bizonyítékot annak alátámasztására, hogy az argentin vállalatok bonyolult és költséges módon importálják ezeket a nyersanyagokat. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(286)

A nyersanyagokhoz való hozzájutással kapcsolatos állítás téves, és ugyanakkor pusztán spekulatív jellegű. A GTA-ban szereplő adatok alapján az Argentínában működő vállalatok jelentős mennyiségben importálnak üvegrostokat, aramidot vagy polietilént. A Connect Com emellett nem nyújtott be bizonyítékot annak alátámasztására, hogy az argentin vállalatok bonyolult és költséges módon importálják ezeket a nyersanyagokat. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (287) | A Connect Com továbbá tévesen állította, hogy a Bizottság a behozatali adatoknak az első feljegyzésben elvégzett hat számjegyű elemzése alapján kizárta Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát mint lehetséges reprezentatív országokat, míg Argentína esetében nyolc számjegyű szintű elemzést végzett. |
| --- | --- |

(287)

A Connect Com továbbá tévesen állította, hogy a Bizottság a behozatali adatoknak az első feljegyzésben elvégzett hat számjegyű elemzése alapján kizárta Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát mint lehetséges reprezentatív országokat, míg Argentína esetében nyolc számjegyű szintű elemzést végzett.

| (288) | A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát azért nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mert nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat az ezekben az országokban működő gyártók pénzügyi adatairól. Ezért a behozatali adatok elemzését sem végezte el. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(288)

A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát azért nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mert nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat az ezekben az országokban működő gyártók pénzügyi adatairól. Ezért a behozatali adatok elemzését sem végezte el. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (289) | A Connect Com azt is előadta, hogy a Bizottság nem zárhatja ki Brazíliát amiatt, hogy az ország az alumíniumbevonatú acélhuzal nagy részét Kínából importálja, mivel az alumíniumbevonatú acélhuzal nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelek gyártásához szükséges releváns nyersanyagnak, hozzátéve, hogy ha ez a döntés a jelentéktelen termelési tényezők Kínából importált volumenén alapul, akkor Argentínát is ki kell zárni a lehetséges reprezentatív országok közül, hiszen más jelentéktelen termelési tényezőket (például alumíniumötvözetből készült huzalokat és alumíniumrudakat) Argentína is jelentős mennyiségben importál Kínából. |
| --- | --- |

(289)

A Connect Com azt is előadta, hogy a Bizottság nem zárhatja ki Brazíliát amiatt, hogy az ország az alumíniumbevonatú acélhuzal nagy részét Kínából importálja, mivel az alumíniumbevonatú acélhuzal nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelek gyártásához szükséges releváns nyersanyagnak, hozzátéve, hogy ha ez a döntés a jelentéktelen termelési tényezők Kínából importált volumenén alapul, akkor Argentínát is ki kell zárni a lehetséges reprezentatív országok közül, hiszen más jelentéktelen termelési tényezőket (például alumíniumötvözetből készült huzalokat és alumíniumrudakat) Argentína is jelentős mennyiségben importál Kínából.

| (290) | A Connect Com félreértette, hogy a Bizottság miért nem tekintette Brazíliát megfelelő reprezentatív országnak. A (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Brazíliába érkező torzulásmentes behozatal általános reprezentativitása alacsony, mivel az ország főként Kínából importál több olyan nyersanyagot, amely jelentős részt képvisel az optikai szálakból álló kábelek előállítási költségeiben. A Bizottság ezen belül kiemelte, hogy az optikai szálak és azok értéke tekintetében a reprezentativitást jelentősen aláássa az, hogy az importált termékek nagy része Kínából érkezik, függetlenül attól, hogy az értékelésre hat számjegyű vagy nyolc számjegyű szinten kerül-e sor. Továbbá, amint azt a (242) preambulumbekezdés kifejti, az egyik exportáló gyártó jelentős mennyiségben használ fel alumíniumbevonatú acélhuzalt az optikai szálakból álló kábelek gyártásában. Ez a gyártó olyan optikai szálakból álló kábeleket gyárt, amelyeket az adatátvitel mellett villamosenergia-átvitelre is használnak, és – amint azt az (59) preambulumbekezdés kifejti – e vizsgálat hatálya ezekre a termékekre is kiterjed. Emellett ez a gyártó az üvegrostot szintén főként Kínából importálja. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(290)

A Connect Com félreértette, hogy a Bizottság miért nem tekintette Brazíliát megfelelő reprezentatív országnak. A (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Brazíliába érkező torzulásmentes behozatal általános reprezentativitása alacsony, mivel az ország főként Kínából importál több olyan nyersanyagot, amely jelentős részt képvisel az optikai szálakból álló kábelek előállítási költségeiben. A Bizottság ezen belül kiemelte, hogy az optikai szálak és azok értéke tekintetében a reprezentativitást jelentősen aláássa az, hogy az importált termékek nagy része Kínából érkezik, függetlenül attól, hogy az értékelésre hat számjegyű vagy nyolc számjegyű szinten kerül-e sor. Továbbá, amint azt a (242) preambulumbekezdés kifejti, az egyik exportáló gyártó jelentős mennyiségben használ fel alumíniumbevonatú acélhuzalt az optikai szálakból álló kábelek gyártásában. Ez a gyártó olyan optikai szálakból álló kábeleket gyárt, amelyeket az adatátvitel mellett villamosenergia-átvitelre is használnak, és – amint azt az (59) preambulumbekezdés kifejti – e vizsgálat hatálya ezekre a termékekre is kiterjed. Emellett ez a gyártó az üvegrostot szintén főként Kínából importálja. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

| (291) | A Connect Com megismételte állítását, miszerint a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy Mexikó, Kazahsztán és az Oroszországi Föderáció megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e, mivel ezekben az országokban nagyobb mennyiségben állítanak elő optikai szálakból álló kábeleket, mint Argentínában. Kijelentette továbbá, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (130) szerint a Bizottság nem hivatkozhat arra, hogy nem talált könnyen elérhető adatokkal rendelkező gyártót, hanem mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik országban olyan gyártót azonosítson, amely hajlandó együttműködni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(291)

A Connect Com megismételte állítását, miszerint a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy Mexikó, Kazahsztán és az Oroszországi Föderáció megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e, mivel ezekben az országokban nagyobb mennyiségben állítanak elő optikai szálakból álló kábeleket, mint Argentínában. Kijelentette továbbá, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (130) szerint a Bizottság nem hivatkozhat arra, hogy nem talált könnyen elérhető adatokkal rendelkező gyártót, hanem mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik országban olyan gyártót azonosítson, amely hajlandó együttműködni a vizsgálatban.

130

| (292) | A (212) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a továbbiakban azért nem értékelte Mexikót, Kazahsztánt és az Oroszországi Föderációt, mert ezekben az országokban nem talált könnyen elérhető pénzügyi információkkal rendelkező gyártót. Meg kell jegyezni továbbá, hogy ilyen információt a Connect Com sem nyújtott be. Továbbá a reprezentatív országban működő vállalat pénzügyi adatainak könnyen elérhető információkon kell alapulniuk, és a Bizottságnak nem szükséges erőfeszítést tennie annak érdekében, hogy elérje a reprezentatív országban működő vállalatok együttműködését. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(292)

A (212) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a továbbiakban azért nem értékelte Mexikót, Kazahsztánt és az Oroszországi Föderációt, mert ezekben az országokban nem talált könnyen elérhető pénzügyi információkkal rendelkező gyártót. Meg kell jegyezni továbbá, hogy ilyen információt a Connect Com sem nyújtott be. Továbbá a reprezentatív országban működő vállalat pénzügyi adatainak könnyen elérhető információkon kell alapulniuk, és a Bizottságnak nem szükséges erőfeszítést tennie annak érdekében, hogy elérje a reprezentatív országban működő vállalatok együttműködését. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

3.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (293) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Argentína volt az egyedüli megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(293)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Argentína volt az egyedüli megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (294) | A fenti elemzés alapján Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(294)

A fenti elemzés alapján Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.2.6.   Észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban

Észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban

| (295) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport ismét előadta a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozó érveit, és azt állította, hogy Malajzia jobb reprezentatív ország, mint Argentína. E tekintetben megismételte a (265), (267) és (269) preambulumbekezdésben ismertetett érveit, azonban nem szolgáltatott semmilyen új elemet. Ezen túlmenően azt állította – bizonyíték benyújtása nélkül –, hogy Argentínában nem volt optikaiszál-gyártás, és hogy az optikai szálak behozatala nem elégítette ki a normál működési szükségleteket. |
| --- | --- |

(295)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport ismét előadta a reprezentatív ország kiválasztására vonatkozó érveit, és azt állította, hogy Malajzia jobb reprezentatív ország, mint Argentína. E tekintetben megismételte a (265), (267) és (269) preambulumbekezdésben ismertetett érveit, azonban nem szolgáltatott semmilyen új elemet. Ezen túlmenően azt állította – bizonyíték benyújtása nélkül –, hogy Argentínában nem volt optikaiszál-gyártás, és hogy az optikai szálak behozatala nem elégítette ki a normál működési szükségleteket.

| (296) | A (266), a (268) és a (270) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva, valamint az állításokat alátámasztó bizonyítékok hiányában ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(296)

A (266), a (268) és a (270) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva, valamint az állításokat alátámasztó bizonyítékok hiányában ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (297) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com – az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű országok listájára hivatkozva – azzal érvelt, hogy bár a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat használt, mérlegelési jogkörét gyakorolva az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, a Connect Com úgy ítéli meg, hogy nem tűnik helyesnek kizárólag a Világbank általános besorolása alapján kiválasztani a hasonló gazdasági fejlettségű országot. Ezenfelül azzal érvelt, hogy az uniós bíróságok nem erősítették meg ezt a gyakorlatot. A Connect Com ezért előadta, hogy a Bizottságnak nem kellett volna irrelevánsnak tekintenie és elutasítania a Connect Com állításait, melyek szerint a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a reprezentatív országokban – Kínához viszonyítva – a gazdasági ágazat termelési feltételeit és a technológiai fejlettség szintjét. |
| --- | --- |

(297)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com – az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű országok listájára hivatkozva – azzal érvelt, hogy bár a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat használt, mérlegelési jogkörét gyakorolva az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, a Connect Com úgy ítéli meg, hogy nem tűnik helyesnek kizárólag a Világbank általános besorolása alapján kiválasztani a hasonló gazdasági fejlettségű országot. Ezenfelül azzal érvelt, hogy az uniós bíróságok nem erősítették meg ezt a gyakorlatot. A Connect Com ezért előadta, hogy a Bizottságnak nem kellett volna irrelevánsnak tekintenie és elutasítania a Connect Com állításait, melyek szerint a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a reprezentatív országokban – Kínához viszonyítva – a gazdasági ágazat termelési feltételeit és a technológiai fejlettség szintjét.

| (298) | A (216) és a (217) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva ezeket az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(298)

A (216) és a (217) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva ezeket az állításokat elutasították.

| (299) | A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie, az optikai szálak három argentin vámtarifaszáma közül melyik esetében tett ki a Kínából érkező behozatali volumen 52 %-ot, és mekkora volt a többi termék behozatali volumene. |
| --- | --- |

(299)

A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie, az optikai szálak három argentin vámtarifaszáma közül melyik esetében tett ki a Kínából érkező behozatali volumen 52 %-ot, és mekkora volt a többi termék behozatali volumene.

| (300) | Megjegyzendő, hogy 2021. március 12-én a Bizottság hozzáadta a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájához a termelési tényezők Argentínába, Brazíliába, Thaiföldre és Törökországba irányuló behozatalára vonatkozó összes adatot. A „QTY share” munkalapon a Kínából érkező behozatali volumen a teljes behozatali volumenen belül 51,55 % (kerekítve 52 %) volt a 9001 10 20 argentin vámtarifaszám esetében, 21,83 % a 9001 10 19 szám esetében és 1,55 % a 9001 10 11 szám esetében. |
| --- | --- |

(300)

Megjegyzendő, hogy 2021. március 12-én a Bizottság hozzáadta a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájához a termelési tényezők Argentínába, Brazíliába, Thaiföldre és Törökországba irányuló behozatalára vonatkozó összes adatot. A „QTY share” munkalapon a Kínából érkező behozatali volumen a teljes behozatali volumenen belül 51,55 % (kerekítve 52 %) volt a 9001 10 20 argentin vámtarifaszám esetében, 21,83 % a 9001 10 19 szám esetében és 1,55 % a 9001 10 11 szám esetében.

| (301) | A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság a behozatalok hat számjegyű elemzése alapján kizárta Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát mint megfelelő reprezentatív országokat, míg Argentína esetében nyolc számjegyű szintű elemzést végzett. |
| --- | --- |

(301)

A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság a behozatalok hat számjegyű elemzése alapján kizárta Dél-Afrikát, Kolumbiát, Malajziát és Szerbiát mint megfelelő reprezentatív országokat, míg Argentína esetében nyolc számjegyű szintű elemzést végzett.

| (302) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A (238) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság Dél-Afrikát és Kolumbiát azért nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mert nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen rendelkezésre álló információkat az ezekben az országokban működő gyártók pénzügyi adatairól. Malajzia és Szerbia szintén nem volt megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, mivel a Bizottság nem talált nyereséges gyártókat ezekben az országokban. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A (238) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság Dél-Afrikát és Kolumbiát azért nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak, mert nem talált a vizsgálati időszakra vonatkozóan könnyen rendelkezésre álló információkat az ezekben az országokban működő gyártók pénzügyi adatairól. Malajzia és Szerbia szintén nem volt megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, mivel a Bizottság nem talált nyereséges gyártókat ezekben az országokban. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (303) | A Connect Com előadta továbbá, hogy Brazíliát nem kellett volna kizárni a megfelelő reprezentatív országok közül, mivel Brazíliába nagy mennyiségű alumíniumbevonatú acélhuzalt importáltak Kínából. A Connect Com ezenfelül azt állította, hogy az alumíniumbevonatú acélhuzal az optikai szálakból álló kábelek gyártása szempontjából nem releváns nyersanyag. Ezen túlmenően a Connect Com felkérte a Bizottságot, hogy tegye közzé, melyik kínai exportáló gyártó használt állítólag alumíniumbevonatú acélhuzalt az optikai szálakból álló kábelek gyártásához. |
| --- | --- |

(303)

A Connect Com előadta továbbá, hogy Brazíliát nem kellett volna kizárni a megfelelő reprezentatív országok közül, mivel Brazíliába nagy mennyiségű alumíniumbevonatú acélhuzalt importáltak Kínából. A Connect Com ezenfelül azt állította, hogy az alumíniumbevonatú acélhuzal az optikai szálakból álló kábelek gyártása szempontjából nem releváns nyersanyag. Ezen túlmenően a Connect Com felkérte a Bizottságot, hogy tegye közzé, melyik kínai exportáló gyártó használt állítólag alumíniumbevonatú acélhuzalt az optikai szálakból álló kábelek gyártásához.

| (304) | A (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a Brazíliából származó torzulástól mentes behozatal összességében – nem kizárólag az alumíniumbevonatú acélhuzal tekintetében – vett reprezentativitását tekintette alacsonynak. Az alumíniumbevonatú acélhuzalt felhasználják az OPGW és az OPPC gyártásához, amelyekre szintén kiterjed a vizsgálat, és amelyeket a mintában szereplő kínai exportáló gyártók az Unióba exportálnak. |
| --- | --- |

(304)

A (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a Brazíliából származó torzulástól mentes behozatal összességében – nem kizárólag az alumíniumbevonatú acélhuzal tekintetében – vett reprezentativitását tekintette alacsonynak. Az alumíniumbevonatú acélhuzalt felhasználják az OPGW és az OPPC gyártásához, amelyekre szintén kiterjed a vizsgálat, és amelyeket a mintában szereplő kínai exportáló gyártók az Unióba exportálnak.

| (305) | A Connect Com emellett megismételte a CCCME által is előadott állításokat, valamint a (259) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításait, új elemet azonban nem szolgáltatott. |
| --- | --- |

(305)

A Connect Com emellett megismételte a CCCME által is előadott állításokat, valamint a (259) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításait, új elemet azonban nem szolgáltatott.

| (306) | A (260) preambulumbekezdésben kifejtett okoknál fogva ezeket az állítások a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(306)

A (260) preambulumbekezdésben kifejtett okoknál fogva ezeket az állítások a Bizottság elutasította.

| (307) | A Connect Com emellett megismételte a (281) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításait, új elemet azonban nem adott elő. |
| --- | --- |

(307)

A Connect Com emellett megismételte a (281) preambulumbekezdésben megfogalmazott állításait, új elemet azonban nem adott elő.

| (308) | A (283)–(285) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(308)

A (283)–(285) preambulumbekezdésekben kifejtett okoknál fogva ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (309) | A Connect Com ezen túlmenően azt állította, hogy mivel a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, a kiválasztott argentin gyártónak is gyártania kellene ilyen típusú optikai szálakból álló kábeleket, valamint a Bizottságnak közzé kellene tennie, hogy valóban ez-e a helyzet. |
| --- | --- |

(309)

A Connect Com ezen túlmenően azt állította, hogy mivel a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, a kiválasztott argentin gyártónak is gyártania kellene ilyen típusú optikai szálakból álló kábeleket, valamint a Bizottságnak közzé kellene tennie, hogy valóban ez-e a helyzet.

| (310) | A Bizottság megjegyzi, hogy nem létezik ilyen követelmény, amely előírná, hogy a reprezentatív országban található kiválasztott gyártónak a kínai gyártók által exportált valamennyi terméktípust gyártania kell. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította, mivel az nem releváns. |
| --- | --- |

(310)

A Bizottság megjegyzi, hogy nem létezik ilyen követelmény, amely előírná, hogy a reprezentatív országban található kiválasztott gyártónak a kínai gyártók által exportált valamennyi terméktípust gyártania kell. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította, mivel az nem releváns.

| (311) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME megismételte a (259) preambulumbekezdésben ismertetett állítását, mely szerint Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, mivel a Bizottság által azonosított egyetlen argentin gyártó (a Prysmian Energia) kapcsolatban áll az egyik panaszossal, és a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon. Ismételten a Kínából származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (131) hivatkozott, amelynek során Argentínát, Ausztráliát, Indiát és Malajziát a Bizottság azért nem vette figyelembe analóg országokként, mert piacaikat nagyrészt a fő uniós panaszossal kapcsolatban álló vállalatok uralták. Azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem foglalkozott a glifozát vizsgálatára vonatkozó állítással, és nem igazolta, hogy az argentin gyártó SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos adatai felhasználhatók a rendes érték számtani képzéséhez. |
| --- | --- |

(311)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME megismételte a (259) preambulumbekezdésben ismertetett állítását, mely szerint Argentína nem megfelelő reprezentatív ország, mivel a Bizottság által azonosított egyetlen argentin gyártó (a Prysmian Energia) kapcsolatban áll az egyik panaszossal, és a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon. Ismételten a Kínából származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (131) hivatkozott, amelynek során Argentínát, Ausztráliát, Indiát és Malajziát a Bizottság azért nem vette figyelembe analóg országokként, mert piacaikat nagyrészt a fő uniós panaszossal kapcsolatban álló vállalatok uralták. Azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem foglalkozott a glifozát vizsgálatára vonatkozó állítással, és nem igazolta, hogy az argentin gyártó SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos adatai felhasználhatók a rendes érték számtani képzéséhez.

131

| (312) | A (260) preambulumbekezdésben említettek szerint az, hogy a reprezentatív országban kiválasztott vállalat kapcsolatban áll-e valamely uniós gyártóval, nem meghatározó a reprezentatív ország kiválasztásának szempontjából. A CCCME egy olyan ügyre hivatkozik, amely az alaprendelet korábbi 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának alkalmazásával foglalkozott, amely pontot 2017 decemberében hatályon kívül helyezték (132). A 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja egy megfelelő, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország, más néven „analóg ország”, valamint egy ebben az országban található gyártó kiválasztását írta elő. A 2. cikk (6a) bekezdése értelmében egy analóg országban megtalálható gyártó adatainak bekérése és ellenőrzése helyett a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozó, könnyen elérhető információkra támaszkodik. Ezért a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti eljárás alapvetően különböző, és a Bizottság úgy véli, hogy a jelen üggyel való állítólagos kapcsolat nincs hatással az argentin gyártó könnyen rendelkezésre álló adataira való támaszkodás megfelelőségére. Továbbá az, hogy a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon, még nem jelenti azt, hogy ne lenne verseny Argentínában. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(312)

A (260) preambulumbekezdésben említettek szerint az, hogy a reprezentatív országban kiválasztott vállalat kapcsolatban áll-e valamely uniós gyártóval, nem meghatározó a reprezentatív ország kiválasztásának szempontjából. A CCCME egy olyan ügyre hivatkozik, amely az alaprendelet korábbi 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának alkalmazásával foglalkozott, amely pontot 2017 decemberében hatályon kívül helyezték (132). A 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja egy megfelelő, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország, más néven „analóg ország”, valamint egy ebben az országban található gyártó kiválasztását írta elő. A 2. cikk (6a) bekezdése értelmében egy analóg országban megtalálható gyártó adatainak bekérése és ellenőrzése helyett a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozó, könnyen elérhető információkra támaszkodik. Ezért a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti eljárás alapvetően különböző, és a Bizottság úgy véli, hogy a jelen üggyel való állítólagos kapcsolat nincs hatással az argentin gyártó könnyen rendelkezésre álló adataira való támaszkodás megfelelőségére. Továbbá az, hogy a vállalat jelentős részesedéssel rendelkezik az argentin piacon, még nem jelenti azt, hogy ne lenne verseny Argentínában. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

132

| (313) | A CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem pontosította, milyen szabványra hivatkozott annak megállapításakor, hogy egy, a reprezentatív országban megtalálható gyártó haszonkulcsa észszerű-e. Ezenfelül azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, miért nem használható a rendes érték számtani képzéséhez egy gyártó tényleges haszonkulcsa egy olyan piacon, amelyről megállapítást nyert, hogy torzulástól mentes. |
| --- | --- |

(313)

A CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem pontosította, milyen szabványra hivatkozott annak megállapításakor, hogy egy, a reprezentatív országban megtalálható gyártó haszonkulcsa észszerű-e. Ezenfelül azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, miért nem használható a rendes érték számtani képzéséhez egy gyártó tényleges haszonkulcsa egy olyan piacon, amelyről megállapítást nyert, hogy torzulástól mentes.

| (314) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A magyarázatokat a (258) és a (294) preambulumbekezdés tartalmazza, melyben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz, ezért a Bizottságnak egy argentin gyártó nyereségét kell alkalmaznia. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(314)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A magyarázatokat a (258) és a (294) preambulumbekezdés tartalmazza, melyben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz, ezért a Bizottságnak egy argentin gyártó nyereségét kell alkalmaznia. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.3.   A torzulásmentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulásmentes költségek megállapításához felhasznált források

| (315) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó könnyen elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(315)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó könnyen elérhető információkra nézve.

| (316) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság kijelentette továbbá, hogy – amint azt a (348) preambulumbekezdés részletesen kifejti – a torzulástól mentes munkaerőköltségek megállapításához az ILO statisztikáit, a torzulástól mentes energiaköltségek meghatározásához pedig a két villamosenergia-szolgáltató (az Edenor és az Edesur) által közzétett villamosenergia-tarifákat fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(316)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság kijelentette továbbá, hogy – amint azt a (348) preambulumbekezdés részletesen kifejti – a torzulástól mentes munkaerőköltségek megállapításához az ILO statisztikáit, a torzulástól mentes energiaköltségek meghatározásához pedig a két villamosenergia-szolgáltató (az Edenor és az Edesur) által közzétett villamosenergia-tarifákat fogja felhasználni.

| (317) | A második feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy mivel a teljes körű információkat szolgáltató, mintában szereplő exportáló gyártók termelési tényezőinek száma rendkívül magas, a Bizottság a gyártási költségek közül az elhanyagolható tényezőket a „fogyóeszközök” közé sorolhatja. Ami fogyóeszközöknek a rendes érték kiszámítása során való kezelését illeti, a Bizottság azt a tájékoztatást adta, hogy kiszámítja majd a fogyóeszközöknek a nyersanyagok teljes költségéhez viszonyított százalékos arányát, majd a megfelelő reprezentatív országra nézve megállapított torzulástól mentes referenciaértékek figyelembevétele során ezt a százalékos arányt alkalmazza az újraszámított nyersanyagköltségre. Amint azt a (320) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta. |
| --- | --- |

(317)

A második feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy mivel a teljes körű információkat szolgáltató, mintában szereplő exportáló gyártók termelési tényezőinek száma rendkívül magas, a Bizottság a gyártási költségek közül az elhanyagolható tényezőket a „fogyóeszközök” közé sorolhatja. Ami fogyóeszközöknek a rendes érték kiszámítása során való kezelését illeti, a Bizottság azt a tájékoztatást adta, hogy kiszámítja majd a fogyóeszközöknek a nyersanyagok teljes költségéhez viszonyított százalékos arányát, majd a megfelelő reprezentatív országra nézve megállapított torzulástól mentes referenciaértékek figyelembevétele során ezt a százalékos arányt alkalmazza az újraszámított nyersanyagköltségre. Amint azt a (320) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta.

3.4.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.4.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (318) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Az optikai szálakból álló kábelek termelési tényezői









  Termelési tényező | Árukód Argentínában | Torzulásmentes érték | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Alumíniumötvözetből készült huzal | 7605 29 90 | 32,60 | CNY/kg |
| Alumíniumbevonatú acélhuzal | 7217 30 10 ,
  7217 30 90 | 10,17 | CNY/kg |
| Alumíniumrúd | 7605 21 10
  7605 21 90 | 27,59 | CNY/kg |
| Alumíniumszalag | 7606 12 20 ,
  7606 12 90 | 21,68 | CNY/kg |
| Alumíniumszalag/csík | 7606 91 00 | 29,03 | CNY/kg |
| Aramidszál | 5402 11 00 | 148,37 | CNY/kg |
| Kábelzselé | 4002 99 90 | 26,58 | CNY/kg |
| Töltőpaszta | 2710 19 93 ,
  2710 19 99 | 9,26 | CNY/kg |
| Etilén-vinil-acetát | 3905 29 00 | 15,93 | CNY/kg |
| Töltőkötél | 5607 49 00 | 33,44 | CNY/kg |
| Égésgátló burkolatanyag | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 | 16,22 | CNY/kg |
| Üvegrosttal megerősített polimer | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Üvegrosttal megerősített műanyag | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Üvegrosttal megerősített polimer, ragasztóval bevonva | 3919 90 10 ,
  3919 90 90 | 48,53 | CNY/kg |
| Üvegrost fonal | 7019 19 00 | 135,88 | CNY/kg |
| Nagy sűrűségű hagyományos polietilén burkolatanyag | 3901 20 19 ,
  3901 20 29 | 7,81 | CNY/kg |
| Kis sűrűségű polietilén | 3901 40 00 | 8,26 | CNY/kg |
| Kis sűrűségű hagyományos polietilén burkolatanyag | 3901 10 10 ,
  3901 10 91 ,
  3901 10 92 | 7,88 | CNY/kg |
| Alacsony füstkibocsátású halogénmentes burkolatanyag | 3901 30 10 ,
  3901 30 90 | 13,39 | CNY/kg |
| Optikai szál | 9001 10 11 , | 660,5 | CNY/kg |
| Foszfátos, gumival bevont acélhuzal | 7217 90 00 | 12,54 | CNY/kg |
| Polibutilén-tereftalát | 3907 99 11 ,
  3907 99 19 | 14,00 | CNY/kg |
| Poliolefin-elasztomer | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 ,
  3902 90 00 | 19,06 | CNY/kg |
| Rozsdamentesacél optikai egység | 8544 70 90 | 114,79 | CNY/kg |
| Rozsdamentesacél szalag | 7219 32 00 | 16,63 | CNY/kg |
| Rozsdamentesacél szalag/csík | 7220 20 10 ,
  7220 20 90 | 17,03 | CNY/kg |
| Acélhuzal | 7312 10 10 ,
  7312 10 90 | 16,82 | CNY/kg |
| Acélszalag | 7212 50 90 | 26,16 | CNY/kg |
| Acélsodrony | 7217 10 11 ,
  7217 10 19 ,
  7217 10 90 | 7,99 | CNY/kg |
| Szalag | 3919 10 20 | 66,66 | CNY/kg |
| Fonal | 5402 20 00 | 16,01 | CNY/kg |
| Munkaerő |
| Munkabérek az érintett terméket előállító gazdasági ágazatban | N. a. | 40,1 | CNY/h |
| Energia |
| Villamos energia | N. a. | 0,3390 | CNY/Kwh |

(318)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Az optikai szálakból álló kábelek termelési tényezői

Az optikai szálakból álló kábelek termelési tényezői

Termelési tényező

Árukód Argentínában

Torzulásmentes érték

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Alumíniumötvözetből készült huzal

7605 29 90

32,60

CNY/kg

Alumíniumbevonatú acélhuzal

7217 30 10 ,

7217 30 90

10,17

CNY/kg

Alumíniumrúd

7605 21 10

7605 21 90

27,59

CNY/kg

Alumíniumszalag

7606 12 20 ,

7606 12 90

21,68

CNY/kg

Alumíniumszalag/csík

7606 91 00

29,03

CNY/kg

Aramidszál

5402 11 00

148,37

CNY/kg

Kábelzselé

4002 99 90

26,58

CNY/kg

Töltőpaszta

2710 19 93 ,

2710 19 99

9,26

CNY/kg

Etilén-vinil-acetát

3905 29 00

15,93

CNY/kg

Töltőkötél

5607 49 00

33,44

CNY/kg

Égésgátló burkolatanyag

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90

16,22

CNY/kg

Üvegrosttal megerősített polimer

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Üvegrosttal megerősített műanyag

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Üvegrosttal megerősített polimer, ragasztóval bevonva

3919 90 10 ,

3919 90 90

48,53

CNY/kg

Üvegrost fonal

7019 19 00

135,88

CNY/kg

Nagy sűrűségű hagyományos polietilén burkolatanyag

3901 20 19 ,

3901 20 29

7,81

CNY/kg

Kis sűrűségű polietilén

3901 40 00

8,26

CNY/kg

Kis sűrűségű hagyományos polietilén burkolatanyag

3901 10 10 ,

3901 10 91 ,

3901 10 92

7,88

CNY/kg

Alacsony füstkibocsátású halogénmentes burkolatanyag

3901 30 10 ,

3901 30 90

13,39

CNY/kg

Optikai szál

9001 10 11 ,

660,5

CNY/kg

Foszfátos, gumival bevont acélhuzal

7217 90 00

12,54

CNY/kg

Polibutilén-tereftalát

3907 99 11 ,

3907 99 19

14,00

CNY/kg

Poliolefin-elasztomer

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90 ,

3902 90 00

19,06

CNY/kg

Rozsdamentesacél optikai egység

8544 70 90

114,79

CNY/kg

Rozsdamentesacél szalag

7219 32 00

16,63

CNY/kg

Rozsdamentesacél szalag/csík

7220 20 10 ,

7220 20 90

17,03

CNY/kg

Acélhuzal

7312 10 10 ,

7312 10 90

16,82

CNY/kg

Acélszalag

7212 50 90

26,16

CNY/kg

Acélsodrony

7217 10 11 ,

7217 10 19 ,

7217 10 90

7,99

CNY/kg

Szalag

3919 10 20

66,66

CNY/kg

Fonal

5402 20 00

16,01

CNY/kg

Munkaerő

Munkaerő

Munkabérek az érintett terméket előállító gazdasági ágazatban

N. a.

40,1

CNY/h

Energia

Energia

Villamos energia

N. a.

0,3390

CNY/Kwh

Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (319) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (69) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a piacgazdasággal nem rendelkező országokból Argentínába érkező import kizárása után a Bizottság megállapította, hogy a más harmadik országokból érkező főbb nyersanyagok behozatala ezek nélkül is reprezentatív volt (több mint 70 %-át adta az Argentínába importált teljes mennyiségnek). |
| --- | --- |

(319)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (69) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a piacgazdasággal nem rendelkező országokból Argentínába érkező import kizárása után a Bizottság megállapította, hogy a más harmadik országokból érkező főbb nyersanyagok behozatala ezek nélkül is reprezentatív volt (több mint 70 %-át adta az Argentínába importált teljes mennyiségnek).

| (320) | Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártók különösen sok termelési tényezőt használnak, több olyan tényező is volt, amelynek esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. A Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja, mivel a rendes érték kiszámítására gyakorolt hatásukat nagyon korlátozottnak tekintette. A fogyóeszközök közé sorolt nyersanyagokat a vállalatspecifikus tájékoztatás tartalmazta. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(320)

Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártók különösen sok termelési tényezőt használnak, több olyan tényező is volt, amelynek esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a vizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. A Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja, mivel a rendes érték kiszámítására gyakorolt hatásukat nagyon korlátozottnak tekintette. A fogyóeszközök közé sorolt nyersanyagokat a vállalatspecifikus tájékoztatás tartalmazta. A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

| (321) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta. |
| --- | --- |

(321)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta.

| (322) | A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(322)

A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére.

| (323) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport azt állította, hogy az optikai szál 9001 10 19-es argentin vámtarifaszáma nem egymódusú szálakra, hanem több módusú szálakra és különleges szálakra vonatkozik, amelyeket nem használnak az érintett termék gyártásához. Ennek oka az, hogy a szám alá tartozó szálak átmérője meghaladja a 11 mikront, azokat pedig a több módusú szálakhoz használják. |
| --- | --- |

(323)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport azt állította, hogy az optikai szál 9001 10 19-es argentin vámtarifaszáma nem egymódusú szálakra, hanem több módusú szálakra és különleges szálakra vonatkozik, amelyeket nem használnak az érintett termék gyártásához. Ennek oka az, hogy a szám alá tartozó szálak átmérője meghaladja a 11 mikront, azokat pedig a több módusú szálakhoz használják.

| (324) | A Bizottság megalapozottnak találta ezt az állítást, ezért úgy határozott, hogy ennek megfelelően felülvizsgálja az optikai szálak referenciaértékét. |
| --- | --- |

(324)

A Bizottság megalapozottnak találta ezt az állítást, ezért úgy határozott, hogy ennek megfelelően felülvizsgálja az optikai szálak referenciaértékét.

| (325) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibát követett el azzal, hogy nem vonta be az optikai szálak referenciaértékének kiszámításába a 9001 10 20 argentin vámtarifaszám alá tartozó behozatalt azon az alapon, hogy az – a (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – optikai kábeleket foglalt magában, mivel az optikai szálakból álló kábeleket a 8544 70 00 argentin vámtarifaszám alatt importálták. Az FTT csoport azonban kijelentette, hogy nincs kifogása az ellen, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyja ezt az argentin vámtarifaszámot. |
| --- | --- |

(325)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibát követett el azzal, hogy nem vonta be az optikai szálak referenciaértékének kiszámításába a 9001 10 20 argentin vámtarifaszám alá tartozó behozatalt azon az alapon, hogy az – a (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – optikai kábeleket foglalt magában, mivel az optikai szálakból álló kábeleket a 8544 70 00 argentin vámtarifaszám alatt importálták. Az FTT csoport azonban kijelentette, hogy nincs kifogása az ellen, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyja ezt az argentin vámtarifaszámot.

| (326) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 8544 70 HR-kód az önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló, védőburkolattal borított kábelekre vonatkozik, az elektromos vezetéket tartalmazó kábeleket is beleértve, és nem terjed ki azokra a kábelekre, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval, vagy az olyan, tenger alatti használatra szánt, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelekre, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. Másrészről azonban a 9001 vámtarifaszám az optikai szálakra és az optikai szálkötegekre, valamint a 8544 vámtarifaszám alá tartozók kivételével az optikai szálakból álló kábelekre vonatkozik. A 9001 10 20 argentin vámtarifaszám leírása „optikai szálakból álló nyaláb és kábel”. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(326)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 8544 70 HR-kód az önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló, védőburkolattal borított kábelekre vonatkozik, az elektromos vezetéket tartalmazó kábeleket is beleértve, és nem terjed ki azokra a kábelekre, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval, vagy az olyan, tenger alatti használatra szánt, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelekre, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. Másrészről azonban a 9001 vámtarifaszám az optikai szálakra és az optikai szálkötegekre, valamint a 8544 vámtarifaszám alá tartozók kivételével az optikai szálakból álló kábelekre vonatkozik. A 9001 10 20 argentin vámtarifaszám leírása „optikai szálakból álló nyaláb és kábel”. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (327) | Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a Bizottság által az optikai szálak referenciaértékének kiszámításához használt adatok magukban foglalták a színes és a színtelen szálakat is, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja le a szál színezésének általa viselt költségét a referenciaértékből. |
| --- | --- |

(327)

Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a Bizottság által az optikai szálak referenciaértékének kiszámításához használt adatok magukban foglalták a színes és a színtelen szálakat is, és felkérte a Bizottságot, hogy vonja le a szál színezésének általa viselt költségét a referenciaértékből.

| (328) | A Bizottság megjegyezte, hogy az FTT által kizárólag a beadványa bizalmas verziójában benyújtott bizonyítékot nem lehet megfelelően értékelni, mivel az csak egy bizonyos adathalmaz kivonata. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a referenciaértékek kiszámítása a könnyen rendelkezésre álló adatok alapján történik, és az FTT által e tekintetben szolgáltatott információk kivonata egyértelműen nem tekinthető könnyen hozzáférhetőnek. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(328)

A Bizottság megjegyezte, hogy az FTT által kizárólag a beadványa bizalmas verziójában benyújtott bizonyítékot nem lehet megfelelően értékelni, mivel az csak egy bizonyos adathalmaz kivonata. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a referenciaértékek kiszámítása a könnyen rendelkezésre álló adatok alapján történik, és az FTT által e tekintetben szolgáltatott információk kivonata egyértelműen nem tekinthető könnyen hozzáférhetőnek. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (329) | A ZTT csoport előadta, hogy a „kábelzselé” nyersanyag referenciaértékének számtani képzéséhez a Bizottság által használt négy vámtarifaszám (4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 és 4002 99 90) közül kizárólag a 4002 99 90 számot kellene használni. A ZTT csoport bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a másik három vámtarifaszámot nem használták az érintett termék gyártásához. |
| --- | --- |

(329)

A ZTT csoport előadta, hogy a „kábelzselé” nyersanyag referenciaértékének számtani képzéséhez a Bizottság által használt négy vámtarifaszám (4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 és 4002 99 90) közül kizárólag a 4002 99 90 számot kellene használni. A ZTT csoport bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a másik három vámtarifaszámot nem használták az érintett termék gyártásához.

| (330) | A Bizottság ezt az állítást is megalapozottnak találta, ezért ennek megfelelően felülvizsgálta a kábelzselé referenciaértékét. |
| --- | --- |

(330)

A Bizottság ezt az állítást is megalapozottnak találta, ezért ennek megfelelően felülvizsgálta a kábelzselé referenciaértékét.

| (331) | A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy az „alumíniumrúd” nyersanyag vámtarifaszáma nem volt helyes, mivel az argentin nómenklatúra üreges alumíniumtermékekre és más profilokra hivatkozik, nem pedig rudakra, amelyeket nem használnak az érintett termék gyártásához; ezért a Bizottságnak másik vámtarifaszámot kellene meghatároznia. A ZTT csoport nem javasolt másik, alternatív vámtarifaszámot. |
| --- | --- |

(331)

A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy az „alumíniumrúd” nyersanyag vámtarifaszáma nem volt helyes, mivel az argentin nómenklatúra üreges alumíniumtermékekre és más profilokra hivatkozik, nem pedig rudakra, amelyeket nem használnak az érintett termék gyártásához; ezért a Bizottságnak másik vámtarifaszámot kellene meghatároznia. A ZTT csoport nem javasolt másik, alternatív vámtarifaszámot.

| (332) | A Bizottság megerősítette, hogy az argentin vámtarifaszám üreges alumíniumtermékekre és más profilokra vonatkozik, és nem rudakra. További elemzés után a Bizottság úgy határozott, hogy felülvizsgálja a számot, és a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelekhez (OPGW) szükséges alumíniumbevonatú acélhuzalok gyártásához használt alumíniumötvözet rúdhoz (133) tartozó 7605 21 HR-kódot használja. |
| --- | --- |

(332)

A Bizottság megerősítette, hogy az argentin vámtarifaszám üreges alumíniumtermékekre és más profilokra vonatkozik, és nem rudakra. További elemzés után a Bizottság úgy határozott, hogy felülvizsgálja a számot, és a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelekhez (OPGW) szükséges alumíniumbevonatú acélhuzalok gyártásához használt alumíniumötvözet rúdhoz (133) tartozó 7605 21 HR-kódot használja.

133

| (333) | A ZTT csoport ezenfelül azt állította, hogy nem üvegrost fonalakat, hanem üvegszál előfonatokat használ az optikai szálakból álló kábelek gyártásához, ezért a helyes HR-kód a 7019 12 lenne. A ZTT csoport azt állította, hogy az üvegrost fonalakat és az üvegszál előfonatokat megkülönböztető döntő tényező az, hogy a szálak sodrottak-e. A ZTT csoport azt állította, hogy az általa használt szálak sodratlanok, ezért a helyes HR-kód az üvegszál előfonatokhoz tartozó, tehát a 7019 12 kód lenne. |
| --- | --- |

(333)

A ZTT csoport ezenfelül azt állította, hogy nem üvegrost fonalakat, hanem üvegszál előfonatokat használ az optikai szálakból álló kábelek gyártásához, ezért a helyes HR-kód a 7019 12 lenne. A ZTT csoport azt állította, hogy az üvegrost fonalakat és az üvegszál előfonatokat megkülönböztető döntő tényező az, hogy a szálak sodrottak-e. A ZTT csoport azt állította, hogy az általa használt szálak sodratlanok, ezért a helyes HR-kód az üvegszál előfonatokhoz tartozó, tehát a 7019 12 kód lenne.

| (334) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A 7019 12 HR-kód az üvegszál előfonatokra vonatkozik, amelyek az üvegrost fonalak gyártásának nyersanyagai. Mi több, az uniós gyártók is megerősítették, hogy az üvegszál előfonatok az optikai szálakból álló kábelek ágazatának üvegfonal- és üvegszálerősítésűrúd-beszállítói által használt nyersanyagok. A helyes HR-kód tehát a 7019 19. |
| --- | --- |

(334)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A 7019 12 HR-kód az üvegszál előfonatokra vonatkozik, amelyek az üvegrost fonalak gyártásának nyersanyagai. Mi több, az uniós gyártók is megerősítették, hogy az üvegszál előfonatok az optikai szálakból álló kábelek ágazatának üvegfonal- és üvegszálerősítésűrúd-beszállítói által használt nyersanyagok. A helyes HR-kód tehát a 7019 19.

| (335) | Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibásan foglalta a „víz” termelési tényezőt a „fogyóeszközök” kategóriájába, mivel ez a termelési tényező nem közvetlen nyersanyagköltségnek, hanem közvetlen költségnek minősül. |
| --- | --- |

(335)

Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibásan foglalta a „víz” termelési tényezőt a „fogyóeszközök” kategóriájába, mivel ez a termelési tényező nem közvetlen nyersanyagköltségnek, hanem közvetlen költségnek minősül.

| (336) | A Bizottság azért sorolta a „víz” termelési tényezőt a fogyóeszközök közé, mert az a teljes közvetlen költség kevesebb mint 0,05 %-át tette ki, ezért a dömpingkülönbözetre gyakorolt hatása elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(336)

A Bizottság azért sorolta a „víz” termelési tényezőt a fogyóeszközök közé, mert az a teljes közvetlen költség kevesebb mint 0,05 %-át tette ki, ezért a dömpingkülönbözetre gyakorolt hatása elhanyagolható volt.

| (337) | Az FTT csoport azzal érvelt, hogy mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy mindegyik termelési tényező torzult, mindegyik termelési tényezőre vonatkozóan referenciaértéket kell képeznie. Ezért azt állította, hogy a Bizottság nem csoportosíthat több termelési tényezőt a fogyóeszközök kategóriájába, és nem alkalmazhatja a (320) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszertant, mivel ez torzítaná az adatokat. Az FTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy ezekre a termelési tényezőkre vonatkozóan használja az FTT csoport által közölt adatokat. A ZTT csoport ezen túlmenően nem értett egyet a Bizottság fogyóeszközökre vonatkozó módszertanával, és azt állította, hogy a Bizottságnak a többi inputtól különválasztva kellene megállapítania a fogyóeszközök referenciaértékét. |
| --- | --- |

(337)

Az FTT csoport azzal érvelt, hogy mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy mindegyik termelési tényező torzult, mindegyik termelési tényezőre vonatkozóan referenciaértéket kell képeznie. Ezért azt állította, hogy a Bizottság nem csoportosíthat több termelési tényezőt a fogyóeszközök kategóriájába, és nem alkalmazhatja a (320) preambulumbekezdésben ismertetett számítási módszertant, mivel ez torzítaná az adatokat. Az FTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy ezekre a termelési tényezőkre vonatkozóan használja az FTT csoport által közölt adatokat. A ZTT csoport ezen túlmenően nem értett egyet a Bizottság fogyóeszközökre vonatkozó módszertanával, és azt állította, hogy a Bizottságnak a többi inputtól különválasztva kellene megállapítania a fogyóeszközök referenciaértékét.

| (338) | A (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a termelési tényezők magas száma miatt (az FTT esetében pl. több mint 60 tényező) a Bizottság számos, a vizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltség elhanyagolható részét (az FTT esetében kb. 4 %-át) kitevő termelési tényezőt (az FTT esetében mintegy 30 termelési tényezőt) a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valamennyi termelési tényező beszerzése jelentős adminisztratív terhet jelentett volna, tekintettel arra, hogy néhányuk esetében a reprezentatív országba való behozatali érték nem volt reprezentatív, a rendes érték – melynek ezek a tényezők csak egy részét képezik – számítására gyakorolt hatásuk azonban korlátozottnak tekinthető. Ezért a Bizottság a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámításához használt szokásos módszertanát alkalmazta, azaz kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. A Bizottság úgy tekinti, hogy ez a módszertan, mely az előállítási költségek kis hányadát, és a rendes érték számításának még kisebb hányadát érinti, nagyon hasonló eredményekhez vezetne, mint a valamennyi termelési tényező beszerzésére épülő módszertan. Ez a módszertan az exportáló gyártók számára kedvező eredményhez vezethetne, ha az inputok mögöttes tényleges értéke magasabb lenne, mint a teljes nyersanyagköltségének százalékos arányaként számított érték. Egyik érdekelt fél sem szolgáltatott bizonyítékokat arra, hogy a Bizottság által alkalmazott megközelítés kevésbé kedvező eredményhez vezetne. Mi több, a Bizottság megjegyezte, hogy a fenti 3.1.1. szakaszban jelentős torzulások kerültek megállapításra. Ilyen esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. Az exportáló gyártók nem nyújtottak be ilyen, a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított termelési tényezőkre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. Ezért a Bizottság nem tudja az FTT csoport által közölt adatokat használni. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A ZTT csoport nem kísérelt meg a reprezentatív országba való GTA szerinti behozatali érték használatával kiszámított referenciaértéket benyújtani, és nem javasolt alternatív torzulásmentes referenciaértéket a fogyóeszközökre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(338)

A (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a termelési tényezők magas száma miatt (az FTT esetében pl. több mint 60 tényező) a Bizottság számos, a vizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltség elhanyagolható részét (az FTT esetében kb. 4 %-át) kitevő termelési tényezőt (az FTT esetében mintegy 30 termelési tényezőt) a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valamennyi termelési tényező beszerzése jelentős adminisztratív terhet jelentett volna, tekintettel arra, hogy néhányuk esetében a reprezentatív országba való behozatali érték nem volt reprezentatív, a rendes érték – melynek ezek a tényezők csak egy részét képezik – számítására gyakorolt hatásuk azonban korlátozottnak tekinthető. Ezért a Bizottság a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámításához használt szokásos módszertanát alkalmazta, azaz kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. A Bizottság úgy tekinti, hogy ez a módszertan, mely az előállítási költségek kis hányadát, és a rendes érték számításának még kisebb hányadát érinti, nagyon hasonló eredményekhez vezetne, mint a valamennyi termelési tényező beszerzésére épülő módszertan. Ez a módszertan az exportáló gyártók számára kedvező eredményhez vezethetne, ha az inputok mögöttes tényleges értéke magasabb lenne, mint a teljes nyersanyagköltségének százalékos arányaként számított érték. Egyik érdekelt fél sem szolgáltatott bizonyítékokat arra, hogy a Bizottság által alkalmazott megközelítés kevésbé kedvező eredményhez vezetne. Mi több, a Bizottság megjegyezte, hogy a fenti 3.1.1. szakaszban jelentős torzulások kerültek megállapításra. Ilyen esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. Az exportáló gyártók nem nyújtottak be ilyen, a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított termelési tényezőkre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. Ezért a Bizottság nem tudja az FTT csoport által közölt adatokat használni. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A ZTT csoport nem kísérelt meg a reprezentatív országba való GTA szerinti behozatali érték használatával kiszámított referenciaértéket benyújtani, és nem javasolt alternatív torzulásmentes referenciaértéket a fogyóeszközökre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (339) | A ZTT csoport azt állította, hogy a termelési tényezőként bejelentett hat mellékterméket/hulladékot nem kellene belefoglalni a fogyóeszközök kategóriájába, és a Bizottságnak mindegyikre vonatkozóan referenciaértéket kellene képeznie. |
| --- | --- |

(339)

A ZTT csoport azt állította, hogy a termelési tényezőként bejelentett hat mellékterméket/hulladékot nem kellene belefoglalni a fogyóeszközök kategóriájába, és a Bizottságnak mindegyikre vonatkozóan referenciaértéket kellene képeznie.

| (340) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint tekintettel arra, hogy az exportáló gyártók különösen sok termelési tényezőt használnak, a Bizottság számos olyan termelési tényezőt a fogyóeszközök közé sorolt, amelynek esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. A ZTT csoport által bejelentett hat melléktermék/hulladék külön-külön a teljes közvetlen költségek kevesebb mint 0,005 % és kevesebb mint 0,050 % közötti részét – az adott mellékterméktől/hulladéktól függően –, együtt pedig a teljes közvetlen költségek kevesebb mint 0,10 %-át tette ki. A rendes értékre gyakorolt potenciális hatásuk tehát jelentéktelen volt, és a (338) preambulumbekezdésben összegzett megfontolások e tekintetben is érvényesek. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(340)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint tekintettel arra, hogy az exportáló gyártók különösen sok termelési tényezőt használnak, a Bizottság számos olyan termelési tényezőt a fogyóeszközök közé sorolt, amelynek esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. A ZTT csoport által bejelentett hat melléktermék/hulladék külön-külön a teljes közvetlen költségek kevesebb mint 0,005 % és kevesebb mint 0,050 % közötti részét – az adott mellékterméktől/hulladéktól függően –, együtt pedig a teljes közvetlen költségek kevesebb mint 0,10 %-át tette ki. A rendes értékre gyakorolt potenciális hatásuk tehát jelentéktelen volt, és a (338) preambulumbekezdésben összegzett megfontolások e tekintetben is érvényesek. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (341) | Az FTT csoport azt állította, hogy az Argentínán kívüli fuvarköltségeket, az óceáni fuvardíjakat és a biztosítást magában foglaló CIF-árak a referenciaérték képzéséhez való használatával a Bizottság semmissé tesz minden komparatív előnyt, amelyre a gyártók támaszkodhatnának annak köszönhetően, hogy bizonyos nyersanyagok rendelkezésre állnak a belföldi piacukon. |
| --- | --- |

(341)

Az FTT csoport azt állította, hogy az Argentínán kívüli fuvarköltségeket, az óceáni fuvardíjakat és a biztosítást magában foglaló CIF-árak a referenciaérték képzéséhez való használatával a Bizottság semmissé tesz minden komparatív előnyt, amelyre a gyártók támaszkodhatnának annak köszönhetően, hogy bizonyos nyersanyagok rendelkezésre állnak a belföldi piacukon.

| (342) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel, „feltéve, hogy a vonatkozó adatok könnyen elérhetők”. A Bizottságnak nem álltak rendelkezésére adatok a lehetséges reprezentatív országok belföldi árairól. Ezzel szemben az importárakra vonatkozó adatok könnyen elérhetők: a Bizottság ezek forrásaként a GTA-t (Globális Kereskedelmi Atlasz) használja. Ez a fél nem nyújtott be továbbá a reprezentatív országra vonatkozó esetleges releváns adatokat, amelyek a vizsgálatban felhasználhatók lennének. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(342)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a Bizottság megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó adatokat használjon fel, „feltéve, hogy a vonatkozó adatok könnyen elérhetők”. A Bizottságnak nem álltak rendelkezésére adatok a lehetséges reprezentatív országok belföldi árairól. Ezzel szemben az importárakra vonatkozó adatok könnyen elérhetők: a Bizottság ezek forrásaként a GTA-t (Globális Kereskedelmi Atlasz) használja. Ez a fél nem nyújtott be továbbá a reprezentatív országra vonatkozó esetleges releváns adatokat, amelyek a vizsgálatban felhasználhatók lennének. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (343) | A ZTT csoport emellett nem értett egyet a Bizottság a nyersanyagok szállításának torzulástól mentes költségének kiszámítására használt, a (322) preambulumbekezdésben ismertetett módszertanával sem. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a Bizottságnak mindegyik nyersanyagra vonatkozóan egyedileg kellene kiszámítania a szállítási költségeket. Hozzátette továbbá, hogy a szállítási költségek lényegesen eltérőek lehetnek az egyes termelési tényezők esetében. |
| --- | --- |

(343)

A ZTT csoport emellett nem értett egyet a Bizottság a nyersanyagok szállításának torzulástól mentes költségének kiszámítására használt, a (322) preambulumbekezdésben ismertetett módszertanával sem. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a Bizottságnak mindegyik nyersanyagra vonatkozóan egyedileg kellene kiszámítania a szállítási költségeket. Hozzátette továbbá, hogy a szállítási költségek lényegesen eltérőek lehetnek az egyes termelési tényezők esetében.

| (344) | A Bizottság megjegyzi, hogy a ZTT csoport nem tett javaslatot arra, hogyan kellene a Bizottságnak egyedileg kellene kiszámítania a szállítási költségeket mindegyik nyersanyagra vonatkozóan. A (322) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(344)

A Bizottság megjegyzi, hogy a ZTT csoport nem tett javaslatot arra, hogyan kellene a Bizottságnak egyedileg kellene kiszámítania a szállítási költségeket mindegyik nyersanyagra vonatkozóan. A (322) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.4.1.1.   Munkaerő

Munkaerő

| (345) | A Bizottság az ILO statisztikái alapján határozta meg az argentínai munkabéreket. Az ILO statisztikái több szakma esetében szolgáltatnak információkat a 2018. évi átlagos munkaerőköltségről. A feldolgozóiparban érvényes átlagos munkaerőköltség azonban nem állt rendelkezésre. A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság ezért az ILO statisztikai adataiból vett teljes átlagos munkaerőköltségből, illetőleg – az argentínai munkáltatót a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – könnyen elérhető adatokból indult ki (134). A Bizottság az INDEC (135) adatait is felhasználta a 2018. évi inflációs adatok kiigazítására. |
| --- | --- |

(345)

A Bizottság az ILO statisztikái alapján határozta meg az argentínai munkabéreket. Az ILO statisztikái több szakma esetében szolgáltatnak információkat a 2018. évi átlagos munkaerőköltségről. A feldolgozóiparban érvényes átlagos munkaerőköltség azonban nem állt rendelkezésre. A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság ezért az ILO statisztikai adataiból vett teljes átlagos munkaerőköltségből, illetőleg – az argentínai munkáltatót a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – könnyen elérhető adatokból indult ki (134). A Bizottság az INDEC (135) adatait is felhasználta a 2018. évi inflációs adatok kiigazítására.

134

135

| (346) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a „Létesítmény-üzemeltetők és gépkezelők, továbbá összeszerelők” munkaerőköltségét kellene használnia, mivel ezek állnak a legközelebb az optikai szálakból álló kábelek gyártásához szükséges munkaerőtípushoz. |
| --- | --- |

(346)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a „Létesítmény-üzemeltetők és gépkezelők, továbbá összeszerelők” munkaerőköltségét kellene használnia, mivel ezek állnak a legközelebb az optikai szálakból álló kábelek gyártásához szükséges munkaerőtípushoz.

| (347) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A ZTT csoport nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a ZTT csoport legtöbb alkalmazottja létesítmény-üzemeltető és gépkezelő, vagy összeszerelő. Mivel az optikai szálakból álló kábelek ágazata csúcstechnológiai ágazat, az optikai szálakból álló kábelek gyártói sok, az ILO által a „szakemberek” kategóriájába sorolt mérnököt és technikust, valamint az ILO által a „technikusok és szakmai asszisztensek” kategóriába sorolt információs és kommunikációs technológiai technikust foglalkoztatnak. E három foglalkozás átlagos munkaerőköltsége több mint 20 %-kal magasabb, mint a Bizottság által a munkaerőköltség referenciaértékének kiszámításához használt összes munkaerőköltség értéke. Mivel a Bizottság nem rendelkezik az alkalmazottak teljes számának e fő kategóriák szerinti százalékos lebontásával, megfelelőnek ítélte az ILO által meghatározott átlagos munkaerőköltség használatát. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(347)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A ZTT csoport nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a ZTT csoport legtöbb alkalmazottja létesítmény-üzemeltető és gépkezelő, vagy összeszerelő. Mivel az optikai szálakból álló kábelek ágazata csúcstechnológiai ágazat, az optikai szálakból álló kábelek gyártói sok, az ILO által a „szakemberek” kategóriájába sorolt mérnököt és technikust, valamint az ILO által a „technikusok és szakmai asszisztensek” kategóriába sorolt információs és kommunikációs technológiai technikust foglalkoztatnak. E három foglalkozás átlagos munkaerőköltsége több mint 20 %-kal magasabb, mint a Bizottság által a munkaerőköltség referenciaértékének kiszámításához használt összes munkaerőköltség értéke. Mivel a Bizottság nem rendelkezik az alkalmazottak teljes számának e fő kategóriák szerinti százalékos lebontásával, megfelelőnek ítélte az ILO által meghatározott átlagos munkaerőköltség használatát. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.4.1.2.   Villamos energia

Villamos energia

| (348) | Argentínában a villamos energiának a vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényes árát az Edenor és az Edesur (136) villamosenergia-szolgáltatók teszik közzé a vizsgálati időszak alatt. Ezeknek az információknak az alapján meghatározható az ipari felhasználók által fizetett villamosenergia-ár (T3 tarifa). Az információkból továbbá részletesen megismerhetők az olyan ipari felhasználók által fizetett árak, amelyek a villamosenergia-fogyasztás napszaka és a használt feszültség alapján differenciált díjszabást választották. A Bizottság a számításokhoz ezeket a tarifákat használta fel. |
| --- | --- |

(348)

Argentínában a villamos energiának a vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényes árát az Edenor és az Edesur (136) villamosenergia-szolgáltatók teszik közzé a vizsgálati időszak alatt. Ezeknek az információknak az alapján meghatározható az ipari felhasználók által fizetett villamosenergia-ár (T3 tarifa). Az információkból továbbá részletesen megismerhetők az olyan ipari felhasználók által fizetett árak, amelyek a villamosenergia-fogyasztás napszaka és a használt feszültség alapján differenciált díjszabást választották. A Bizottság a számításokhoz ezeket a tarifákat használta fel.

136

| (349) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a villamos energia referenciaértékének kiszámításához használt képletben hiba volt. |
| --- | --- |

(349)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a villamos energia referenciaértékének kiszámításához használt képletben hiba volt.

| (350) | A Bizottság korrigálta ezt a hibát, amelynek hatása nem volt számottevő. |
| --- | --- |

(350)

A Bizottság korrigálta ezt a hibát, amelynek hatása nem volt számottevő.

3.4.2.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (351) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(351)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (352) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(352)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (353) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vállalat 2019. évi pénzügyi adatait használta fel, amelyet a Dun and Bradstreet (D&B) bocsátott rendelkezésére (137). A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(353)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vállalat 2019. évi pénzügyi adatait használta fel, amelyet a Dun and Bradstreet (D&B) bocsátott rendelkezésére (137). A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat.

137

| (354) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport nem értett egyet az általános költségek (352) preambulumbekezdésben kifejtett számítási módszertanával, és azzal érvelt, hogy a Bizottság „torzult adatokat” alkalmazva „torzult” értéket számított ki, ami ellentétes a Bizottság jogi elveivel és gyakorlatával, és felkérte a Bizottságot, hogy tartsa meg az eredeti az FTT csoport által bejelentett adatokat. A ZTT ezen túlmenően nem értett egyet a Bizottság az általános költségek kiszámítására használt módszertanával, és felkérte a Bizottságot, hogy a többi inputtól különválasztva állapítsa meg annak referenciaértékét. |
| --- | --- |

(354)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport nem értett egyet az általános költségek (352) preambulumbekezdésben kifejtett számítási módszertanával, és azzal érvelt, hogy a Bizottság „torzult adatokat” alkalmazva „torzult” értéket számított ki, ami ellentétes a Bizottság jogi elveivel és gyakorlatával, és felkérte a Bizottságot, hogy tartsa meg az eredeti az FTT csoport által bejelentett adatokat. A ZTT ezen túlmenően nem értett egyet a Bizottság az általános költségek kiszámítására használt módszertanával, és felkérte a Bizottságot, hogy a többi inputtól különválasztva állapítsa meg annak referenciaértékét.

| (355) | A Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok nem voltak könnyen hozzáférhetőek különállóan a reprezentatív országban található gyártó pénzügyi kimutatásaiban. Továbbá, miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. Az exportáló gyártók nem nyújtottak be ilyen, az általános költségekre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. A Bizottság ezért elutasította az állítást. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A ZTT csoport nem javasolt alternatív, torzulástól mentes referenciaértéket az általános költségekre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(355)

A Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok nem voltak könnyen hozzáférhetőek különállóan a reprezentatív országban található gyártó pénzügyi kimutatásaiban. Továbbá, miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. Az exportáló gyártók nem nyújtottak be ilyen, az általános költségekre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. A Bizottság ezért elutasította az állítást. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A ZTT csoport nem javasolt alternatív, torzulástól mentes referenciaértéket az általános költségekre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (356) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy nem kellene figyelmen kívül hagyni a saját SGA-költségeit és nyereségét, mivel a Bizottság nem bizonyította, hogy azok torzultak lennének. |
| --- | --- |

(356)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy nem kellene figyelmen kívül hagyni a saját SGA-költségeit és nyereségét, mivel a Bizottság nem bizonyította, hogy azok torzultak lennének.

| (357) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A (142) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. Ezért ebben az ügyben a (158) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottságnak nem kell bizonyítania, hogy az exportáló gyártók tényleges SGA-költségei torzulástól mentesek voltak. |
| --- | --- |

(357)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A (142) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. Ezért ebben az ügyben a (158) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottságnak nem kell bizonyítania, hogy az exportáló gyártók tényleges SGA-költségei torzulástól mentesek voltak.

3.4.3.   Számítás

Számítás

| (358) | A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(358)

A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (359) | Elsőként megállapította a torzulástól mentes gyártási költségeket (a nyersanyag-felhasználás, a munkaerő és az energia költségeit figyelembe véve). Ennek keretében a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a mintában szereplő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A (318) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(359)

Elsőként megállapította a torzulástól mentes gyártási költségeket (a nyersanyag-felhasználás, a munkaerő és az energia költségeit figyelembe véve). Ennek keretében a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a mintában szereplő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A (318) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

| (360) | Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (317) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(360)

Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (317) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (361) | A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (351)–(353) preambulumbekezdésben említett módon alkalmazta az SGA-költségeket és a nyereséget. Ezeket a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, a (353) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(361)

A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (351)–(353) preambulumbekezdésben említett módon alkalmazta az SGA-költségeket és a nyereséget. Ezeket a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, a (353) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

| (362) | Az előző preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított előállítási költségekre a Bizottság a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 15 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 10,6 % volt. |
| --- | --- |

(362)

Az előző preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított előállítási költségekre a Bizottság a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. SGA-költségeit és nyereségét alkalmazta. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 15 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 10,6 % volt.

| (363) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(363)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.5.   Exportár

Exportár

| (364) | Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportja az Unióba irányuló exporttevékenységét közvetlenül a független vevők felé, vagy a vállalatokkal kapcsolatban álló ügynökökön, kereskedőkön vagy importőrökön keresztül végezte. |
| --- | --- |

(364)

Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportja az Unióba irányuló exporttevékenységét közvetlenül a független vevők felé, vagy a vállalatokkal kapcsolatban álló ügynökökön, kereskedőkön vagy importőrökön keresztül végezte.

| (365) | A közvetlenül független uniós vevők felé, valamint a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítés esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(365)

A közvetlenül független uniós vevők felé, valamint a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítés esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (366) | A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(366)

A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította.

| (367) | A Bizottság az együttműködő importőrök nyereségének súlyozott átlagát (lásd a (28) preambulumbekezdést) használta észszerű haszonkulcsként. Ez a haszonkulcs a 15 % és 25 % közötti tartományban mozog. |
| --- | --- |

(367)

A Bizottság az együttműködő importőrök nyereségének súlyozott átlagát (lásd a (28) preambulumbekezdést) használta észszerű haszonkulcsként. Ez a haszonkulcs a 15 % és 25 % közötti tartományban mozog.

| (368) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT és az FTT csoport azt állította, hogy bizonyos kedvezményeket duplán vont le a Bizottság – egyszer az értékesítési jegyzékből, egyszer pedig az értékesítési, általános és igazgatási költségekből. |
| --- | --- |

(368)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT és az FTT csoport azt állította, hogy bizonyos kedvezményeket duplán vont le a Bizottság – egyszer az értékesítési jegyzékből, egyszer pedig az értékesítési, általános és igazgatási költségekből.

| (369) | A Bizottság megalapozottnak találta ezeket az állításokat, ezért ennek megfelelően felülvizsgálta az exportárat. Ezen állítás részletes értékelését – tekintettel arra, hogy az bizalmas információkat tartalmaz – mindkét csoport az egyedi tájékoztatásban kapta meg. |
| --- | --- |

(369)

A Bizottság megalapozottnak találta ezeket az állításokat, ezért ennek megfelelően felülvizsgálta az exportárat. Ezen állítás részletes értékelését – tekintettel arra, hogy az bizalmas információkat tartalmaz – mindkét csoport az egyedi tájékoztatásban kapta meg.

| (370) | Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem a – négy különböző típusú díjból felépülő – teljes ügynöki díjat, hanem csak az exportügynöki díjat kellene levonnia az exportárból. |
| --- | --- |

(370)

Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem a – négy különböző típusú díjból felépülő – teljes ügynöki díjat, hanem csak az exportügynöki díjat kellene levonnia az exportárból.

| (371) | A Bizottság felkérte az FTT csoportot, hogy szolgáltasson további információkat az ügynöki díj a vele kapcsolatban álló ügynöknek való megfizetésével kapcsolatban. Az FTT csoport által benyújtott információk rámutattak, hogy az FTT csoport az ügynöki díj teljes összegét fizette meg a vele kapcsolatban álló ügynöknek, nem csak az exportügynöki díjat. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(371)

A Bizottság felkérte az FTT csoportot, hogy szolgáltasson további információkat az ügynöki díj a vele kapcsolatban álló ügynöknek való megfizetésével kapcsolatban. Az FTT csoport által benyújtott információk rámutattak, hogy az FTT csoport az ügynöki díj teljes összegét fizette meg a vele kapcsolatban álló ügynöknek, nem csak az exportügynöki díjat. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (372) | Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibás ügynöki díjat használt az érintett termék esetében 2020-ra vonatkozóan, és kétszer vonta le az óceáni fuvar- és anyagmozgatási költségeket; egyszer kedvezményként az értékesítési jegyzékben, egyszer pedig az ügynöki díj részeként. |
| --- | --- |

(372)

Az FTT csoport azt állította, hogy a Bizottság hibás ügynöki díjat használt az érintett termék esetében 2020-ra vonatkozóan, és kétszer vonta le az óceáni fuvar- és anyagmozgatási költségeket; egyszer kedvezményként az értékesítési jegyzékben, egyszer pedig az ügynöki díj részeként.

| (373) | A Bizottság megalapozottnak találta ezeket az állításokat, ezért elfogadta azokat. Az exportár számítását ennek megfelelően felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(373)

A Bizottság megalapozottnak találta ezeket az állításokat, ezért elfogadta azokat. Az exportár számítását ennek megfelelően felülvizsgálták.

| (374) | Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy vele kapcsolatban álló vállalkozás, az NW értékesítései exportárának számtani képzésekor a Bizottságnak nem kellene levonnia az FTT értékesítéseire érvényes ügynöki díjat, mivel 1. az NW és az FTT vagy az FTT exportügynöke között nem jött létre megállapodás, 2. az FTT és az ügynöke közötti ügyletek tükrözik ezeket a díjakat, valamint 3. az NW és az FTT közötti ügyletek belföldi ügyeletek voltak, melyekhez héát tartalmazó számlaérték tartozik. |
| --- | --- |

(374)

Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy vele kapcsolatban álló vállalkozás, az NW értékesítései exportárának számtani képzésekor a Bizottságnak nem kellene levonnia az FTT értékesítéseire érvényes ügynöki díjat, mivel 1. az NW és az FTT vagy az FTT exportügynöke között nem jött létre megállapodás, 2. az FTT és az ügynöke közötti ügyletek tükrözik ezeket a díjakat, valamint 3. az NW és az FTT közötti ügyletek belföldi ügyeletek voltak, melyekhez héát tartalmazó számlaérték tartozik.

| (375) | Az FTT és a vele kapcsolatban álló ügynök között létrejött megállapodás nem határozza meg, hogy az ügynöki díj csak az FTT által gyártott optikai szálakból álló kábelek értékesítésére vonatkozik. Mivel az FTT az NW által gyártott optikai szálakból álló kábeleket is exportált, az ügynöki díjat az FTT teljes kivitelére vonatkozóan le kell vonni, függetlenül a gyártótól. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(375)

Az FTT és a vele kapcsolatban álló ügynök között létrejött megállapodás nem határozza meg, hogy az ügynöki díj csak az FTT által gyártott optikai szálakból álló kábelek értékesítésére vonatkozik. Mivel az FTT az NW által gyártott optikai szálakból álló kábeleket is exportált, az ügynöki díjat az FTT teljes kivitelére vonatkozóan le kell vonni, függetlenül a gyártótól. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (376) | Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a független importőr a (367) preambulumbekezdésben közölt haszonkulcsa nem reprezentatív, és az importőrök általában nem érik el azt. Az FTT csoport azt is előadta, hogy a Bizottság által kiválasztott importőrök tevékenységi köre eltér az FTT csoportba tartozó importőrökétől. |
| --- | --- |

(376)

Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a független importőr a (367) preambulumbekezdésben közölt haszonkulcsa nem reprezentatív, és az importőrök általában nem érik el azt. Az FTT csoport azt is előadta, hogy a Bizottság által kiválasztott importőrök tevékenységi köre eltér az FTT csoportba tartozó importőrökétől.

| (377) | Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy nem a Bizottság választotta ki az importőröket. Az importőrök dömpingellenes vizsgálatban való együttműködés önkéntes alapú. A (28) preambulumbekezdésben leírtak szerint öt független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat. A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az adatok egybevetésével ellenőrizte az importőrök által benyújtott információkat. Mi több, a (367) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az alkalmazott haszonkulcs a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat szolgáltatni tud együttműködő importőrök (28) preambulumbekezdésben említett nyereségének súlyozott átlaga. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez a haszonkulcs reprezentatív és pontos. |
| --- | --- |

(377)

Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy nem a Bizottság választotta ki az importőröket. Az importőrök dömpingellenes vizsgálatban való együttműködés önkéntes alapú. A (28) preambulumbekezdésben leírtak szerint öt független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat. A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az adatok egybevetésével ellenőrizte az importőrök által benyújtott információkat. Mi több, a (367) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az alkalmazott haszonkulcs a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat szolgáltatni tud együttműködő importőrök (28) preambulumbekezdésben említett nyereségének súlyozott átlaga. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez a haszonkulcs reprezentatív és pontos.

3.5.1.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (378) | A Bizottság a rendes értéket és az mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság a rendes értéket és az mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (379) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Emellett kiigazítást végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és rakodási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek, az egyéb importterhek, a csomagolási költségek, az ügynöki díjak, a jutalékok és az év végi visszatérítések tekintetében is. |
| --- | --- |

(379)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Emellett kiigazítást végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és rakodási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek, az egyéb importterhek, a csomagolási költségek, az ügynöki díjak, a jutalékok és az év végi visszatérítések tekintetében is.

| (380) | A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást végezett a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan is. Megállapítást nyert, hogy Kínában és Hongkongban a kereskedők az ügynökökhöz hasonló funkciót töltöttek be. Ezek a kereskedők ügyfeleket kutattak fel, és kapcsolatot létesítettek velük. Felelősséggel tartoztak az értékesítési folyamatért, és a szolgáltatásaikért díjban részesültek. A kiigazítás a kereskedők SGA-költségeit és 10 %-os nyereségét foglalta magában. A Bizottság ezt az értéket a független importőrök által az ágazatban elért magas (jellemzően 20 % körüli) haszonkulcsokhoz képest a megfelelő mértékű jövedelmezőség óvatos becslésének tekintette. |
| --- | --- |

(380)

A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást végezett a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan is. Megállapítást nyert, hogy Kínában és Hongkongban a kereskedők az ügynökökhöz hasonló funkciót töltöttek be. Ezek a kereskedők ügyfeleket kutattak fel, és kapcsolatot létesítettek velük. Felelősséggel tartoztak az értékesítési folyamatért, és a szolgáltatásaikért díjban részesültek. A kiigazítás a kereskedők SGA-költségeit és 10 %-os nyereségét foglalta magában. A Bizottság ezt az értéket a független importőrök által az ágazatban elért magas (jellemzően 20 % körüli) haszonkulcsokhoz képest a megfelelő mértékű jövedelmezőség óvatos becslésének tekintette.

| (381) | A ZTT csoport előadta, hogy gyártó és értékesítő vállalatai az optikai szálakból álló kábelek exportértékesítései terén egyetlen gazdasági egységet alkotnak. |
| --- | --- |

(381)

A ZTT csoport előadta, hogy gyártó és értékesítő vállalatai az optikai szálakból álló kábelek exportértékesítései terén egyetlen gazdasági egységet alkotnak.

| (382) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Meg kell jegyezni, hogy ez az állítás kizárólag az érintett termékre vonatkozott, nem pedig a ZTT csoport által értékesített összes termékre. Amint azt az Európai Unió Törvényszéke megerősítette (138), egy olyan vizsgálatnak, amely azt kívánja megállapítani, hogy egy kapcsolt vállalkozás egyetlen gazdasági egységet alkot-e a gyártó szervezetekkel, túl kell mutatnia az érintett termék Unióba irányuló értékesítésén. A csoport által előállított vagy értékesített valamennyi termék esetében meg kell vizsgálni a gyártó szervezet és az értékesítő szervezet szerepét. A Bizottság vizsgálata során kiderült egyebek mellett az, hogy jelentős volt a közvetlen értékesítések volumene, és hiányzott a gazdasági kontroll. A Bizottság megállapította, hogy a ZTT csoport értékesítési vállalatait nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. A Bizottság értékelésének további részleteit a Bizottság a ZTT csoporttal a csoport egyedi tájékoztatása keretében közölte, tekintettel arra, hogy azok üzleti szempontból bizalmas információkat tartalmaztak. Az értékelés alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(382)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Meg kell jegyezni, hogy ez az állítás kizárólag az érintett termékre vonatkozott, nem pedig a ZTT csoport által értékesített összes termékre. Amint azt az Európai Unió Törvényszéke megerősítette (138), egy olyan vizsgálatnak, amely azt kívánja megállapítani, hogy egy kapcsolt vállalkozás egyetlen gazdasági egységet alkot-e a gyártó szervezetekkel, túl kell mutatnia az érintett termék Unióba irányuló értékesítésén. A csoport által előállított vagy értékesített valamennyi termék esetében meg kell vizsgálni a gyártó szervezet és az értékesítő szervezet szerepét. A Bizottság vizsgálata során kiderült egyebek mellett az, hogy jelentős volt a közvetlen értékesítések volumene, és hiányzott a gazdasági kontroll. A Bizottság megállapította, hogy a ZTT csoport értékesítési vállalatait nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. A Bizottság értékelésének további részleteit a Bizottság a ZTT csoporttal a csoport egyedi tájékoztatása keretében közölte, tekintettel arra, hogy azok üzleti szempontból bizalmas információkat tartalmaztak. Az értékelés alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

138

| (383) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport nem értett egyet a Bizottság azon megállapításával, hogy a ZTT Group értékesítési vállalatait nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. Azt állította, hogy még ha az egyik gyártóegység nem is rendelkezett részesedéssel a kínai kereskedőben vagy nem gyakorolt gazdasági irányítást felette, a két társaság akkor is közös ellenőrzés alatt állt. |
| --- | --- |

(383)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport nem értett egyet a Bizottság azon megállapításával, hogy a ZTT Group értékesítési vállalatait nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. Azt állította, hogy még ha az egyik gyártóegység nem is rendelkezett részesedéssel a kínai kereskedőben vagy nem gyakorolt gazdasági irányítást felette, a két társaság akkor is közös ellenőrzés alatt állt.

| (384) | A Bizottság megjegyezte, hogy még ha így is lenne, ez a követelmény akkor is csak egy előfeltétel, nem pedig döntő tényező. |
| --- | --- |

(384)

A Bizottság megjegyezte, hogy még ha így is lenne, ez a követelmény akkor is csak egy előfeltétel, nem pedig döntő tényező.

| (385) | Ezenfelül a ZTT csoport azt is állította, hogy a Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékokat arra, hogy a kereskedelmi vállalat független vállalatok termékeit értékesítette volna, és hogy az írásbeli megállapodás meghatározta, hogy a gyártók és a kereskedő között az exportértékesítés tekintetében folytatott ügyletek a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek. Azzal érvelt továbbá, hogy az értékelés szempontjából kizárólag az exportértékesítések relevánsak, a belföldi értékesítések nem, és csak az érintett termék értékesítését kellene értékelni. Ebben a vonatkozásban azt állította, hogy irreleváns, a gyártóegységek értékesítettek-e közvetlenül más termékeket, mivel a kereskedelmi vállalat nem e termékek belső értékesítési osztályaként működött. Azt állította, hogy egy vállalaton belül több értékesítési részleg is lehet, melyek mindegyike egy adott termékre specializálódik. Emellett azt is állította, hogy egyik gyártó sem rendelkezett exportértékesítési részleggel vagy olyan személyzettel, amely a kiviteli feladatokat végezte volna el. A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy nem releváns, mi szerepel a kereskedő üzleti engedélyében, mivel az a „formaiságot” érinti, nem pedig a gazdasági valóságot. |
| --- | --- |

(385)

Ezenfelül a ZTT csoport azt is állította, hogy a Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékokat arra, hogy a kereskedelmi vállalat független vállalatok termékeit értékesítette volna, és hogy az írásbeli megállapodás meghatározta, hogy a gyártók és a kereskedő között az exportértékesítés tekintetében folytatott ügyletek a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek. Azzal érvelt továbbá, hogy az értékelés szempontjából kizárólag az exportértékesítések relevánsak, a belföldi értékesítések nem, és csak az érintett termék értékesítését kellene értékelni. Ebben a vonatkozásban azt állította, hogy irreleváns, a gyártóegységek értékesítettek-e közvetlenül más termékeket, mivel a kereskedelmi vállalat nem e termékek belső értékesítési osztályaként működött. Azt állította, hogy egy vállalaton belül több értékesítési részleg is lehet, melyek mindegyike egy adott termékre specializálódik. Emellett azt is állította, hogy egyik gyártó sem rendelkezett exportértékesítési részleggel vagy olyan személyzettel, amely a kiviteli feladatokat végezte volna el. A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy nem releváns, mi szerepel a kereskedő üzleti engedélyében, mivel az a „formaiságot” érinti, nem pedig a gazdasági valóságot.

| (386) | A Bizottság fenntartja következtetéseit, melyek szerint a kínai kereskedőt nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. Egy olyan vizsgálatnak, amely azt kívánja megállapítani, hogy egy kapcsolt vállalkozás egyetlen gazdasági egységet alkot-e a gyártó szervezetekkel, túl kell mutatnia az érintett termék Unióba irányuló értékesítésén. (139) Az egyik gyártóegység más termékek jelentős, a teljes értékesítés 17–22 %-át kitevő közvetlen exportértékesítését végezte, és ezért a ZTT állításával szemben rendelkeznie kellett exportértékesítési részleggel és személyzettel. A kereskedő üzleti engedélyét tekintve megjegyzendő, hogy a betöltött funkciók jellegével kapcsolatos okirati bizonyíték fontos a kereskedő szerepének értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(386)

A Bizottság fenntartja következtetéseit, melyek szerint a kínai kereskedőt nem lehet egyszerűen belső értékesítési részlegnek tekinteni. Egy olyan vizsgálatnak, amely azt kívánja megállapítani, hogy egy kapcsolt vállalkozás egyetlen gazdasági egységet alkot-e a gyártó szervezetekkel, túl kell mutatnia az érintett termék Unióba irányuló értékesítésén. (139) Az egyik gyártóegység más termékek jelentős, a teljes értékesítés 17–22 %-át kitevő közvetlen exportértékesítését végezte, és ezért a ZTT állításával szemben rendelkeznie kellett exportértékesítési részleggel és személyzettel. A kereskedő üzleti engedélyét tekintve megjegyzendő, hogy a betöltött funkciók jellegével kapcsolatos okirati bizonyíték fontos a kereskedő szerepének értékelése szempontjából.

139

| (387) | A ZTT csoport megismételte azt az állítását is, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr egyetlen gazdasági egységet alkot. |
| --- | --- |

(387)

A ZTT csoport megismételte azt az állítását is, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr egyetlen gazdasági egységet alkot.

| (388) | A Bizottság fenntartotta következtetését, hogy a kapcsolt uniós importőrön keresztül lebonyolított exportok tekintetében nem releváns az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását illetően, hogy egyetlen gazdasági egységről van-e szó. E rendelkezés lényege az exportárak kiigazítása olyan esetekben, amikor az exportár nem megbízható az exportőr és az importőr vagy egy harmadik fél közötti kapcsolat vagy kompenzációs megállapodás miatt. Ebben az esetben nem volt vitatott, hogy a ZTT csoport az Unióba egy vele kapcsolatban álló importőrön keresztül értékesít, ezért ez a rendelkezés teljes mértékben alkalmazandó. |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság fenntartotta következtetését, hogy a kapcsolt uniós importőrön keresztül lebonyolított exportok tekintetében nem releváns az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazását illetően, hogy egyetlen gazdasági egységről van-e szó. E rendelkezés lényege az exportárak kiigazítása olyan esetekben, amikor az exportár nem megbízható az exportőr és az importőr vagy egy harmadik fél közötti kapcsolat vagy kompenzációs megállapodás miatt. Ebben az esetben nem volt vitatott, hogy a ZTT csoport az Unióba egy vele kapcsolatban álló importőrön keresztül értékesít, ezért ez a rendelkezés teljes mértékben alkalmazandó.

| (389) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport és a CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem ismertette a 10 %-os haszonkulcs forrását, valamint azt, hogy ez az érték észszerű és uralkodó-e a piacon. |
| --- | --- |

(389)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport és a CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem ismertette a 10 %-os haszonkulcs forrását, valamint azt, hogy ez az érték észszerű és uralkodó-e a piacon.

| (390) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Ez az információ a (380) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Ez az információ a (380) preambulumbekezdésben szerepel.

| (391) | Az FTT csoport és a CCCME is azt állította, hogy az NW exportárának megállapításakor nem került sor a kínai és hongkongi kapcsolt kereskedőinél felmerült SGA-költségek (a követlen értékesítési költségek kivételével) és a nyereség szerinti kiigazításra, és a Bizottság nem igazolta, hogy az e kereskedők által betöltött funkció hasonló volt a jutalékalapon dolgozó ügynökökéhez. |
| --- | --- |

(391)

Az FTT csoport és a CCCME is azt állította, hogy az NW exportárának megállapításakor nem került sor a kínai és hongkongi kapcsolt kereskedőinél felmerült SGA-költségek (a követlen értékesítési költségek kivételével) és a nyereség szerinti kiigazításra, és a Bizottság nem igazolta, hogy az e kereskedők által betöltött funkció hasonló volt a jutalékalapon dolgozó ügynökökéhez.

| (392) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság megismételte a (380) preambulumbekezdésben kifejtett értékelését. Mi több, a Bizottság megjegyezte, hogy jelentős árkülönbségek voltak megfigyelhetők az Unióba irányuló értékesítési folyamat különböző szakaszainak összehasonlításakor. Ezek a szakasztól függően 18 % és 30 % között alakultak. Ezért világos volt, hogy mindegyik kereskedő díjat kapott, amely magasabb volt, mint a független kereskedelmi vállalat Bizottság által levont nyeresége, melyet a (380) preambulumbekezdés tartalmaz. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A Bizottság megismételte a (380) preambulumbekezdésben kifejtett értékelését. Mi több, a Bizottság megjegyezte, hogy jelentős árkülönbségek voltak megfigyelhetők az Unióba irányuló értékesítési folyamat különböző szakaszainak összehasonlításakor. Ezek a szakasztól függően 18 % és 30 % között alakultak. Ezért világos volt, hogy mindegyik kereskedő díjat kapott, amely magasabb volt, mint a független kereskedelmi vállalat Bizottság által levont nyeresége, melyet a (380) preambulumbekezdés tartalmaz.

| (393) | Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. SGA-költsége valamennyi, a beszámolási időszak során felmerült költséget tartalmazza. Az FTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy vonja le a közvetlen értékesítési költségeket (például a szállítási és anyagmozgatási költségek) a teljes SGA-költségből, mivel az értékesítési és pénzügyi kiadásokkal csökkentett exportár és az ilyen levonással nem csökkentett rendes érték összehasonlítása nem objektív és méltányos. A CCCME hasonló állítást fogalmazott meg, és azzal érvelt, hogy a Bizottság látszólag csak az exportárat igazította ki a 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket pedig nem. A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. pénzügyi adatai nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az SGA-elemek és a hozzájuk kapcsolódó összegek teljes felmérését. Azzal érvelt, hogy a további részletek kulcsfontosságúak a ZTT csoport exportára és a számtanilag képzett rendes érték méltányos összehasonlításának biztosításához, valamint annak garantálásához, hogy a nyereség a fő üzleti tevékenységből (például kábelek értékesítése), nem pedig egy másik üzleti tevékenységből vagy nem működési bevételekből származott. Ezt a jövedelmet nem kellene beleszámítani a rendes érték számtani képzéséhez használt nyereségbe. Ezen túlmenően a ZTT csoport azt állította, hogy ha a Bizottság nem tud érdemi információkat tartalmazó módon közzétenni a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vállalattal kapcsolatos pénzügyi adatokat, akkor a Bizottságnak azon malajziai gyártók adatait kellene használnia, amelyek auditált pénzügyi kimutatásai rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(393)

Az FTT csoport azt állította továbbá, hogy a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. SGA-költsége valamennyi, a beszámolási időszak során felmerült költséget tartalmazza. Az FTT csoport felkérte a Bizottságot, hogy vonja le a közvetlen értékesítési költségeket (például a szállítási és anyagmozgatási költségek) a teljes SGA-költségből, mivel az értékesítési és pénzügyi kiadásokkal csökkentett exportár és az ilyen levonással nem csökkentett rendes érték összehasonlítása nem objektív és méltányos. A CCCME hasonló állítást fogalmazott meg, és azzal érvelt, hogy a Bizottság látszólag csak az exportárat igazította ki a 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket pedig nem. A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. pénzügyi adatai nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az SGA-elemek és a hozzájuk kapcsolódó összegek teljes felmérését. Azzal érvelt, hogy a további részletek kulcsfontosságúak a ZTT csoport exportára és a számtanilag képzett rendes érték méltányos összehasonlításának biztosításához, valamint annak garantálásához, hogy a nyereség a fő üzleti tevékenységből (például kábelek értékesítése), nem pedig egy másik üzleti tevékenységből vagy nem működési bevételekből származott. Ezt a jövedelmet nem kellene beleszámítani a rendes érték számtani képzéséhez használt nyereségbe. Ezen túlmenően a ZTT csoport azt állította, hogy ha a Bizottság nem tud érdemi információkat tartalmazó módon közzétenni a Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. vállalattal kapcsolatos pénzügyi adatokat, akkor a Bizottságnak azon malajziai gyártók adatait kellene használnia, amelyek auditált pénzügyi kimutatásai rendelkezésre állnak.

| (394) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az SGA-költségek az értékesített áruk költsége és az egyéb működési költségek különbözeteként kerültek kiszámításra a könnyen rendelkezésre álló információk alapján. A Bizottság megjegyezte, hogy az állítás, mely szerint ezeket a kiadásokat beleszámították a reprezentatív országban található gyártó esetében jelentett SGA-költségekbe, megalapozatlan volt. Ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártók nem számszerűsítették ezt a kiigazítást. A (280) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság az érdekelt felekkel a második feljegyzésben közölte a Prysmian Energia könnyen hozzáférhető, a Dun & Bradstreet adatbázisából származó releváns pénzügyi információit. Egyik érdekelt fél sem nyújtott be argentin gyártóra vonatkozó, megfelelőbb SGA-adatokat. Ezenfelül mivel a Bizottság a (294) preambulumbekezdésben említettek szerint arra a következtetésre jutott, hogy Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz, a Bizottságnak egy argentin, nem pedig egy malajziai gyártó SGA-költségét kell alkalmaznia. Mivel a malajziai gyártó nem termelt észszerű profitot, a Bizottság nem tudta felhasználni a pénzügyi adatait. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(394)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az SGA-költségek az értékesített áruk költsége és az egyéb működési költségek különbözeteként kerültek kiszámításra a könnyen rendelkezésre álló információk alapján. A Bizottság megjegyezte, hogy az állítás, mely szerint ezeket a kiadásokat beleszámították a reprezentatív országban található gyártó esetében jelentett SGA-költségekbe, megalapozatlan volt. Ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártók nem számszerűsítették ezt a kiigazítást. A (280) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság az érdekelt felekkel a második feljegyzésben közölte a Prysmian Energia könnyen hozzáférhető, a Dun & Bradstreet adatbázisából származó releváns pénzügyi információit. Egyik érdekelt fél sem nyújtott be argentin gyártóra vonatkozó, megfelelőbb SGA-adatokat. Ezenfelül mivel a Bizottság a (294) preambulumbekezdésben említettek szerint arra a következtetésre jutott, hogy Argentína maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz, a Bizottságnak egy argentin, nem pedig egy malajziai gyártó SGA-költségét kell alkalmaznia. Mivel a malajziai gyártó nem termelt észszerű profitot, a Bizottság nem tudta felhasználni a pénzügyi adatait. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.5.2.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (395) | A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(395)

A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (396) | Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódtak:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(396)

Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódtak:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

| (397) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába nem felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt. |
| --- | --- |

(397)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába nem felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintában szereplő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt.

| (398) | Ennek alapján a mintába nem felvett együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 31,2 %. |
| --- | --- |

(398)

Ennek alapján a mintába nem felvett együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 31,2 %.

| (399) | Az összes többi kínai exportáló gyártó különbözete kapcsán a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumenét, valamint a Kínából érkező, az Eurostat importstatisztikái alapján megállapított teljes behozatali volument figyelembe véve került megállapításra. |
| --- | --- |

(399)

Az összes többi kínai exportáló gyártó különbözete kapcsán a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumenét, valamint a Kínából érkező, az Eurostat importstatisztikái alapján megállapított teljes behozatali volument figyelembe véve került megállapításra.

| (400) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas volt. A Bizottság úgy döntött, hogy a minden más vállalat esetében alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő vállalatok közül azon vállalat szintjén határozza meg, amelynek a legnagyobb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(400)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas volt. A Bizottság úgy döntött, hogy a minden más vállalat esetében alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő vállalatok közül azon vállalat szintjén határozza meg, amelynek a legnagyobb a dömpingkülönbözete.

| (401) | A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(401)

A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,8  %

Más együttműködő vállalatok

31,2  %

Minden más vállalat

44,0  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Mértékegység

Mértékegység

| (402) | Noha a hivatalos importstatisztikák az adatokat kilogrammban kifejezve tartalmazzák, a Bizottság az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel összhangban úgy ítélte meg, hogy ez a mértékegység nem alkalmas az érintett volumenek mérésére. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az ágazatban általában elsősorban nem tömegben, hanem hosszban adják meg a volument. Ezen belül lehetőség van a kábel hosszának (kábelkilométer), illetve a kábelben lévő szálak összesített hosszának (szálkilométer) megadására. Mivel a vizsgálat kábelekre vonatkozott, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység, így ezt alkalmazta az alábbi kárelemzésben. |
| --- | --- |

(402)

Noha a hivatalos importstatisztikák az adatokat kilogrammban kifejezve tartalmazzák, a Bizottság az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel összhangban úgy ítélte meg, hogy ez a mértékegység nem alkalmas az érintett volumenek mérésére. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az ágazatban általában elsősorban nem tömegben, hanem hosszban adják meg a volument. Ezen belül lehetőség van a kábel hosszának (kábelkilométer), illetve a kábelben lévő szálak összesített hosszának (szálkilométer) megadására. Mivel a vizsgálat kábelekre vonatkozott, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység, így ezt alkalmazta az alábbi kárelemzésben.

| (403) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a behozatali volument szálkilométer, nem pedig kábelkilométer alapján kellene számítani, mivel a szálkilométer az iparágban elfogadott szabvány, és az egyetlen mértékegység, amely tükrözi a kábelenkénti szálak száma közötti hatalmas különbségeket. |
| --- | --- |

(403)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a behozatali volument szálkilométer, nem pedig kábelkilométer alapján kellene számítani, mivel a szálkilométer az iparágban elfogadott szabvány, és az egyetlen mértékegység, amely tükrözi a kábelenkénti szálak száma közötti hatalmas különbségeket.

| (404) | A Bizottság fenntartotta álláspontját, hogy a kábelkilométer a megfelelő mértékegység, mivel a vizsgált termékek kábelek, és a kábelen belüli szálak száma a kábel egy sajátossága, amelyet a termékkód tükröz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(404)

A Bizottság fenntartotta álláspontját, hogy a kábelkilométer a megfelelő mértékegység, mivel a vizsgált termékek kábelek, és a kábelen belüli szálak száma a kábel egy sajátossága, amelyet a termékkód tükröz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (405) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 29 uniós gyártó gyártotta az Unióban. A következő szakaszban említett két vállalat kivételével ezek alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot. Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése miatt a Bizottság a kárelemzést a teljes figyelembe vett időszak tekintetében az EU jelenlegi 27 tagállamára (EU-27) vonatkoztatva végezte. |
| --- | --- |

(405)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 29 uniós gyártó gyártotta az Unióban. A következő szakaszban említett két vállalat kivételével ezek alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot. Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése miatt a Bizottság a kárelemzést a teljes figyelembe vett időszak tekintetében az EU jelenlegi 27 tagállamára (EU-27) vonatkoztatva végezte.

| (406) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 1,2 millió kábelkilométert. A Bizottság ezt számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kilenc féltől (vagyis a hat panaszostól és a panaszt támogató három vállalattól) származó közvetlen információk – alapján, valamint a többi gyártóra vonatkozó piaci értesülések fényében állapította meg. A (26) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 52 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(406)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 1,2 millió kábelkilométert. A Bizottság ezt számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kilenc féltől (vagyis a hat panaszostól és a panaszt támogató három vállalattól) származó közvetlen információk – alapján, valamint a többi gyártóra vonatkozó piaci értesülések fényében állapította meg. A (26) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 52 %-át képviselték.

4.2.1.   Két gyártó kizárása az uniós gazdasági ágazatból

Két gyártó kizárása az uniós gazdasági ágazatból

| (407) | Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint kizárhatók az uniós gazdasági ágazatból azok a gyártók, amelyek kapcsolatban állnak az állítólagosan dömpingelt termék kínai exportőreivel vagy importőreivel és/vagy ők maguk is e termék importőrei. A 4. cikk (2) bekezdése meghatározza, hogy a gyártókat mikor kell az exportőrökkel vagy importőrökkel kapcsolatban állónak tekinteni. |
| --- | --- |

(407)

Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint kizárhatók az uniós gazdasági ágazatból azok a gyártók, amelyek kapcsolatban állnak az állítólagosan dömpingelt termék kínai exportőreivel vagy importőreivel és/vagy ők maguk is e termék importőrei. A 4. cikk (2) bekezdése meghatározza, hogy a gyártókat mikor kell az exportőrökkel vagy importőrökkel kapcsolatban állónak tekinteni.

| (408) | A Bizottság megvizsgálta az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék exportőreivel vagy importőreivel fennálló kapcsolatait. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó elhanyagolható mennyiségű optikai szálakból álló kábelt importált Kínából, egy másik gyártó pedig kisebbségi részesedéssel rendelkezik egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártóban. Tekintettel az első gyártó által importált elhanyagolható mennyiségekre, valamint arra, hogy a második gyártó bizonyította, hogy nem ellenőrzi ezt az exportáló gyártót és nem áll annak ellenőrzése alatt, továbbá hogy e kapcsolat hatására ez a gyártó nem tanúsított az adott vállalattal kapcsolatban nem álló gyártókétól eltérő magatartást, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem indokolja azt, hogy e vállalatokat kizárja az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(408)

A Bizottság megvizsgálta az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék exportőreivel vagy importőreivel fennálló kapcsolatait. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó elhanyagolható mennyiségű optikai szálakból álló kábelt importált Kínából, egy másik gyártó pedig kisebbségi részesedéssel rendelkezik egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártóban. Tekintettel az első gyártó által importált elhanyagolható mennyiségekre, valamint arra, hogy a második gyártó bizonyította, hogy nem ellenőrzi ezt az exportáló gyártót és nem áll annak ellenőrzése alatt, továbbá hogy e kapcsolat hatására ez a gyártó nem tanúsított az adott vállalattal kapcsolatban nem álló gyártókétól eltérő magatartást, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem indokolja azt, hogy e vállalatokat kizárja az uniós gazdasági ágazatból.

| (409) | A harmadik, a mintában nem szereplő gyártót illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik (ugyanazon gazdasági szereplő ellenőrzése alatt álló) kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatára és az általa behozott jelentős mennyiségű kínai termékekre való tekintettel a kérdéses gyártót indokolt kizárni az uniós gazdasági ágazatból, annak ellenére, hogy az Unióban jelentős termelési tevékenységet végez. |
| --- | --- |

(409)

A harmadik, a mintában nem szereplő gyártót illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik (ugyanazon gazdasági szereplő ellenőrzése alatt álló) kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatára és az általa behozott jelentős mennyiségű kínai termékekre való tekintettel a kérdéses gyártót indokolt kizárni az uniós gazdasági ágazatból, annak ellenére, hogy az Unióban jelentős termelési tevékenységet végez.

| (410) | Hasonlóképpen, egy nem együttműködő uniós gyártó esetében, amely jelentős mennyiségű kínai behozatalt jelentett be, a Bizottság úgy határozott, hogy – figyelembe véve a kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatot és a jelentős mennyiségű behozatalt – az érintett uniós gyártót hasonló módon ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(410)

Hasonlóképpen, egy nem együttműködő uniós gyártó esetében, amely jelentős mennyiségű kínai behozatalt jelentett be, a Bizottság úgy határozott, hogy – figyelembe véve a kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatot és a jelentős mennyiségű behozatalt – az érintett uniós gyártót hasonló módon ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból.

| (411) | Mivel a vizsgálat nem tárta fel, hogy bármely másik gyártó kapcsolatban állna a kínai exportőrökkel vagy Kínából importálna, nem volt szükséges további gyártókat kizárni az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(411)

Mivel a vizsgálat nem tárta fel, hogy bármely másik gyártó kapcsolatban állna a kínai exportőrökkel vagy Kínából importálna, nem volt szükséges további gyártókat kizárni az uniós gazdasági ágazatból.

| (412) | A CCCME előadta, hogy több uniós gyártó is kötődött az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóihoz, és kérte, hogy a Bizottság a kárelemzés keretében ezeket a behozatalokat külön elemezze. |
| --- | --- |

(412)

A CCCME előadta, hogy több uniós gyártó is kötődött az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóihoz, és kérte, hogy a Bizottság a kárelemzés keretében ezeket a behozatalokat külön elemezze.

| (413) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME ismét megfogalmazta ezt a behozatalok különválasztását és különálló értékelését érintő állítást. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie az uniós gyártók a vizsgálati időszak során a kapcsolt és független kínai gyártóktól származó import volumenét és százalékos arányát. |
| --- | --- |

(413)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME ismét megfogalmazta ezt a behozatalok különválasztását és különálló értékelését érintő állítást. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie az uniós gyártók a vizsgálati időszak során a kapcsolt és független kínai gyártóktól származó import volumenét és százalékos arányát.

| (414) | A fentiekben bemutatott módon a Bizottság megfelelően figyelembe vette az uniós gyártók és a kínai vállalatok közötti kapcsolatokat azzal, hogy kizárta a számításokból azokat a gyártókat, amelyek jelentős mennyiségeket hoztak be Kínából, illetőleg azzal, hogy figyelembe vette ezeknek a vállalatoknak a kínai exportőrökkel fennálló viszonyát. A mintában szereplő uniós gyártók jelentéktelen (a termelésük kevesebb mint 1 %-át kitevő) mennyiséget importáltak az érintett termékből a velük kapcsolatban álló kínai vállalatoktól. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(414)

A fentiekben bemutatott módon a Bizottság megfelelően figyelembe vette az uniós gyártók és a kínai vállalatok közötti kapcsolatokat azzal, hogy kizárta a számításokból azokat a gyártókat, amelyek jelentős mennyiségeket hoztak be Kínából, illetőleg azzal, hogy figyelembe vette ezeknek a vállalatoknak a kínai exportőrökkel fennálló viszonyát. A mintában szereplő uniós gyártók jelentéktelen (a termelésük kevesebb mint 1 %-át kitevő) mennyiséget importáltak az érintett termékből a velük kapcsolatban álló kínai vállalatoktól. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (415) | A Connect Com benyújtott egy jegyzéket az optikai szálakból álló kábelek más uniós gyártóiról, amelyeket a panasz nem vett figyelembe. A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, és hogy a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslések megbízható piaci értesüléseken (140) alapulnak. |
| --- | --- |

(415)

A Connect Com benyújtott egy jegyzéket az optikai szálakból álló kábelek más uniós gyártóiról, amelyeket a panasz nem vett figyelembe. A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, és hogy a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslések megbízható piaci értesüléseken (140) alapulnak.

140

4.3.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (416) | Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(416)

Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben.

4.4.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (417) | A Bizottság megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók termelésének 4,4–5,8 %-át belső felhasználásra szánták. A kábeleket ebben az esetben ugyanazon társaságon vagy vállalatcsoportokon belül szállították további feldolgozásra, különösen a csatlakozókkal ellátott kábelek gyártására. |
| --- | --- |

(417)

A Bizottság megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók termelésének 4,4–5,8 %-át belső felhasználásra szánták. A kábeleket ebben az esetben ugyanazon társaságon vagy vállalatcsoportokon belül szállították további feldolgozásra, különösen a csatlakozókkal ellátott kábelek gyártására.

| (418) | A belső felhasználás (kötött piac) és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben állt az érintett termék behozatalával. |
| --- | --- |

(418)

A belső felhasználás (kötött piac) és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben állt az érintett termék behozatalával.

| (419) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az optikai szálak teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. |
| --- | --- |

(419)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az optikai szálak teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e.

| (420) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. |
| --- | --- |

(420)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

| (421) | Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme (141). Ezek a következők: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(421)

Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme (141). Ezek a következők: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség.

141

| (422) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a kötött piacot nem kellene figyelmen kívül hagyni az uniós gazdasági ágazat általános piaci helyzetének elemzésekor. |
| --- | --- |

(422)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a kötött piacot nem kellene figyelmen kívül hagyni az uniós gazdasági ágazat általános piaci helyzetének elemzésekor.

| (423) | E tekintetben az alábbiakban kifejtettek szerint a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül a kötött piacot, hanem beazonosította azt, és értékelte annak időbeli alakulását. Ez teljes képet adott az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. E piac kicsi és csökkenő mérete hangsúlyozza, hogy az nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a csatlakozóval ellátott kábelek nem tartoznak az érintett termék körébe. |
| --- | --- |

(423)

E tekintetben az alábbiakban kifejtettek szerint a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül a kötött piacot, hanem beazonosította azt, és értékelte annak időbeli alakulását. Ez teljes képet adott az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. E piac kicsi és csökkenő mérete hangsúlyozza, hogy az nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a csatlakozóval ellátott kábelek nem tartoznak az érintett termék körébe.

4.5.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (424) | A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által meghatározott értékesítési adatok, valamint a (426)–(431) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapított behozatali adatok alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(424)

A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által meghatározott értékesítési adatok, valamint a (426)–(431) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapított behozatali adatok alapján határozta meg.

| (425) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes szabadpiaci uniós felhasználás | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Kötött piac | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Forrás: együttműködő exportáló gyártók, uniós vámhatóságok, Eurostat, panaszosok |

(425)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (kábelkilométer)

Uniós felhasználás (kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes szabadpiaci uniós felhasználás

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Kötött piac

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Forrás: együttműködő exportáló gyártók, uniós vámhatóságok, Eurostat, panaszosok

Forrás:

| (426) | A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 38 %-kal nőtt az Unióban. A digitális ágazat rohamos bővülése miatt az uniós piac erőteljes növekedést mutat, és ez a jövőben sem lesz másként. (142) A felhasználás a vizsgálati időszakig folyamatosan nőtt, annak ellenére, hogy az időszak második része (2020 első fele) egybeesett a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó zavarok első hónapjaival. A vizsgálat ténymegállapításai szerint a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban kezdődő járvány és az ahhoz kapcsolódó megelőző intézkedések lassították ugyan a növekedést, de a vizsgált terméknek a teljes vizsgálati időszak alatti uniós felhasználása ennek ellenőre növekvő tendenciát mutatott. A kötött piac az optikai szálakból álló kábeleknek a vállalatok által kínált konnektivitási megoldásokban történő felhasználását jelenti (ideértve a csatlakozókkal felszerelt kábeleket is); az erre a piacra jutó, a teljes piachoz képest rendkívül csekély volumen a figyelembe vett időszak egészét tekintve 12 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(426)

A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 38 %-kal nőtt az Unióban. A digitális ágazat rohamos bővülése miatt az uniós piac erőteljes növekedést mutat, és ez a jövőben sem lesz másként. (142) A felhasználás a vizsgálati időszakig folyamatosan nőtt, annak ellenére, hogy az időszak második része (2020 első fele) egybeesett a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó zavarok első hónapjaival. A vizsgálat ténymegállapításai szerint a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban kezdődő járvány és az ahhoz kapcsolódó megelőző intézkedések lassították ugyan a növekedést, de a vizsgált terméknek a teljes vizsgálati időszak alatti uniós felhasználása ennek ellenőre növekvő tendenciát mutatott. A kötött piac az optikai szálakból álló kábeleknek a vállalatok által kínált konnektivitási megoldásokban történő felhasználását jelenti (ideértve a csatlakozókkal felszerelt kábeleket is); az erre a piacra jutó, a teljes piachoz képest rendkívül csekély volumen a figyelembe vett időszak egészét tekintve 12 %-kal csökkent.

142

4.6.   Behozatal az érintett országból

Behozatal az érintett országból

4.6.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (427) | A Kínából érkező behozatal volumenének megállapítása a kínai exportáló gyártók által a (47) preambulumbekezdésben említett módon közvetlenül szolgáltatott adatok alapján történt. Ezek az adatok nagymértékben reprezentatívak, hiszen a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által a vizsgálat kezdetén megadott importadatok alapján ezek a vállalatok együttesen a vizsgálati időszakbeli teljes behozatal 89 %-át adták. Ennek alapján a Bizottság a teljes behozatalt a (47) preambulumbekezdés alapján megadott mennyiségek 11 %-kal megnövelt értékében állapította meg. |
| --- | --- |

(427)

A Kínából érkező behozatal volumenének megállapítása a kínai exportáló gyártók által a (47) preambulumbekezdésben említett módon közvetlenül szolgáltatott adatok alapján történt. Ezek az adatok nagymértékben reprezentatívak, hiszen a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által a vizsgálat kezdetén megadott importadatok alapján ezek a vállalatok együttesen a vizsgálati időszakbeli teljes behozatal 89 %-át adták. Ennek alapján a Bizottság a teljes behozatalt a (47) preambulumbekezdés alapján megadott mennyiségek 11 %-kal megnövelt értékében állapította meg.

| (428) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal megállapítása a (48) preambulumbekezdésben bemutatott részletes elemzés alapján történt, és a Bizottság az érintett termék kilogrammban megadott behozatali adatait a kínai exportáló gyártók által a (47) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre adott válaszukban megadott pontos váltószámok segítségével átszámította kábelkilométerre. |
| --- | --- |

(428)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal megállapítása a (48) preambulumbekezdésben bemutatott részletes elemzés alapján történt, és a Bizottság az érintett termék kilogrammban megadott behozatali adatait a kínai exportáló gyártók által a (47) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre adott válaszukban megadott pontos váltószámok segítségével átszámította kábelkilométerre.

| (429) | A behozatal piaci részesedése az 2. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(429)

A behozatal piaci részesedése az 2. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra.

| (430) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (kábelkilométer) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Piaci részesedés (%) | 14,8  % | 23,0  % | 26,3  % | 28,3  % |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Forrás: együttműködő exportáló gyártók, Eurostat, uniós vámhatóságok |

(430)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (kábelkilométer)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Piaci részesedés (%)

14,8  %

23,0  %

26,3  %

28,3  %

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Forrás: együttműködő exportáló gyártók, Eurostat, uniós vámhatóságok

Forrás:

| (431) | Tekintettel a jelentős kínai kapacitásfeleslegre (amelynek a panaszosok által rendelkezésre bocsátott speciális piacelemzés (143) alapján becsült mértéke a teljes uniós piac több mint kétszerese), az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, körülbelül 190 000 kábelkilométerről körülbelül 500 000 kábelkilométerre, azaz nagyon gyorsan több mint két és félszeresére nőtt. Ez a 163 %-os növekedés több mint négyszerese a felhasználás növekedésének, ami jól jelzi a kínaiak terjeszkedésének intenzitását ezen a piacon. |
| --- | --- |

(431)

Tekintettel a jelentős kínai kapacitásfeleslegre (amelynek a panaszosok által rendelkezésre bocsátott speciális piacelemzés (143) alapján becsült mértéke a teljes uniós piac több mint kétszerese), az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, körülbelül 190 000 kábelkilométerről körülbelül 500 000 kábelkilométerre, azaz nagyon gyorsan több mint két és félszeresére nőtt. Ez a 163 %-os növekedés több mint négyszerese a felhasználás növekedésének, ami jól jelzi a kínaiak terjeszkedésének intenzitását ezen a piacon.

143

| (432) | Ennek eredményeként e behozatal piaci részesedése 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban, ami igen jelentős, 91 %-os bővülést jelent. Megjegyzendő, hogy a kínai behozatali volumenek a figyelembe vett időszak minden évében növekedést mutattak, ami jól jelzi a kínai piaci terjeszkedés gyorsaságát és intenzitását. |
| --- | --- |

(432)

Ennek eredményeként e behozatal piaci részesedése 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban, ami igen jelentős, 91 %-os bővülést jelent. Megjegyzendő, hogy a kínai behozatali volumenek a figyelembe vett időszak minden évében növekedést mutattak, ami jól jelzi a kínai piaci terjeszkedés gyorsaságát és intenzitását.

| (433) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését alulbecsülték, a kínai importok piaci részesedését pedig eltúlozták. Ebben a vonatkozásban a CCCME azt állította továbbá, hogy a piaci adatokat szálkilométerben kell meghatározni, nem pedig kábelkilométerben. Ez a kínai behozatal alacsonyabb piaci részesedését eredményezné. |
| --- | --- |

(433)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését alulbecsülték, a kínai importok piaci részesedését pedig eltúlozták. Ebben a vonatkozásban a CCCME azt állította továbbá, hogy a piaci adatokat szálkilométerben kell meghatározni, nem pedig kábelkilométerben. Ez a kínai behozatal alacsonyabb piaci részesedését eredményezné.

| (434) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálat alapján a (402)–(404) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység az érintett termék esetében. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(434)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálat alapján a (402)–(404) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység az érintett termék esetében. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

4.6.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai, áralákínálás, árerózió

Az érintett országból érkező behozatal árai, áralákínálás, árerózió

| (435) | Az importárakat a Bizottság az együttműködő exportőrök által a (47) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre válaszul szolgáltatott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(435)

Az importárakat a Bizottság az együttműködő exportőrök által a (47) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre válaszul szolgáltatott adatok alapján állapította meg.

| (436) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Forrás: együttműködő exportáló gyártók |

(436)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/kábelkilométer)

Importárak (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kína

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Forrás: együttműködő exportáló gyártók

Forrás:

| (437) | A Kínából érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban kábelkilométerenként 452 EUR-ról 349 EUR-ra, tehát 23 %-kal csökkentek. Ezt a fejleményt a kínai exportáló gyártók egyre agresszívabb magatartásának fényében kell vizsgálni, amely az ország többletkapacitásával áll kapcsolatban (lásd a (431) preambulumbekezdést). E mutató kapcsán figyelembe kell venni, hogy adott hossz mellett a különböző terméktípusok ára nagymértékben eltér egymástól, továbbá éves összehasonlításban a behozatal termékösszetétele is jelentős eltéréseket mutatott. A termékösszetétel eltérései egyrészt abban mutatkoztak meg, hogy az értékesített kábelek típusa – és ennélfogva ára – különböző volt, másrészt pedig abban, hogy nem minden évben ugyanazokat a termékeket értékesítették, illetve szállították pályázat alapján. |
| --- | --- |

(437)

A Kínából érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban kábelkilométerenként 452 EUR-ról 349 EUR-ra, tehát 23 %-kal csökkentek. Ezt a fejleményt a kínai exportáló gyártók egyre agresszívabb magatartásának fényében kell vizsgálni, amely az ország többletkapacitásával áll kapcsolatban (lásd a (431) preambulumbekezdést). E mutató kapcsán figyelembe kell venni, hogy adott hossz mellett a különböző terméktípusok ára nagymértékben eltér egymástól, továbbá éves összehasonlításban a behozatal termékösszetétele is jelentős eltéréseket mutatott. A termékösszetétel eltérései egyrészt abban mutatkoztak meg, hogy az értékesített kábelek típusa – és ennélfogva ára – különböző volt, másrészt pedig abban, hogy nem minden évben ugyanazokat a termékeket értékesítették, illetve szállították pályázat alapján.

| (438) | A figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében, valamint abból a célból, hogy pontosabb és reprezentatívabb adatokhoz jusson, a Bizottság a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyet a vizsgált évek mindegyikében mind a kínai exportőrök, mind pedig az uniós gazdasági ágazat képviselői értékesítettek. A Bizottság ezzel olyan idősorhoz jutott, amelyből a figyelembe vett időszak minden egyes éve vonatkozásában kiolvashatók a terméktípusonkénti árak. Ezek a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban exportált volumen 62 %-a alapján képzett árak reprezentatívnak tekinthetők a figyelembe vett időszak teljes kínai kivitele szempontjából. Az így kiadódó idősorok az alábbiak szerint alakultak (súlyozott összesített értékek):
  4.bis táblázat

  Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativitás | 94  % | 35  % | 59  % | 62  % |

(438)

A figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében, valamint abból a célból, hogy pontosabb és reprezentatívabb adatokhoz jusson, a Bizottság a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyet a vizsgált évek mindegyikében mind a kínai exportőrök, mind pedig az uniós gazdasági ágazat képviselői értékesítettek. A Bizottság ezzel olyan idősorhoz jutott, amelyből a figyelembe vett időszak minden egyes éve vonatkozásában kiolvashatók a terméktípusonkénti árak. Ezek a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban exportált volumen 62 %-a alapján képzett árak reprezentatívnak tekinthetők a figyelembe vett időszak teljes kínai kivitele szempontjából. Az így kiadódó idősorok az alábbiak szerint alakultak (súlyozott összesített értékek):

4.bis táblázat

Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer)

Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagár

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativitás

94  %

35  %

59  %

62  %

| (439) | A fenti táblázat a Kínából érkező behozatal árának jelentős, folyamatos csökkenését mutatja. Más szóval ugyanazon terméktípusok értékesítéseit évenként összehasonlítva az látható, hogy minden évben egyértelműen, jól láthatóan csökkentek a kínai importárak, és ezek az árak a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó periódusban jóval alatta voltak az uniós gyártók árainak (8.bis táblázat). |
| --- | --- |

(439)

A fenti táblázat a Kínából érkező behozatal árának jelentős, folyamatos csökkenését mutatja. Más szóval ugyanazon terméktípusok értékesítéseit évenként összehasonlítva az látható, hogy minden évben egyértelműen, jól láthatóan csökkentek a kínai importárak, és ezek az árak a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó periódusban jóval alatta voltak az uniós gyártók árainak (8.bis táblázat).

| (440) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint |
| --- | --- | --- |

(440)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint

| — | a mintában szereplő kínai gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárát, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF-paritás) alapján állapított meg. |
| --- | --- |

—

a mintában szereplő kínai gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárát, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF-paritás) alapján állapított meg.

| (441) | Az exportárnak a dömpingszámításhoz, az alákínálás és a kárkülönbözet (444) preambulumbekezdésben ismertetett kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazításakor az exportár („számtanilag képzett CIF”) az első független vevőnek kiszámlázott érték alapján került kiszámításra, mely értékből levonásra kerültek a CIF-pontig érvényes, importálással kapcsolatos kedvezmények, valamint a kapcsolt importőr SGA-költségei és nyeresége, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján való alkalmazásával. |
| --- | --- |

(441)

Az exportárnak a dömpingszámításhoz, az alákínálás és a kárkülönbözet (444) preambulumbekezdésben ismertetett kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazításakor az exportár („számtanilag képzett CIF”) az első független vevőnek kiszámlázott érték alapján került kiszámításra, mely értékből levonásra kerültek a CIF-pontig érvényes, importálással kapcsolatos kedvezmények, valamint a kapcsolt importőr SGA-költségei és nyeresége, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján való alkalmazásával.

| (442) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a behozatal utáni költségeket a Bizottság a CIF-ár százalékos értékeként számította ki; a ZTT csoport az exportmennyiség arányában való kiszámítását javasolta a dömpingszámítás során az exportár ugyanezen kiigazításával való összhang érdekében. Azt állította, hogy ezek a költségek a mennyiség szempontjából relevánsabbak, mint az exportügyletek szempontjából. |
| --- | --- |

(442)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy a behozatal utáni költségeket a Bizottság a CIF-ár százalékos értékeként számította ki; a ZTT csoport az exportmennyiség arányában való kiszámítását javasolta a dömpingszámítás során az exportár ugyanezen kiigazításával való összhang érdekében. Azt állította, hogy ezek a költségek a mennyiség szempontjából relevánsabbak, mint az exportügyletek szempontjából.

| (443) | A Bizottság megalapozottnak találta ezt az állítást, ezért elfogadta azt. |
| --- | --- |

(443)

A Bizottság megalapozottnak találta ezt az állítást, ezért elfogadta azt.

| (444) | A Bizottság az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. A mintában szereplő két exportáló gyártó esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 30,0 %, illetve 33,2 % volt, ami összességében 31,5 %-os alákínálási különbözetet eredményezett. Az (502) preambulumbekezdésben bemutatott módon a pályázatok elemzése azt jelzi, hogy az áralákínálás a pályázatok szintjén is érvényesült. |
| --- | --- |

(444)

A Bizottság az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. A mintában szereplő két exportáló gyártó esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 30,0 %, illetve 33,2 % volt, ami összességében 31,5 %-os alákínálási különbözetet eredményezett. Az (502) preambulumbekezdésben bemutatott módon a pályázatok elemzése azt jelzi, hogy az áralákínálás a pályázatok szintjén is érvényesült.

| (445) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot az összesített termékkód-csoportokra, ezért azok önkényesek voltak. A CCCME állítása szerint a csoportok használata arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazati árak és a kínai árak megfeleltetése és összehasonlítása problémát jelent. |
| --- | --- |

(445)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot az összesített termékkód-csoportokra, ezért azok önkényesek voltak. A CCCME állítása szerint a csoportok használata arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazati árak és a kínai árak megfeleltetése és összehasonlítása problémát jelent.

| (446) | A Bizottság két okból nem értett egyet ezzel az állítással. Először is nem használta ezeket a csoportokat az alákínálással és az alulértékesítéssel kapcsolatos számításokhoz. Másodszor, éppen annak biztosítása érdekében használta ezeket a Bizottság, hogy az árak időbeli alakulását ne befolyásolják a termékösszetétel az adott időszak alatt bekövetkező jelentős változásai, ezáltal javítva az időbeli összehasonlíthatóságot olyan csoportok alapján, amelyek a fentiek szerint reprezentatívak az érintett termék szempontjából. Ezért a Bizottság a csoportosítás nyilvánvalóan nem megfelelő jellegére vonatkozó bizonyítékok hiányában elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(446)

A Bizottság két okból nem értett egyet ezzel az állítással. Először is nem használta ezeket a csoportokat az alákínálással és az alulértékesítéssel kapcsolatos számításokhoz. Másodszor, éppen annak biztosítása érdekében használta ezeket a Bizottság, hogy az árak időbeli alakulását ne befolyásolják a termékösszetétel az adott időszak alatt bekövetkező jelentős változásai, ezáltal javítva az időbeli összehasonlíthatóságot olyan csoportok alapján, amelyek a fentiek szerint reprezentatívak az érintett termék szempontjából. Ezért a Bizottság a csoportosítás nyilvánvalóan nem megfelelő jellegére vonatkozó bizonyítékok hiányában elutasította az állítást.

| (447) | Az FTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság az Unióba irányuló kivitelének mintegy 30 %-a esetében nem állapított meg alákínálást, mivel nem sikerült megfeleltetni a kiviteleket az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékkódokkal. Az FTT csoport úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem korlátozhatja az elemzését csak azokra a terméktípusokra vagy piaci szegmensekre, amelyek esetében az uniós gazdasági ágazat tényleges értékesítést végzett. E tekintetben a Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa (144) ügyre hivatkozott, amely kimondta, hogy a dömpingkülönbözetet az Unióba irányuló összes exportra vonatkozóan kell kiszámítani, és az FTT csoport azt állította, hogy ennek a követelménynek analógia útján az alákínálásra is érvényesnek kell lennie. |
| --- | --- |

(447)

Az FTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság az Unióba irányuló kivitelének mintegy 30 %-a esetében nem állapított meg alákínálást, mivel nem sikerült megfeleltetni a kiviteleket az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékkódokkal. Az FTT csoport úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem korlátozhatja az elemzését csak azokra a terméktípusokra vagy piaci szegmensekre, amelyek esetében az uniós gazdasági ágazat tényleges értékesítést végzett. E tekintetben a Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa (144) ügyre hivatkozott, amely kimondta, hogy a dömpingkülönbözetet az Unióba irányuló összes exportra vonatkozóan kell kiszámítani, és az FTT csoport azt állította, hogy ennek a követelménynek analógia útján az alákínálásra is érvényesnek kell lennie.

Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa

144

| (448) | A Bizottság nem értett egyet a Bíróság Changshu City ügyben hozott ítéletének FTT csoport általi értelmezésével. A teljes kivitel figyelembevételére vonatkozó követelmény kizárólag a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozik. Ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet értékelésekor az összehasonlítás az érintett országokból az unióba exportált modellek alapján történik. Az exportáló gyártók exportértékesítésének és az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek összehasonlítása esetén a helyzet jellegéből adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat nem feltétlenül értékesíti mindegyik exportált modellt. A jelen ügyben a mintában szereplő kínai exportáló gyártókra vetített egyezési arány mintegy 70 %-os volt, amelyet a Bizottság messzemenően elégségesnek ítélt az exportált és az uniós gazdasági ágazat által értékesített modellek átfogó és tisztességes összehasonlításához. Harmadszor: az alaprendelet nem írja elő, hogy a Bizottság terméktípusonként külön árelemzést végezzen. A jogszabályi követelmény a hasonló termék szintjén tett megállapításra vonatkozik. Végül pedig a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy minden termékkód az érintett termékkörhöz tartozik, és legalább bizonyos mértékig versenyez egymással. Ezért a mintában szereplő exportáló gyártók exportjának az uniós gazdasági ágazat által nem értékesített hányada nem alkot önálló kategóriát az érintett termékkörön belül, hanem teljes mértékben versenyez minden olyan termékosztállyal, amelynél egyezés állapítható meg. |
| --- | --- |

(448)

A Bizottság nem értett egyet a Bíróság Changshu City ügyben hozott ítéletének FTT csoport általi értelmezésével. A teljes kivitel figyelembevételére vonatkozó követelmény kizárólag a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozik. Ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy az alákínálási és alulértékesítési különbözet értékelésekor az összehasonlítás az érintett országokból az unióba exportált modellek alapján történik. Az exportáló gyártók exportértékesítésének és az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek összehasonlítása esetén a helyzet jellegéből adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat nem feltétlenül értékesíti mindegyik exportált modellt. A jelen ügyben a mintában szereplő kínai exportáló gyártókra vetített egyezési arány mintegy 70 %-os volt, amelyet a Bizottság messzemenően elégségesnek ítélt az exportált és az uniós gazdasági ágazat által értékesített modellek átfogó és tisztességes összehasonlításához. Harmadszor: az alaprendelet nem írja elő, hogy a Bizottság terméktípusonként külön árelemzést végezzen. A jogszabályi követelmény a hasonló termék szintjén tett megállapításra vonatkozik. Végül pedig a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy minden termékkód az érintett termékkörhöz tartozik, és legalább bizonyos mértékig versenyez egymással. Ezért a mintában szereplő exportáló gyártók exportjának az uniós gazdasági ágazat által nem értékesített hányada nem alkot önálló kategóriát az érintett termékkörön belül, hanem teljes mértékben versenyez minden olyan termékosztállyal, amelynél egyezés állapítható meg.

| (449) | Ez a ténymegállapítás egyben a (437) és a (438) preambulumbekezdésben megállapított árakkal is összhangban van. |
| --- | --- |

(449)

Ez a ténymegállapítás egyben a (437) és a (438) preambulumbekezdésben megállapított árakkal is összhangban van.

4.7.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.7.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (450) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(450)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (451) | A Bizottsághoz több észrevétel érkezett a felektől a kárral kapcsolatban. A kínai kormány előadta, hogy a Kínából érkező behozatal nem okozott kárt vagy kárveszélyt, mivel a mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat jó helyzetben volt, és piaci részesedésének köszönhetően továbbra is erőfölényt élvezett. A Connect Com megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése igen korlátozott mértékű volt, és egy potenciálisan oligopolisztikus piaccal összefüggésben következett be. |
| --- | --- |

(451)

A Bizottsághoz több észrevétel érkezett a felektől a kárral kapcsolatban. A kínai kormány előadta, hogy a Kínából érkező behozatal nem okozott kárt vagy kárveszélyt, mivel a mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat jó helyzetben volt, és piaci részesedésének köszönhetően továbbra is erőfölényt élvezett. A Connect Com megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése igen korlátozott mértékű volt, és egy potenciálisan oligopolisztikus piaccal összefüggésben következett be.

| (452) | A Connect Com előadta, hogy a kár (ha van egyáltalán) jelentéktelen, ha a nyereség eléri legalább az 5 %-os haszonkulcsot, és ezzel kapcsolatban emlékeztetett a Kanadából, Hongkongból és Japánból származó egyes mobil rádiótelefonok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló 1988. december 23-i bizottsági határozatra, (145) valamint az EFMA kontra Tanács ügyben 1997. december 17-én hozott ítéletre. (146) Megjegyzendő azonban, hogy a rádiótelefonokra vonatkozó határozat más javuló mutatók fényében vizsgálta a haszonkulcsot, valamint hogy a hivatkozott bírósági ügy egy olyan, az Elsőfokú Bíróság által elutasított kérelemmel állt összefüggésben, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálat során nagyobb nyereségcélt kellett volna megállapítania. Ezek a korábbi esetek tehát nem támasztják alá azt az álláspontot, hogy 5 %-nál nagyobb haszonkulcs esetén a kár jelentéktelen. A kár megállapítása az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett összes tényező holisztikus értékelése alapján történik, és ezeket a tényezőket a konkrét piac és gazdasági ágazat összefüggésében kell elemezni. Továbbá a gazdasági ágazat által elért nyereség elmaradt az érintett gazdasági ágazat összes jellemzőjének figyelembevételével az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése alapján megállapított nyereségcéltól. |
| --- | --- |

(452)

A Connect Com előadta, hogy a kár (ha van egyáltalán) jelentéktelen, ha a nyereség eléri legalább az 5 %-os haszonkulcsot, és ezzel kapcsolatban emlékeztetett a Kanadából, Hongkongból és Japánból származó egyes mobil rádiótelefonok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló 1988. december 23-i bizottsági határozatra, (145) valamint az EFMA kontra Tanács ügyben 1997. december 17-én hozott ítéletre. (146) Megjegyzendő azonban, hogy a rádiótelefonokra vonatkozó határozat más javuló mutatók fényében vizsgálta a haszonkulcsot, valamint hogy a hivatkozott bírósági ügy egy olyan, az Elsőfokú Bíróság által elutasított kérelemmel állt összefüggésben, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálat során nagyobb nyereségcélt kellett volna megállapítania. Ezek a korábbi esetek tehát nem támasztják alá azt az álláspontot, hogy 5 %-nál nagyobb haszonkulcs esetén a kár jelentéktelen. A kár megállapítása az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett összes tényező holisztikus értékelése alapján történik, és ezeket a tényezőket a konkrét piac és gazdasági ágazat összefüggésében kell elemezni. Továbbá a gazdasági ágazat által elért nyereség elmaradt az érintett gazdasági ágazat összes jellemzőjének figyelembevételével az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése alapján megállapított nyereségcéltól.

145

146

| (453) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos által benyújtott kérdőívben szereplő, az összes uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(453)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos által benyújtott kérdőívben szereplő, az összes uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte.

| (454) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(454)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (455) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(455)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.8.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.8.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (456) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (kábelkilométer) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Termelési kapacitás (kábelkilométer) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 67  % | 68  % | 62  % | 59  % |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(456)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (kábelkilométer)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Termelési kapacitás (kábelkilométer)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Kapacitáskihasználás (%)

67  %

68  %

62  %

59  %

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (457) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 16 %-kal nőtt. A részletesebb elemzésből kiderül, hogy 2017 és 2019 között az uniós termelés 18 %-kal nőtt, míg a vizsgálati időszakban kismértékben, 2 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(457)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 16 %-kal nőtt. A részletesebb elemzésből kiderül, hogy 2017 és 2019 között az uniós termelés 18 %-kal nőtt, míg a vizsgálati időszakban kismértékben, 2 százalékponttal csökkent.

| (458) | A figyelembe vett időszak során összességében megfigyelhető növekedés oka az 2. táblázatban leírt keresletnövekedés volt. Az uniós gazdasági ágazat azonban mindössze 16 %-kal tudta növelni a termelését a figyelembe vett időszak alatt, míg a piac növekedése ugyanebben az időszakban 38 %-os volt. Az uniós gazdasági ágazat ezért nem érezhette teljeskörűen a piac növekedésének kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(458)

A figyelembe vett időszak során összességében megfigyelhető növekedés oka az 2. táblázatban leírt keresletnövekedés volt. Az uniós gazdasági ágazat azonban mindössze 16 %-kal tudta növelni a termelését a figyelembe vett időszak alatt, míg a piac növekedése ugyanebben az időszakban 38 %-os volt. Az uniós gazdasági ágazat ezért nem érezhette teljeskörűen a piac növekedésének kedvező hatásait.

| (459) | A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 31 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy egyes uniós gyártók beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy kövessék a piac növekedését. Ezt a törekvésüket meghiúsította a kínai termékek fokozott térnyerése, amelyek a tisztességtelen árképzési stratégiák eredményeként egyre nagyobb piaci részesedésre tettek szert az uniós gazdasági ágazat rovására. |
| --- | --- |

(459)

A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 31 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy egyes uniós gyártók beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy kövessék a piac növekedését. Ezt a törekvésüket meghiúsította a kínai termékek fokozott térnyerése, amelyek a tisztességtelen árképzési stratégiák eredményeként egyre nagyobb piaci részesedésre tettek szert az uniós gazdasági ágazat rovására.

| (460) | Ennek következtében a kapacitáskihasználás 12 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban 60 % alá esett vissza: az uniós gyártók akadályozva voltak abban, hogy a piac növekedésével összhangban fokozzák a termelést. |
| --- | --- |

(460)

Ennek következtében a kapacitáskihasználás 12 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban 60 % alá esett vissza: az uniós gyártók akadályozva voltak abban, hogy a piac növekedésével összhangban fokozzák a termelést.

4.8.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (461) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (kábelkilométer) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Kötött piac | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Kötött piac az uniós értékesítés százalékában | 7,0  % | 6,3  % | 6,2  % | 5,4  % |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Szabadpiaci értékesítés | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| A szabadpiaci értékesítés piaci részesedése | 64,3  % | 57,6  % | 57,2  % | 53,5  % |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Forrás: uniós gazdasági ágazat |

(461)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (kábelkilométer)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Kötött piac

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Kötött piac az uniós értékesítés százalékában

7,0  %

6,3  %

6,2  %

5,4  %

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Szabadpiaci értékesítés

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

A szabadpiaci értékesítés piaci részesedése

64,3  %

57,6  %

57,2  %

53,5  %

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Forrás: uniós gazdasági ágazat

Forrás:

| (462) | A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. Mivel azonban ezzel párhuzamosan a felhasználás is növekedést mutatott, a szabadpiaci részesedés a figyelembe vett időszak folyamán 64,3 %-ról 53,5 %-ra, azaz több mint 10 százalékponttal csökkent (–17 %). |
| --- | --- |

(462)

A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. Mivel azonban ezzel párhuzamosan a felhasználás is növekedést mutatott, a szabadpiaci részesedés a figyelembe vett időszak folyamán 64,3 %-ról 53,5 %-ra, azaz több mint 10 százalékponttal csökkent (–17 %).

| (463) | A figyelembe vett időszak során az uniós szabadpiaci értékesítés volumene szintén 15 %-kal nőtt. Az uniós értékesítés rendkívül szorosan követte az uniós termelés alakulását, mivel az ágazatban nagy arányban dolgoznak megrendelésre. |
| --- | --- |

(463)

A figyelembe vett időszak során az uniós szabadpiaci értékesítés volumene szintén 15 %-kal nőtt. Az uniós értékesítés rendkívül szorosan követte az uniós termelés alakulását, mivel az ágazatban nagy arányban dolgoznak megrendelésre.

| (464) | Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós piaci értékesítés százalékában kifejezve) a figyelembe vett időszak során mindvégig nagyon alacsony szinten volt, és szűkülő tendenciát követett, mérete a 2017-es 7 %-ról a vizsgálati időszakig 5,4 %-ra csökkent. E csökkenés hatása a szóban forgó piac korlátozott mérete miatt alig volt érzékelhető. |
| --- | --- |

(464)

Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós piaci értékesítés százalékában kifejezve) a figyelembe vett időszak során mindvégig nagyon alacsony szinten volt, és szűkülő tendenciát követett, mérete a 2017-es 7 %-ról a vizsgálati időszakig 5,4 %-ra csökkent. E csökkenés hatása a szóban forgó piac korlátozott mérete miatt alig volt érzékelhető.

4.8.3.   Növekedés

Növekedés

| (465) | Az uniós értékesítési volumen piaci részesedésének csökkenéséből kiderül, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott előnyt kovácsolni az uniós piac növekedéséből a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(465)

Az uniós értékesítési volumen piaci részesedésének csökkenéséből kiderül, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott előnyt kovácsolni az uniós piac növekedéséből a figyelembe vett időszak során.

4.8.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (466) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Termelékenység (a teljes munkaidős egyenérték egységére jutó kábelkilométerek száma) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Forrás: uniós gazdasági ágazat |

(466)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték)

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Termelékenység (a teljes munkaidős egyenérték egységére jutó kábelkilométerek száma)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Forrás: uniós gazdasági ágazat

Forrás:

| (467) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatottság 2017 és 2019 között teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 18 %-kal nőtt. E növekedést a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos visszaesés követte. Ez a tendencia nagyrészt a termelési volumen 4. táblázatban látható alakulását követi. |
| --- | --- |

(467)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatottság 2017 és 2019 között teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 18 %-kal nőtt. E növekedést a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos visszaesés követte. Ez a tendencia nagyrészt a termelési volumen 4. táblázatban látható alakulását követi.

| (468) | Mivel a termelési és a foglalkoztatási adatok szorosan követik egymást, a kábelkilométer/alkalmazott egységben kifejezett termelékenység jórészt változatlan maradt. |
| --- | --- |

(468)

Mivel a termelési és a foglalkoztatási adatok szorosan követik egymást, a kábelkilométer/alkalmazott egységben kifejezett termelékenység jórészt változatlan maradt.

4.8.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (469) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(469)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (470) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(470)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.9.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.9.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (471) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/kábelkilométer) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Termelési egységköltség (EUR/kábelkilométer) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(471)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/kábelkilométer)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Termelési egységköltség (EUR/kábelkilométer)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (472) | Az uniós piacon a független feleknek (szabadpiac) felszámított értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban 16 %-kal emelkedtek, majd a vizsgálati időszakban csökkentek, és a 2017. évi szinthez hasonló szintet értek el (+1 %). Az árszint azonban nagymértékben függ az értékesített termékek összetettségétől, tekintettel arra, hogy az ár jelentősen változhat a kábel tulajdonságainak megfelelően (beleértve a szálak számát, a bevonatok számát és típusát stb.). |
| --- | --- |

(472)

Az uniós piacon a független feleknek (szabadpiac) felszámított értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban 16 %-kal emelkedtek, majd a vizsgálati időszakban csökkentek, és a 2017. évi szinthez hasonló szintet értek el (+1 %). Az árszint azonban nagymértékben függ az értékesített termékek összetettségétől, tekintettel arra, hogy az ár jelentősen változhat a kábel tulajdonságainak megfelelően (beleértve a szálak számát, a bevonatok számát és típusát stb.).

| (473) | Ezt egyértelműen mutatja az árak alakulásának és az előállítási költségek alakulásának összehasonlítása, mivel az összetettebb, magasabb áron értékesíthető kábelek előállítása magasabb költségekkel is jár. |
| --- | --- |

(473)

Ezt egyértelműen mutatja az árak alakulásának és az előállítási költségek alakulásának összehasonlítása, mivel az összetettebb, magasabb áron értékesíthető kábelek előállítása magasabb költségekkel is jár.

| (474) | A termelési egységköltség 2017 és 2019 között 14 %-kal nőtt, ami nagyjából megfelel az uniós szabadpiaci átlagáraknak (16 %). Ezt követően a termelési egységköltség 14 %-kal esett vissza, ami összhangban áll a 2019 és a vizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalt árcsökkenéssel (15 %). Az (540) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat megerősítette, hogy a kapcsolt vállalkozásoktól vásárolt fő nyersanyag (az optikai szálak) költsége ennek az inputnak a piaci árát tükrözi. |
| --- | --- |

(474)

A termelési egységköltség 2017 és 2019 között 14 %-kal nőtt, ami nagyjából megfelel az uniós szabadpiaci átlagáraknak (16 %). Ezt követően a termelési egységköltség 14 %-kal esett vissza, ami összhangban áll a 2019 és a vizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalt árcsökkenéssel (15 %). Az (540) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat megerősítette, hogy a kapcsolt vállalkozásoktól vásárolt fő nyersanyag (az optikai szálak) költsége ennek az inputnak a piaci árát tükrözi.

| (475) | A (438) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság a figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyre vonatkozóan a figyelembe vett időszak minden évére kiterjedő idősorok álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(475)

A (438) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság a figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyre vonatkozóan a figyelembe vett időszak minden évére kiterjedő idősorok álltak rendelkezésre.

| (476) | Ezek a szóban forgó, egymásnak megfeleltethető termékekből a vizsgálati időszakban értékesített volumen több mint 34 %-át lefedő adatok reprezentatívnak tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során realizált értékesítésekre nézve. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak:
  8.bis táblázat

  Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativitás | 42  % | 38  % | 35  % | 34  % |

(476)

Ezek a szóban forgó, egymásnak megfeleltethető termékekből a vizsgálati időszakban értékesített volumen több mint 34 %-át lefedő adatok reprezentatívnak tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során realizált értékesítésekre nézve. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak:

8.bis táblázat

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer)

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagár

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativitás

42  %

38  %

35  %

34  %

| (477) | A fenti adatok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentős, a kínai export kapcsán a (438) peambulumbekezdésben említett árcsökkenéshez hasonló mértékű visszaesését jelzik. |
| --- | --- |

(477)

A fenti adatok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentős, a kínai export kapcsán a (438) peambulumbekezdésben említett árcsökkenéshez hasonló mértékű visszaesését jelzik.

| (478) | Emellett, mivel a vevők gyakran egyéni igényekre szabott terméket kérnek és mivel egyes tagállamok sajátos műszaki követelményeket is meghatároztak, az egyazon vevő és tagállam esetében végzett időbeli ár-összehasonlítás pontosabb képet ad az árak alakulásáról. Az uniós gazdasági ágazat ehhez részletes kiegészítő információkat szolgáltatott. A húsz legfontosabb ilyen terméktípus-vevő-tagállam kombináció esetében az árak a következőképpen alakultak: (147)

  8.ter táblázat

  Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)









  2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(478)

Emellett, mivel a vevők gyakran egyéni igényekre szabott terméket kérnek és mivel egyes tagállamok sajátos műszaki követelményeket is meghatároztak, az egyazon vevő és tagállam esetében végzett időbeli ár-összehasonlítás pontosabb képet ad az árak alakulásáról. Az uniós gazdasági ágazat ehhez részletes kiegészítő információkat szolgáltatott. A húsz legfontosabb ilyen terméktípus-vevő-tagállam kombináció esetében az árak a következőképpen alakultak: (147)

147

8.ter táblázat

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

100

100

73

73

56

56

59

59

| (479) | Ezek az adatok szintén az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett jelentős visszaeséséről tanúskodnak, amely követte a kínai exportáraknak a (435)–(438) preambulumbekezdésben említett csökkenését. |
| --- | --- |

(479)

Ezek az adatok szintén az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett jelentős visszaeséséről tanúskodnak, amely követte a kínai exportáraknak a (435)–(438) preambulumbekezdésben említett csökkenését.

4.9.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (480) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(480)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (481) | A 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt. A 2018. évi enyhe csökkenés megfelel a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett 13 %-os növekedésnek, és e többletmunkaerő költségeit tükrözi. |
| --- | --- |

(481)

A 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt. A 2018. évi enyhe csökkenés megfelel a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett 13 %-os növekedésnek, és e többletmunkaerő költségeit tükrözi.

4.9.3.   Készletek

Készletek

| (482) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (kábelkilométer) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 12,7  % | 13,5  % | 12,9  % | 13,9  % |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(482)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (kábelkilométer)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Zárókészlet a termelés százalékában

12,7  %

13,5  %

12,9  %

13,9  %

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (483) | A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, hogy a készletek növekedése egyes visszatérő tételek értékesítésének lassabb forgalmát jelzi, és összefügghet azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nehezebben értékesíti termékeit a kínai exportáló gyártók által keltett igen agresszív árverseny miatt, a 2019-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban megfigyelt növekedés szezonális hatásnak is betudható lehet. Mindazonáltal mivel a termelés java része megrendelésre, a vevő specifikációi szerint történik, a készletek alakulása nem tekinthető fontos kármutatónak. |
| --- | --- |

(483)

A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, hogy a készletek növekedése egyes visszatérő tételek értékesítésének lassabb forgalmát jelzi, és összefügghet azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nehezebben értékesíti termékeit a kínai exportáló gyártók által keltett igen agresszív árverseny miatt, a 2019-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban megfigyelt növekedés szezonális hatásnak is betudható lehet. Mindazonáltal mivel a termelés java része megrendelésre, a vevő specifikációi szerint történik, a készletek alakulása nem tekinthető fontos kármutatónak.

4.9.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (484) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Pénzforgalom (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Beruházások (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| A beruházások megtérülése (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(484)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Pénzforgalom (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Beruházások (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

A beruházások megtérülése (%)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

a mintában szereplő uniós gyártók

| (485) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(485)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (486) | A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitív, de rendellenesen alacsony szintű volt, és a 2017. évi 8,1 %-ról a vizsgálati időszakra 7,9 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(486)

A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitív, de rendellenesen alacsony szintű volt, és a 2017. évi 8,1 %-ról a vizsgálati időszakra 7,9 %-ra csökkent.

| (487) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat mérnöki visszafejtési elemzésen keresztül az uniós piacon alkalmazott túlzottan magas árképzés által rendkívül magas nyereségre tett szert, ami komoly kétségeket vet fel az uniós gazdasági ágazatot érő kárral szemben, és előadta, hogy az alákínálás az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen árképzésének, nem pedig a Kínából érkező alacsony árú behozatalnak tudható be. |
| --- | --- |

(487)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat mérnöki visszafejtési elemzésen keresztül az uniós piacon alkalmazott túlzottan magas árképzés által rendkívül magas nyereségre tett szert, ami komoly kétségeket vet fel az uniós gazdasági ágazatot érő kárral szemben, és előadta, hogy az alákínálás az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen árképzésének, nem pedig a Kínából érkező alacsony árú behozatalnak tudható be.

| (488) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A műszaki visszafejtési elemzés részleges volt, és nem a költségek és az árak teljes körű értékelésén alapult. A Bizottság azonban ilyen átfogó elemzés alapján ellenőrizte a haszonkulcsokat, és a fent leírtakat állapította meg. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(488)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. A műszaki visszafejtési elemzés részleges volt, és nem a költségek és az árak teljes körű értékelésén alapult. A Bizottság azonban ilyen átfogó elemzés alapján ellenőrizte a haszonkulcsokat, és a fent leírtakat állapította meg. Ezt figyelembe véve ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (489) | A panaszosok előadták, hogy az ágazat beruházási és kutatási szükségletei 15 %-os haszonkulcsot tesznek szükségessé. A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak adatai alapján a már tervezett beruházások azon szintjét, amelyet rendes körülmények között fenn kell tartani a piaci fejlemények követéséhez, átlagosan 13,4 %-os nyereség biztosítja. Ezek a beruházások a meglévő kapacitások hatékonyságának biztosításához és a kapacitásoknak a termékkörben bekövetkező változásokhoz való hozzáigazításához szükséges szerszámcsere és karbantartás költségeire, a kapacitásbővítésre, valamint a kutatási-fejlesztési kiadásokra (termék- és folyamatinnováció) terjedtek ki. |
| --- | --- |

(489)

A panaszosok előadták, hogy az ágazat beruházási és kutatási szükségletei 15 %-os haszonkulcsot tesznek szükségessé. A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak adatai alapján a már tervezett beruházások azon szintjét, amelyet rendes körülmények között fenn kell tartani a piaci fejlemények követéséhez, átlagosan 13,4 %-os nyereség biztosítja. Ezek a beruházások a meglévő kapacitások hatékonyságának biztosításához és a kapacitásoknak a termékkörben bekövetkező változásokhoz való hozzáigazításához szükséges szerszámcsere és karbantartás költségeire, a kapacitásbővítésre, valamint a kutatási-fejlesztési kiadásokra (termék- és folyamatinnováció) terjedtek ki.

| (490) | A Bizottság megállapította, hogy a fentiekben említett érték nagyságrendje összhangban van a dömpingelt kínai behozataltól mentes időszak hagyományos nyereségszintjével, amely a 11.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 % körül volt. |
| --- | --- |

(490)

A Bizottság megállapította, hogy a fentiekben említett érték nagyságrendje összhangban van a dömpingelt kínai behozataltól mentes időszak hagyományos nyereségszintjével, amely a 11.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 % körül volt.

bis

| (491) | Ez kiemeli, hogy a figyelembe vett időszakban elért 8 % körüli nyereségszint ebben a bővülő csúcstechnológiai ágazatban nem elegendő, tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kárról tanúskodik.
  11.bis táblázat

  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Haszonkulcs (%) | 10,4  % | 12,6  % | 12,4  % |

(491)

Ez kiemeli, hogy a figyelembe vett időszakban elért 8 % körüli nyereségszint ebben a bővülő csúcstechnológiai ágazatban nem elegendő, tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kárról tanúskodik.

11.bis táblázat

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt

2014

2015

2016

Haszonkulcs (%)

10,4  %

12,6  %

12,4  %

| (492) | A vizsgált esetben azonban ez nem volt megfigyelhető. A jövedelmezőség a 2014–2016-os időszakhoz képest visszaesett. A figyelembe vett időszak tekintetében megfigyelt nyereségszintek arról tanúskodnak, hogy a kínai export az árakon keresztül mindvégig kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából érkező behozatal – annak megnövekedett volumene és alacsony árai – által kiváltott leszorító hatás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta emelni árait és csökkenteni költségeit, ebből következően pedig nem volt képes elérni a bővülés java része előtti rendes nyereségszinteket, azok növeléséről már nem is beszélve. |
| --- | --- |

(492)

A vizsgált esetben azonban ez nem volt megfigyelhető. A jövedelmezőség a 2014–2016-os időszakhoz képest visszaesett. A figyelembe vett időszak tekintetében megfigyelt nyereségszintek arról tanúskodnak, hogy a kínai export az árakon keresztül mindvégig kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából érkező behozatal – annak megnövekedett volumene és alacsony árai – által kiváltott leszorító hatás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta emelni árait és csökkenteni költségeit, ebből következően pedig nem volt képes elérni a bővülés java része előtti rendes nyereségszinteket, azok növeléséről már nem is beszélve.

| (493) | A 2018. évi növekedést követően a figyelembe vett időszak második felében a pénzforgalom csökkent. |
| --- | --- |

(493)

A 2018. évi növekedést követően a figyelembe vett időszak második felében a pénzforgalom csökkent.

| (494) | Az importáruk miatti közvetlen nyomás következtében az uniós gazdasági ágazatnak el kellett halasztania a beruházásokat, többek között már tervbe vett és jóváhagyott beruházásokat is. A figyelembe vett időszakban a meglévő uniós termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházások (köztük a már megkezdettek is) leálltak annak közvetlen következményeként, hogy a Kínából érkező behozatal agresszív árazása hatására megváltoztak a piaci körülmények. Emiatt a beruházások szintje a figyelembe vett időszak vége felé – a korábbi évek tendenciáival ellentétes módon, a piac általános növekedése ellenére – meredeken esni kezdett. |
| --- | --- |

(494)

Az importáruk miatti közvetlen nyomás következtében az uniós gazdasági ágazatnak el kellett halasztania a beruházásokat, többek között már tervbe vett és jóváhagyott beruházásokat is. A figyelembe vett időszakban a meglévő uniós termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházások (köztük a már megkezdettek is) leálltak annak közvetlen következményeként, hogy a Kínából érkező behozatal agresszív árazása hatására megváltoztak a piaci körülmények. Emiatt a beruházások szintje a figyelembe vett időszak vége felé – a korábbi évek tendenciáival ellentétes módon, a piac általános növekedése ellenére – meredeken esni kezdett.

| (495) | Az eszközölt beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott, és 42 %-kal csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény azt mutatja, hogy bár az eredményesség és a versenyképesség fenntartása és javítása érdekében folytatódott a beruházások végrehajtása, e beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat nem volt képes javítani a jövedelmezőségi rátát. |
| --- | --- |

(495)

Az eszközölt beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott, és 42 %-kal csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény azt mutatja, hogy bár az eredményesség és a versenyképesség fenntartása és javítása érdekében folytatódott a beruházások végrehajtása, e beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat nem volt képes javítani a jövedelmezőségi rátát.

| (496) | Tekintettel a beruházások megtérülésének ilyen gyors ütemű csökkenésére, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélybe kerül abban az esetben, ha a helyzet nem javul. |
| --- | --- |

(496)

Tekintettel a beruházások megtérülésének ilyen gyors ütemű csökkenésére, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélybe kerül abban az esetben, ha a helyzet nem javul.

4.10.   A pályázatokon alapuló értékesítések elemzése

A pályázatokon alapuló értékesítések elemzése

| (497) | Az optikai szálakból álló kábeleket túlnyomórészt pályázatok útján értékesítik. A piac e fontos jellegzetességének alaposabb megismerése és a kárelemzés teljességének biztosítása érdekében a Bizottság részletes információkat kért a pályázatokkal kapcsolatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, a mintában szereplő uniós gyártóktól, az importőröktől és a felhasználóktól. A feltett kérdések a lezárt és a folyamatban lévő pályázatok jellegére, folyamatára, ütemezésére és más releváns jellemzőire vonatkoztak. A Bizottság a pályáztatók részéről alig tapasztalt együttműködést. A vizsgálatban egyetlen közszektorbeli pályáztató sem vett részt, és a nagy távközlési szolgáltatók közül egyedül a Deutsche Telekom szolgáltatott részletes információkat a pályázatokról. |
| --- | --- |

(497)

Az optikai szálakból álló kábeleket túlnyomórészt pályázatok útján értékesítik. A piac e fontos jellegzetességének alaposabb megismerése és a kárelemzés teljességének biztosítása érdekében a Bizottság részletes információkat kért a pályázatokkal kapcsolatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, a mintában szereplő uniós gyártóktól, az importőröktől és a felhasználóktól. A feltett kérdések a lezárt és a folyamatban lévő pályázatok jellegére, folyamatára, ütemezésére és más releváns jellemzőire vonatkoztak. A Bizottság a pályáztatók részéről alig tapasztalt együttműködést. A vizsgálatban egyetlen közszektorbeli pályáztató sem vett részt, és a nagy távközlési szolgáltatók közül egyedül a Deutsche Telekom szolgáltatott részletes információkat a pályázatokról.

| (498) | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntése után a Bizottság részletes kiegészítő információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól minden olyan pályázatról – ezen belül lehetőség szerint az ajánlatokról, az árakról és a versenytársakról –, amelyen azok a figyelembe vett időszakban részt vettek. |
| --- | --- |

(498)

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntése után a Bizottság részletes kiegészítő információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól minden olyan pályázatról – ezen belül lehetőség szerint az ajánlatokról, az árakról és a versenytársakról –, amelyen azok a figyelembe vett időszakban részt vettek.

| (499) | A szolgáltatott információk alapján rendkívül változatos, tagolt kép rajzolódik ki: a tagállamok igen sok pályázatot szerveznek minden évben, a pályáztatók és a pályázók egyaránt széles körből kerülnek ki, és az eljárások változatos időkeretek között és feltételekkel zajlanak. A pályáztatók oldalán a pályázatokat kezdeményezheti a közszektor, például települési önkormányzatok vagy más közszervek, vagy a magánszektor, azaz a nagy távközlési szolgáltatók vagy hálózatüzemeltetők. Számos más kisebb pályázati és ajánlattételi lehetőség is létezik, vannak elektronikus árverések, és kisebb összegek esetében az üzletfél közvetlen megkeresésével is bonyolítanak beszerzéseket. Az egyes pályázatok nagyban függnek a pályáztatótól, amelyek az adott pályázat és a piaci fejlemények függvényében különböző eljárások közül választanak. A pályázók oldalán szintén nagy változatosság tapasztalható. A kínai exportáló gyártók az egyes tagállamokban vagy közvetlenül (esetleg leányvállalataikon keresztül), vagy közvetetten, helyi partnerekkel együtt pályáznak. Az uniós gyártókkal az importőrök, a kereskedők és a forgalmazók is versenyeznek. A folyamatban esetenként telepítők is részt vesznek; ebben az esetben a nyertes szállító ezeken a telepítőkön keresztül végzi a távközlési szolgáltatók felé történő értékesítést. |
| --- | --- |

(499)

A szolgáltatott információk alapján rendkívül változatos, tagolt kép rajzolódik ki: a tagállamok igen sok pályázatot szerveznek minden évben, a pályáztatók és a pályázók egyaránt széles körből kerülnek ki, és az eljárások változatos időkeretek között és feltételekkel zajlanak. A pályáztatók oldalán a pályázatokat kezdeményezheti a közszektor, például települési önkormányzatok vagy más közszervek, vagy a magánszektor, azaz a nagy távközlési szolgáltatók vagy hálózatüzemeltetők. Számos más kisebb pályázati és ajánlattételi lehetőség is létezik, vannak elektronikus árverések, és kisebb összegek esetében az üzletfél közvetlen megkeresésével is bonyolítanak beszerzéseket. Az egyes pályázatok nagyban függnek a pályáztatótól, amelyek az adott pályázat és a piaci fejlemények függvényében különböző eljárások közül választanak. A pályázók oldalán szintén nagy változatosság tapasztalható. A kínai exportáló gyártók az egyes tagállamokban vagy közvetlenül (esetleg leányvállalataikon keresztül), vagy közvetetten, helyi partnerekkel együtt pályáznak. Az uniós gyártókkal az importőrök, a kereskedők és a forgalmazók is versenyeznek. A folyamatban esetenként telepítők is részt vesznek; ebben az esetben a nyertes szállító ezeken a telepítőkön keresztül végzi a távközlési szolgáltatók felé történő értékesítést.

| (500) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az Unióban nagyon sok pályázatot szerveznek. A mintában szereplő három uniós gyártó összesen több mint 500 olyan pályázatról számolt be, amelyen közvetlenül részt vett a vizsgálati időszakban. Az együttműködő független importőrök egyike évente 150–200 pályázaton vesz részt csak a német piacon. |
| --- | --- |

(500)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az Unióban nagyon sok pályázatot szerveznek. A mintában szereplő három uniós gyártó összesen több mint 500 olyan pályázatról számolt be, amelyen közvetlenül részt vett a vizsgálati időszakban. Az együttműködő független importőrök egyike évente 150–200 pályázaton vesz részt csak a német piacon.

| (501) | A pályázatok időtartama szintén széles határok között mozog, az azonnali szállítástól a hároméves kötelezettségvállalásig. A hosszabb pályázatok esetében az árak rögzítése mellett a mennyiségeket nem határozzák meg előre, így a pályáztatók árcsökkenés esetén új pályázatokat írhatnak ki a meglévők helyett. Ez azt jelenti, hogy bár a pályázatok az árfeltételek kapcsán egyfajta általános felső határt írnak elő, az árak a pályázat teljes időtartama alatt dinamikusan változhatnak és változnak is. Emiatt az árak gyakran módosulnak, és lényegében tükrözik a mindenkori piaci feltételeket. |
| --- | --- |

(501)

A pályázatok időtartama szintén széles határok között mozog, az azonnali szállítástól a hároméves kötelezettségvállalásig. A hosszabb pályázatok esetében az árak rögzítése mellett a mennyiségeket nem határozzák meg előre, így a pályáztatók árcsökkenés esetén új pályázatokat írhatnak ki a meglévők helyett. Ez azt jelenti, hogy bár a pályázatok az árfeltételek kapcsán egyfajta általános felső határt írnak elő, az árak a pályázat teljes időtartama alatt dinamikusan változhatnak és változnak is. Emiatt az árak gyakran módosulnak, és lényegében tükrözik a mindenkori piaci feltételeket.

| (502) | A Bizottság elemezte a kérése nyomán a mintában szereplő uniós gyártók által a pályázatokról szolgáltatott részletes információkat. A beszámolókban szereplő azon pályázati eljárások közül, amelyek keretében az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban ajánlatot tettek, a Bizottság elemezte azokat, amelyekben konkrét bizonyítékok utaltak a kínai részvételre. A figyelembe vett időszakban 55 ilyen pályázat volt. Az elemzett pályázatok a vizsgálati időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek 45 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 14 %-át fedték le. E pályázatok kapcsán a Bizottság részletesen elemezte pályázatonkénti bontásban az árakon és a mennyiségeken keresztül okozott kárt, és jelentős értékesítési veszteségeket (25–100 %) és/vagy áreróziót (5–55 %) és/vagy áralákínálást (8–39 %) állapított meg. Ez a pályázatonkénti elemzés alátámasztotta a teljes időszak vonatkozásában a fentiekben megállapított áreróziót és áralákínálást. |
| --- | --- |

(502)

A Bizottság elemezte a kérése nyomán a mintában szereplő uniós gyártók által a pályázatokról szolgáltatott részletes információkat. A beszámolókban szereplő azon pályázati eljárások közül, amelyek keretében az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban ajánlatot tettek, a Bizottság elemezte azokat, amelyekben konkrét bizonyítékok utaltak a kínai részvételre. A figyelembe vett időszakban 55 ilyen pályázat volt. Az elemzett pályázatok a vizsgálati időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek 45 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 14 %-át fedték le. E pályázatok kapcsán a Bizottság részletesen elemezte pályázatonkénti bontásban az árakon és a mennyiségeken keresztül okozott kárt, és jelentős értékesítési veszteségeket (25–100 %) és/vagy áreróziót (5–55 %) és/vagy áralákínálást (8–39 %) állapított meg. Ez a pályázatonkénti elemzés alátámasztotta a teljes időszak vonatkozásában a fentiekben megállapított áreróziót és áralákínálást.

| (503) | A Connect Com észrevételeket nyújtott be a pályázati eljárásokkal kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a panaszos által képviselt uniós gyártók általában nem nagyszámú pályázatot veszítettek el, hanem csupán egy vagy néhány nagyobb zártkörű pályázatot. Hangsúlyozta, hogy a panaszos egyetlen zártkörű pályázati felhívásra és egyetlen kínai gyártó árképzési magatartására hivatkozott mint az áralákínálás bizonyítékéra. A Connect Com benyújtott egy hirdetményt az egyik németországi járásban odaítélt szerződésekről, amelyben kifejezetten feltüntették a nyertes ajánlattevő árait. Lényegében azt állította, hogy a panaszos a nyilvános pályázatok teljes piaci szegmensét figyelmen kívül hagyta beadványában. A Connect Com szerint a panaszos által képviselt uniós gyártók azért nem szerepeltek sikeresen ezeken a pályázatokon, mert nem feleltek meg az előírt kritériumoknak (például a raktárak, a készletek, a széles termékválaszték, a logisztikai koncepció tekintetében). A Connect Com ezen belül a Prysmian és a Corning alacsony tárolási kapacitását emelte ki. A Connect Com azt állította, hogy helytelen lenne figyelmen kívül hagyni a nyilvános pályázatok piaci szegmensét, mivel a nyilvános és a zártkörű pályázatok piacán az árak nagymértékben megfelelnek egymásnak vagy kölcsönösen függnek egymástól. A Connect Com szerint nem lenne helyes dömpingellenes vámot kivetni az egész piacon, amely nyilvános és zártkörű pályázatokra szegmentálódik. A vállalat hivatkozott a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-oxid és volfrámsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló, 1998. március 20-i 98/230/EK bizottsági határozat (148) (42) preambuumbekezdésére. A határozat alapján a Connect Com előadta, hogy szegmentált piacok esetében az uniós gazdasági ágazatot összességében nem éri kár abban az esetben, ha annak ellenére, hogy az egyik piaci szegmensben (jelen esetben a zártkörű pályázatok szegmensében) bizonyos mértékben csökkennek az értékesítések, az uniós gazdasági ágazatnak egy másik piaci szegmensben (jelen esetben a nyilvános pályázatok szegmensében) értékesítési lehetőségei adódnak, és ez kompenzálja az értékesítési volumen visszaesését. |
| --- | --- |

(503)

A Connect Com észrevételeket nyújtott be a pályázati eljárásokkal kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a panaszos által képviselt uniós gyártók általában nem nagyszámú pályázatot veszítettek el, hanem csupán egy vagy néhány nagyobb zártkörű pályázatot. Hangsúlyozta, hogy a panaszos egyetlen zártkörű pályázati felhívásra és egyetlen kínai gyártó árképzési magatartására hivatkozott mint az áralákínálás bizonyítékéra. A Connect Com benyújtott egy hirdetményt az egyik németországi járásban odaítélt szerződésekről, amelyben kifejezetten feltüntették a nyertes ajánlattevő árait. Lényegében azt állította, hogy a panaszos a nyilvános pályázatok teljes piaci szegmensét figyelmen kívül hagyta beadványában. A Connect Com szerint a panaszos által képviselt uniós gyártók azért nem szerepeltek sikeresen ezeken a pályázatokon, mert nem feleltek meg az előírt kritériumoknak (például a raktárak, a készletek, a széles termékválaszték, a logisztikai koncepció tekintetében). A Connect Com ezen belül a Prysmian és a Corning alacsony tárolási kapacitását emelte ki. A Connect Com azt állította, hogy helytelen lenne figyelmen kívül hagyni a nyilvános pályázatok piaci szegmensét, mivel a nyilvános és a zártkörű pályázatok piacán az árak nagymértékben megfelelnek egymásnak vagy kölcsönösen függnek egymástól. A Connect Com szerint nem lenne helyes dömpingellenes vámot kivetni az egész piacon, amely nyilvános és zártkörű pályázatokra szegmentálódik. A vállalat hivatkozott a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-oxid és volfrámsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló, 1998. március 20-i 98/230/EK bizottsági határozat (148) (42) preambuumbekezdésére. A határozat alapján a Connect Com előadta, hogy szegmentált piacok esetében az uniós gazdasági ágazatot összességében nem éri kár abban az esetben, ha annak ellenére, hogy az egyik piaci szegmensben (jelen esetben a zártkörű pályázatok szegmensében) bizonyos mértékben csökkennek az értékesítések, az uniós gazdasági ágazatnak egy másik piaci szegmensben (jelen esetben a nyilvános pályázatok szegmensében) értékesítési lehetőségei adódnak, és ez kompenzálja az értékesítési volumen visszaesését.

148

| (504) | Az (502) preambulumbekezdésben bemutatott érvek és elemzés ellentmondanak ennek a felvetésnek. Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett az árak terén meglévő versenyképességének fenntartására, a kínai exportőrök, amelyek ajánlataival az uniós gazdasági ágazat nem tudott versenyezni, jelentős piaci szegmenseket szereztek meg. A volfrám-oxiddal és a volfrámsavval kapcsolatos 1998-as bizottsági határozatot illetően a Bizottság megállapította, hogy abban az ügyben az uniós gazdasági ágazat nyíltpiaci részesedésének csökkenése állt szemben azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termék termelésének egyre nagyobb részét használta fel továbbfeldolgozott termékek előállítására. Az uniós gazdasági ágazat piacának két különböző szegmensével (nyílt piac és belső felhasználás) kapcsolatos mögöttes ténybeli helyzet különbözik az ezen ügyben vizsgált versenyhelyzettől, amelyben a kötött piac mérete a figyelembe vett időszak egészét tekintve enyhén csökkent, és nagyon kis részét képviselte az érintett termék termelésének. Ezeket a felvetéseket ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(504)

Az (502) preambulumbekezdésben bemutatott érvek és elemzés ellentmondanak ennek a felvetésnek. Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett az árak terén meglévő versenyképességének fenntartására, a kínai exportőrök, amelyek ajánlataival az uniós gazdasági ágazat nem tudott versenyezni, jelentős piaci szegmenseket szereztek meg. A volfrám-oxiddal és a volfrámsavval kapcsolatos 1998-as bizottsági határozatot illetően a Bizottság megállapította, hogy abban az ügyben az uniós gazdasági ágazat nyíltpiaci részesedésének csökkenése állt szemben azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termék termelésének egyre nagyobb részét használta fel továbbfeldolgozott termékek előállítására. Az uniós gazdasági ágazat piacának két különböző szegmensével (nyílt piac és belső felhasználás) kapcsolatos mögöttes ténybeli helyzet különbözik az ezen ügyben vizsgált versenyhelyzettől, amelyben a kötött piac mérete a figyelembe vett időszak egészét tekintve enyhén csökkent, és nagyon kis részét képviselte az érintett termék termelésének. Ezeket a felvetéseket ezért a Bizottság elutasította.

| (505) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem osztott meg arra vonatkozó információkat, hogy a pályázatok mekkora részét nyerték el kínai gyártók és milyen okból, valamint fenntartotta álláspontját, mely szerint soha nem kizárólag az ár, hanem a minőség és a logisztika a döntő kritérium. A Connect Com ezenfelül az (502) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés eredményeinek közzétételét is kérte. |
| --- | --- |

(505)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem osztott meg arra vonatkozó információkat, hogy a pályázatok mekkora részét nyerték el kínai gyártók és milyen okból, valamint fenntartotta álláspontját, mely szerint soha nem kizárólag az ár, hanem a minőség és a logisztika a döntő kritérium. A Connect Com ezenfelül az (502) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés eredményeinek közzétételét is kérte.

| (506) | A pályázatok tekintetében a Bizottság részletes információkat gyűjtött a figyelembe vett időszakban. A Bizottság ellenőrizte és kielemezte ezeket az információkat, melyek rendkívül bizalmasak, és ezért a fenti preambulumbekezdésben megtalálható összegzésen kívül nem oszthatók meg az érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(506)

A pályázatok tekintetében a Bizottság részletes információkat gyűjtött a figyelembe vett időszakban. A Bizottság ellenőrizte és kielemezte ezeket az információkat, melyek rendkívül bizalmasak, és ezért a fenti preambulumbekezdésben megtalálható összegzésen kívül nem oszthatók meg az érdekelt felekkel.

| (507) | A pályázatok elemzése azt mutatja, hogy a kínai termékek gyors ütemben veszik át az uniós gazdasági ágazat termékeinek helyét, amit a vizsgálati időszak végén szervezett pályázatok is megerősítenek. Ezek a pályázatok az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett áreróziót és további jelentős volumenkiesést jelzik, ami megerősíti és igazolja a teljes kárhelyzetet. |
| --- | --- |

(507)

A pályázatok elemzése azt mutatja, hogy a kínai termékek gyors ütemben veszik át az uniós gazdasági ágazat termékeinek helyét, amit a vizsgálati időszak végén szervezett pályázatok is megerősítenek. Ezek a pályázatok az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett áreróziót és további jelentős volumenkiesést jelzik, ami megerősíti és igazolja a teljes kárhelyzetet.

4.11.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (508) | Több mutató – többek között a termelés, a kapacitás, az uniós piaci értékesítés és a foglalkoztatás – pozitív tendenciát jelzett. E mutatók alakulása azonban nem állt összhangban a felhasználás növekedésével, és ezek a mutatók valójában jóval nagyobb mértékben emelkedtek volna akkor, ha az uniós gazdasági ágazat képes lett volna teljes mértékben kihasználni a piac növekedését. Az értékesítési volumen növekedése ellenére a növekvő piacon az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 10,8 százalékponttal (64,3 %-ról 53,5 %-ra) csökkent. Ez a jelenség a kínai export által kiváltott árnyomással áll kapcsolatban, amelyhez a figyelembe vett időszakban mindazonáltal jelentős áralákínálás, de legalább árerózió társult. |
| --- | --- |

(508)

Több mutató – többek között a termelés, a kapacitás, az uniós piaci értékesítés és a foglalkoztatás – pozitív tendenciát jelzett. E mutatók alakulása azonban nem állt összhangban a felhasználás növekedésével, és ezek a mutatók valójában jóval nagyobb mértékben emelkedtek volna akkor, ha az uniós gazdasági ágazat képes lett volna teljes mértékben kihasználni a piac növekedését. Az értékesítési volumen növekedése ellenére a növekvő piacon az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 10,8 százalékponttal (64,3 %-ról 53,5 %-ra) csökkent. Ez a jelenség a kínai export által kiváltott árnyomással áll kapcsolatban, amelyhez a figyelembe vett időszakban mindazonáltal jelentős áralákínálás, de legalább árerózió társult.

| (509) | A fentiek a kisebb nyereség, valamint a beruházások és azok megtérülésének visszaesése formájában okoztak pénzügyi kárt. |
| --- | --- |

(509)

A fentiek a kisebb nyereség, valamint a beruházások és azok megtérülésének visszaesése formájában okoztak pénzügyi kárt.

| (510) | Emellett, amint azt az (502) preambulumbekezdés kifejti, a pályáztatáson keresztüli értékesítések elemzése azt mutatja, hogy a piaci részesedés eróziója és az árerózió felgyorsult, és a kínai exportáló gyártók rendkívül agresszív magatartása miatt ez a jövőben is folytatódni fog. |
| --- | --- |

(510)

Emellett, amint azt az (502) preambulumbekezdés kifejti, a pályáztatáson keresztüli értékesítések elemzése azt mutatja, hogy a piaci részesedés eróziója és az árerózió felgyorsult, és a kínai exportáló gyártók rendkívül agresszív magatartása miatt ez a jövőben is folytatódni fog.

| (511) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy számos kulcsfontosságú mutató nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett volna, mivel a termelési volumen és a foglalkoztatás változatlan maradt, a kapacitás növekedett, az értékesítési árak stabilak maradtak, mindössze enyhe csökkenést mutattak, és a jövedelmezőség, valamint a beruházások szintje magas maradt. |
| --- | --- |

(511)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy számos kulcsfontosságú mutató nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett volna, mivel a termelési volumen és a foglalkoztatás változatlan maradt, a kapacitás növekedett, az értékesítési árak stabilak maradtak, mindössze enyhe csökkenést mutattak, és a jövedelmezőség, valamint a beruházások szintje magas maradt.

| (512) | Az (508) preambulumbekezdésben említettek szerint ezeket a mutatókat egy növekvő piac bővülő fogyasztásának fényében kell értékelni, és az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott megfelelő mértékben profitálni a bővülő piacból, ez pedig hangsúlyozza az uniós gazdasági ágazat növekedésére gyakorolt negatív hatásokat. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(512)

Az (508) preambulumbekezdésben említettek szerint ezeket a mutatókat egy növekvő piac bővülő fogyasztásának fényében kell értékelni, és az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott megfelelő mértékben profitálni a bővülő piacból, ez pedig hangsúlyozza az uniós gazdasági ágazat növekedésére gyakorolt negatív hatásokat. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (513) | A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a piaci részesedési kritérium önmagában nem szolgálhatna a jelentős kár megállapításának alapjaként, és hogy a kereslet növekedésével valamennyi piaci résztvevő értékesítései nőttek, ez pedig a nyitott és versenyképes piac jele. Mi több, a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének jövőbeli romlása nem lehet a jelentős kár megállapításának alapja, mivel ez a vizsgálat nem értékelte a kárveszélyt, és nem felelt meg az ilyen esetre érvényes bizonyítási normáknak. |
| --- | --- |

(513)

A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a piaci részesedési kritérium önmagában nem szolgálhatna a jelentős kár megállapításának alapjaként, és hogy a kereslet növekedésével valamennyi piaci résztvevő értékesítései nőttek, ez pedig a nyitott és versenyképes piac jele. Mi több, a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének jövőbeli romlása nem lehet a jelentős kár megállapításának alapja, mivel ez a vizsgálat nem értékelte a kárveszélyt, és nem felelt meg az ilyen esetre érvényes bizonyítási normáknak.

| (514) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kár megállapítása nem kizárólag a piaci részesedéseken alapul, hanem számos, a (426), (431), (437), (444) és (490) preambulumbekezdésben értékelt gazdasági mutató – többek között a növekedésre gyakorolt tényleges negatív hatások, az alákínálás, az árleszorítás, az alulértékesítés és a leszorított nyereség – összességén, amely jelentős kárra utal. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(514)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kár megállapítása nem kizárólag a piaci részesedéseken alapul, hanem számos, a (426), (431), (437), (444) és (490) preambulumbekezdésben értékelt gazdasági mutató – többek között a növekedésre gyakorolt tényleges negatív hatások, az alákínálás, az árleszorítás, az alulértékesítés és a leszorított nyereség – összességén, amely jelentős kárra utal. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (515) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(515)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (516) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kötött értékesítések és a nyersanyagárak. |
| --- | --- |

(516)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kötött értékesítések és a nyersanyagárak.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (517) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a teljes figyelembe vett időszakban tapasztalt visszaesése időben párhuzamosan zajlott és közvetlenül összekapcsolódott azzal jelenséggel, hogy az uniós piacra jelentős volumenű kínai behozatal érkezett, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és jelentős áreróziós hatást fejtett ki az uniós értékesítési árakra. |
| --- | --- |

(517)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a teljes figyelembe vett időszakban tapasztalt visszaesése időben párhuzamosan zajlott és közvetlenül összekapcsolódott azzal jelenséggel, hogy az uniós piacra jelentős volumenű kínai behozatal érkezett, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és jelentős áreróziós hatást fejtett ki az uniós értékesítési árakra.

| (518) | A Kínából érkező behozatal volumene (lásd 3. táblázat) a 2017. évi mintegy 189 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig mintegy 498 000 kábelkilométerre, azaz két és félszeresére nőtt (+163 %). A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt, tehát csaknem megkétszereződött (+91 %). Ugyanebben az időszakban (amint az a 6. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése mindössze 14 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 10,8 százalékponttal (17 %-kal), 64,3 %-ról 53,5 %-ra csökkent. A kisebb kötött piacon bonyolított értékesítések mérsékelt csökkenést mutattak (–12 %). A dömpingelt behozatal abszolút és relatív értelemben egyaránt nőtt. Az 1. táblázat tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban az uniós piaci felhasználás 38 %-kal nőtt, és nyilvánvaló, hogy ez a növekedés elsősorban a Kínából érkező behozatal számára jelentett előnyt. |
| --- | --- |

(518)

A Kínából érkező behozatal volumene (lásd 3. táblázat) a 2017. évi mintegy 189 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig mintegy 498 000 kábelkilométerre, azaz két és félszeresére nőtt (+163 %). A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt, tehát csaknem megkétszereződött (+91 %). Ugyanebben az időszakban (amint az a 6. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése mindössze 14 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 10,8 százalékponttal (17 %-kal), 64,3 %-ról 53,5 %-ra csökkent. A kisebb kötött piacon bonyolított értékesítések mérsékelt csökkenést mutattak (–12 %). A dömpingelt behozatal abszolút és relatív értelemben egyaránt nőtt. Az 1. táblázat tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban az uniós piaci felhasználás 38 %-kal nőtt, és nyilvánvaló, hogy ez a növekedés elsősorban a Kínából érkező behozatal számára jelentett előnyt.

| (519) | A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben – például a 4.bis táblázat tanúsága szerint 62 %-kal – csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat hasonló, az uniós piacon (szabadpiac) független vevők felé érvényesített árai ugyanebben az időszakban összességében a 8.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 %-kal, a 8.ter táblázatban bemutatott részletesebb elemzés szerint pedig 41 %-kal estek vissza. Az árszint nagymértékben függ az értékesített terméktípusok összetettségétől, és az ártrendek vizsgálatának legpontosabb módja a hazai előállítású, illetve az érintett országból behozott termékek árainak terméktípusonkénti összehasonlítása (a mintában szereplő vállalatok adataiból kiindulva). Ez az összehasonlítás a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak tekintetében 30,0–33,2 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutat. |
| --- | --- |

(519)

A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben – például a 4.bis táblázat tanúsága szerint 62 %-kal – csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat hasonló, az uniós piacon (szabadpiac) független vevők felé érvényesített árai ugyanebben az időszakban összességében a 8.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 %-kal, a 8.ter táblázatban bemutatott részletesebb elemzés szerint pedig 41 %-kal estek vissza. Az árszint nagymértékben függ az értékesített terméktípusok összetettségétől, és az ártrendek vizsgálatának legpontosabb módja a hazai előállítású, illetve az érintett országból behozott termékek árainak terméktípusonkénti összehasonlítása (a mintában szereplő vállalatok adataiból kiindulva). Ez az összehasonlítás a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak tekintetében 30,0–33,2 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutat.

| (520) | Ez az agresszív magatartás a figyelembe vett időszak kezdete óta erodálja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését, és a kínai termékek a vizsgálati időszakban is rendkívül alacsony (az uniós gazdasági ágazat előállítási költségénél jóval alacsonyabb) árakon voltak beszerezhetők. Ez többek között a pályázatokkal kapcsolatban a (499)–(502) preambulumbekezdésben bemutatott mechanizmusok révén zajlott, és áreróziót, értékesítési veszteségeket, csökkenő piaci részesedést és pénzügyi kárt okozott mind a jövedelmezőség csökkenése, mind a beruházások visszaesése miatt, ami veszélybe sodorta az uniós gazdasági ágazat létét. |
| --- | --- |

(520)

Ez az agresszív magatartás a figyelembe vett időszak kezdete óta erodálja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését, és a kínai termékek a vizsgálati időszakban is rendkívül alacsony (az uniós gazdasági ágazat előállítási költségénél jóval alacsonyabb) árakon voltak beszerezhetők. Ez többek között a pályázatokkal kapcsolatban a (499)–(502) preambulumbekezdésben bemutatott mechanizmusok révén zajlott, és áreróziót, értékesítési veszteségeket, csökkenő piaci részesedést és pénzügyi kárt okozott mind a jövedelmezőség csökkenése, mind a beruházások visszaesése miatt, ami veszélybe sodorta az uniós gazdasági ágazat létét.

| (521) | A (384) preambulumbekezdésben foglaltak szerint arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes tervezett beruházásait és bővítési projektjeit a Kínából érkező agresszív árazású behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat ebből következő piacirészesedés-vesztése miatt törölni kellett vagy fel kellett függeszteni. |
| --- | --- |

(521)

A (384) preambulumbekezdésben foglaltak szerint arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes tervezett beruházásait és bővítési projektjeit a Kínából érkező agresszív árazású behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat ebből következő piacirészesedés-vesztése miatt törölni kellett vagy fel kellett függeszteni.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (522) | A más harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Behozatal a harmadik országokból











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | Volumen (kábelkilométer) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Piaci részesedés (%) | 1,6  % | 3,3  % | 2,7  % | 2,6  % |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Törökország | Volumen (kábelkilométer) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,1  % | 2,1  % | 1,4  % | 2,1  % |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norvégia | Volumen (kábelkilométer) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Piaci részesedés (%) | 1,0  % | 0,8  % | 1,4  % | 1,5  % |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Más harmadik országok | Volumen (kábelkilométer) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Piaci részesedés (%) | 9,9  % | 7,4  % | 4,7  % | 6,1  % |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (kábelkilométer) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Piaci részesedés (%) | 14,5  % | 13,7  % | 10,1  % | 12,3  % |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Forrás: az uniós vámhatóságok adatai, Comext (Eurostat) |

(522)

A más harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Dél-Korea

Volumen (kábelkilométer)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Piaci részesedés (%)

1,6  %

3,3  %

2,7  %

2,6  %

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Törökország

Volumen (kábelkilométer)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Piaci részesedés (%)

2,1  %

2,1  %

1,4  %

2,1  %

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norvégia

Volumen (kábelkilométer)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Piaci részesedés (%)

1,0  %

0,8  %

1,4  %

1,5  %

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Más harmadik országok

Volumen (kábelkilométer)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Piaci részesedés (%)

9,9  %

7,4  %

4,7  %

6,1  %

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (kábelkilométer)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Piaci részesedés (%)

14,5  %

13,7  %

10,1  %

12,3  %

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Forrás: az uniós vámhatóságok adatai, Comext (Eurostat)

Forrás:

| (523) | A Dél-Koreából érkező behozatal a 2017. évi körülbelül 20 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakra körülbelül 45 000 kábelkilométerre nőtt. E behozatal piaci részesedése a 2017. évi 1,6 %-ról a vizsgálati időszakra 2,6 %-ra emelkedett. A dél-koreai átlagárak láthatólag jóval magasabbak mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók árainál. Ezért úgy tűnik, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal a magas árak és a korlátozott volumenek miatt nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(523)

A Dél-Koreából érkező behozatal a 2017. évi körülbelül 20 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakra körülbelül 45 000 kábelkilométerre nőtt. E behozatal piaci részesedése a 2017. évi 1,6 %-ról a vizsgálati időszakra 2,6 %-ra emelkedett. A dél-koreai átlagárak láthatólag jóval magasabbak mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók árainál. Ezért úgy tűnik, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal a magas árak és a korlátozott volumenek miatt nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (524) | A Törökországból érkező behozatal a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban a jelek szerint alacsony árakon zajlott, de az árak magasabbak voltak a kínai behozatal árainál, és fokozatosan növekvő tendenciát követtek. A török exportőrök piaci részesedése a figyelembe vett időszakban alapvetően stabil volt, valamivel 2 % felett állt. Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a török export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument és a tárgyidőszakon belüli stabil piaci részesedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(524)

A Törökországból érkező behozatal a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban a jelek szerint alacsony árakon zajlott, de az árak magasabbak voltak a kínai behozatal árainál, és fokozatosan növekvő tendenciát követtek. A török exportőrök piaci részesedése a figyelembe vett időszakban alapvetően stabil volt, valamivel 2 % felett állt. Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a török export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument és a tárgyidőszakon belüli stabil piaci részesedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (525) | Végezetül a Norvégiából érkező behozatal szintén nőtt a figyelembe vett időszakban. A már 2017-ben is alacsony norvég árak a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek (–21 % a 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban), és jóval alatta voltak mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig a kínai exportőrök árszintjének. A Norvégiából érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban fokozatosan nőtt (1 %-ról 1,5 %-ra). Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a norvég export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(525)

Végezetül a Norvégiából érkező behozatal szintén nőtt a figyelembe vett időszakban. A már 2017-ben is alacsony norvég árak a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek (–21 % a 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban), és jóval alatta voltak mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig a kínai exportőrök árszintjének. A Norvégiából érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban fokozatosan nőtt (1 %-ról 1,5 %-ra). Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a norvég export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (526) | A más harmadik országokból érkező behozatal az abszolút mennyiségeket tekintve enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban, és eközben jelentősen csökkent a piaci részesedése. Az átlagárak magasak voltak, tehát nincs arra utaló jel, hogy ez a behozatal jelentős kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(526)

A más harmadik országokból érkező behozatal az abszolút mennyiségeket tekintve enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban, és eközben jelentősen csökkent a piaci részesedése. Az átlagárak magasak voltak, tehát nincs arra utaló jel, hogy ez a behozatal jelentős kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (527) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a kínai kormány azt állította, a Bizottság nem állapította meg, hogy az érintett termék Kínából érkező behozatala hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, és különösen azt hangsúlyozta, hogy a készletszintek növekedése és a kapacitáskihasználás csökkenése az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen kapacitásbővítésének eredménye volt, amely kapacitásfelesleghez vezetett. Mi több, a CCCME azt állította, hogy egyáltalán nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME különösen azzal érvelt, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatali volumen a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat növelte a jövedelmezőségét. A CCCME és a kínai kormány azt állította továbbá, hogy a 2018–2019 közötti időszakban, amikor a kínai behozatal nőtt, az árak pedig csökkentek, az uniós gyártók emelték értékesítési áraikat, mégsem veszítettek piaci részesedésükből. |
| --- | --- |

(527)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a kínai kormány azt állította, a Bizottság nem állapította meg, hogy az érintett termék Kínából érkező behozatala hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, és különösen azt hangsúlyozta, hogy a készletszintek növekedése és a kapacitáskihasználás csökkenése az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen kapacitásbővítésének eredménye volt, amely kapacitásfelesleghez vezetett. Mi több, a CCCME azt állította, hogy egyáltalán nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME különösen azzal érvelt, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatali volumen a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat növelte a jövedelmezőségét. A CCCME és a kínai kormány azt állította továbbá, hogy a 2018–2019 közötti időszakban, amikor a kínai behozatal nőtt, az árak pedig csökkentek, az uniós gyártók emelték értékesítési áraikat, mégsem veszítettek piaci részesedésükből.

| (528) | E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a piac jelentős többsége a (497)–(507) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hosszú távú beszerzési megállapodásokra épül. Mi több, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig a nyereségcél alatt volt, ami arra utal, hogy ez alatt az időszak alatt kár keletkezett. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a CCCME és a kínai kormány fenti érvei nem utalnak a dömping és a kár közötti ok-okozati összefüggés hiányára. Valójában csak azt erősítik meg, hogy fellépett bizonyos késedelem az érintett termékek Kínából érkező importja és a kár megmutatkozása, vagyis a között a pont között, amikor azt meg lehetett állapítani a releváns tendenciákból. |
| --- | --- |

(528)

E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a piac jelentős többsége a (497)–(507) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hosszú távú beszerzési megállapodásokra épül. Mi több, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig a nyereségcél alatt volt, ami arra utal, hogy ez alatt az időszak alatt kár keletkezett. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a CCCME és a kínai kormány fenti érvei nem utalnak a dömping és a kár közötti ok-okozati összefüggés hiányára. Valójában csak azt erősítik meg, hogy fellépett bizonyos késedelem az érintett termékek Kínából érkező importja és a kár megmutatkozása, vagyis a között a pont között, amikor azt meg lehetett állapítani a releváns tendenciákból.

| (529) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az Eku Kabel azt állította, hogy az optikai szálakból álló kábelek behozatali volumene 2018 és 2019 között csökkent, és előfordulhat, hogy további csökkenésre kerül sor 2020-ban, valamint hogy a csökkenő behozatal miatt nem kellene vámot kivetni. |
| --- | --- |

(529)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az Eku Kabel azt állította, hogy az optikai szálakból álló kábelek behozatali volumene 2018 és 2019 között csökkent, és előfordulhat, hogy további csökkenésre kerül sor 2020-ban, valamint hogy a csökkenő behozatal miatt nem kellene vámot kivetni.

| (530) | A vizsgálat folyamatos emelkedést fedett fel az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatali volumenében a figyelembe vett időszak alatt. A körülmények megváltozása esetén azonban az intézkedések az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint felülvizsgálhatók. |
| --- | --- |

(530)

A vizsgálat folyamatos emelkedést fedett fel az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatali volumenében a figyelembe vett időszak alatt. A körülmények megváltozása esetén azonban az intézkedések az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint felülvizsgálhatók.

| (531) | A fentiek alapján kijelenthető, hogy a Kínától eltérő országokból érkező behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat teljesítményének tapasztalt romlását, és semmiképpen sem gyengíthette az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a kínai behozatal térnyerése közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(531)

A fentiek alapján kijelenthető, hogy a Kínától eltérő országokból érkező behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat teljesítményének tapasztalt romlását, és semmiképpen sem gyengíthette az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a kínai behozatal térnyerése közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (532) | Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt a következőképpen alakult:

  13. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (kábelkilométer) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Forrás: uniós gazdasági ágazat |

(532)

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt a következőképpen alakult:

13. táblázat

13. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (kábelkilométer)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Forrás: uniós gazdasági ágazat

Forrás:

| (533) | Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 27 %-kal, a 2017. évi körülbelül 85 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig körülbelül 108 000 kábelkilométerre nőtt. |
| --- | --- |

(533)

Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 27 %-kal, a 2017. évi körülbelül 85 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig körülbelül 108 000 kábelkilométerre nőtt.

| (534) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos exportára 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 1 329 EUR/kábelkilométer értékről 949 EUR/kábelkilométer értékre esett vissza a vizsgálati időszakra. Az árszintek meghaladták az uniós árszinteket. |
| --- | --- |

(534)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos exportára 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 1 329 EUR/kábelkilométer értékről 949 EUR/kábelkilométer értékre esett vissza a vizsgálati időszakra. Az árszintek meghaladták az uniós árszinteket.

| (535) | A növekvő export és a viszonylag magas árszintek alapján egyértelmű, hogy ezek az exportok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(535)

A növekvő export és a viszonylag magas árszintek alapján egyértelmű, hogy ezek az exportok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.3.   Kötött piaci volumenek

Kötött piaci volumenek

| (536) | Ahogyan az az 5. táblázatban látható, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása 12 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(536)

Ahogyan az az 5. táblázatban látható, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása 12 %-kal csökkent.

| (537) | Tekintettel a piac korlátozott méretére (a becslések szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés kevesebb mint 5 %-át tette ki), a Bizottság megállapította, hogy a belső felhasználás enyhe csökkenése nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(537)

Tekintettel a piac korlátozott méretére (a becslések szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés kevesebb mint 5 %-át tette ki), a Bizottság megállapította, hogy a belső felhasználás enyhe csökkenése nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.4.   Alapanyagár

Alapanyagár

| (538) | Az uniós gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyag az Unióban gyártott vagy importált optikai szál. Több importőr előadta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a velük kapcsolatban lévő Unión kívüli vállalatoktól olyan transzferáron vásárolnak optikai szálat, amely nem áll összhangban e nyersanyag piaci árával. Az importőrök valójában azt gyanították, hogy e transzferár túl magas, és ezért alacsonyabb nyereségrátát eredményez a mintában szereplő uniós gyártóknál. |
| --- | --- |

(538)

Az uniós gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyag az Unióban gyártott vagy importált optikai szál. Több importőr előadta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a velük kapcsolatban lévő Unión kívüli vállalatoktól olyan transzferáron vásárolnak optikai szálat, amely nem áll összhangban e nyersanyag piaci árával. Az importőrök valójában azt gyanították, hogy e transzferár túl magas, és ezért alacsonyabb nyereségrátát eredményez a mintában szereplő uniós gyártóknál.

| (539) | A Connect Com és a Cable 77 különösen a Prysmian és a Corning csoporton belül lebonyolított vállalatközi ügyletek belső transzferárait találta aggályosnak. |
| --- | --- |

(539)

A Connect Com és a Cable 77 különösen a Prysmian és a Corning csoporton belül lebonyolított vállalatközi ügyletek belső transzferárait találta aggályosnak.

| (540) | Ennek az állításnak a kivizsgálása érdekében a Bizottság további információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált optikai szálaknak a vizsgálati időszakban történt beszerzéséről. Tájékoztatást kért továbbá a mintában szereplő uniós gyártók kapcsolt vállalkozásai által előállított optikai szálakról, valamint e szálaknak az EU-n belüli és kívüli, kapcsolatban álló és független vevők részére történő értékesítéséről (annak volumenéről és mennyiségéről). Az ugyanezen típusú szálak kapcsolt és független felek részére történő értékesítésének összehasonlításával a Bizottság megállapította, hogy az árak azonos nagyságrendűek voltak, tehát a szálak kapcsolt vállalkozások részére történő értékesítése a szokásos piaci feltételek mellett történt. Az erre a tevékenységre vonatkozó adatok vállalatspecifikusak és bizalmasak, ezért nem oszthatók meg. |
| --- | --- |

(540)

Ennek az állításnak a kivizsgálása érdekében a Bizottság további információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált optikai szálaknak a vizsgálati időszakban történt beszerzéséről. Tájékoztatást kért továbbá a mintában szereplő uniós gyártók kapcsolt vállalkozásai által előállított optikai szálakról, valamint e szálaknak az EU-n belüli és kívüli, kapcsolatban álló és független vevők részére történő értékesítéséről (annak volumenéről és mennyiségéről). Az ugyanezen típusú szálak kapcsolt és független felek részére történő értékesítésének összehasonlításával a Bizottság megállapította, hogy az árak azonos nagyságrendűek voltak, tehát a szálak kapcsolt vállalkozások részére történő értékesítése a szokásos piaci feltételek mellett történt. Az erre a tevékenységre vonatkozó adatok vállalatspecifikusak és bizalmasak, ezért nem oszthatók meg.

| (541) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a transzferáraknak a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása okozta. |
| --- | --- |

(541)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a transzferáraknak a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása okozta.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (542) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Egyetlen más tényező sem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatban a piaci részesedés csökkenése, az árerózió és az alacsony jövedelmezőség, valamint a beruházások és a beruházások megtérülésének visszaesése formájában jelentkező kedvezőtlen fejleményeket. |
| --- | --- |

(542)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Egyetlen más tényező sem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatban a piaci részesedés csökkenése, az árerózió és az alacsony jövedelmezőség, valamint a beruházások és a beruházások megtérülésének visszaesése formájában jelentkező kedvezőtlen fejleményeket.

| (543) | A dömpingelt behozatal és a folyamatos árnyomás jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes végrehajtani az ágazat hosszú távú fennmaradásához szükséges beruházásokat. Ezt alátámasztja a (486) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő tendencia, valamint a tervezett beruházásoknak a (494) bekezdésben említett törlése. |
| --- | --- |

(543)

A dömpingelt behozatal és a folyamatos árnyomás jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes végrehajtani az ágazat hosszú távú fennmaradásához szükséges beruházásokat. Ezt alátámasztja a (486) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő tendencia, valamint a tervezett beruházásoknak a (494) bekezdésben említett törlése.

| (544) | A fentiek alapján a Bizottság jelen szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A többi ismert tényező sem külön-külön, sem együttesen nem volt képes gyengíteni a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(544)

A fentiek alapján a Bizottság jelen szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A többi ismert tényező sem külön-külön, sem együttesen nem volt képes gyengíteni a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (545) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(545)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez.

| (546) | A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni. |
| --- | --- |

(546)

A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni.

| (547) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette:






  — | a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, |
| --- | --- | --- |

(547)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette:

—

a vizsgált országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget,

| — | az összes költség, a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá |
| --- | --- |

—

az összes költség, a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá

| — | a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet. |
| --- | --- |

—

a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet.

E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (548) | A panaszosok előadták, hogy ebben az ágazatban, amely erősen tőkeigényes, és különösen a közelgő 5G-forradalom fényében nagyon nagy összegű beruházásokat igényel, legalább 15 %-os nyereségcélra van szükség. |
| --- | --- |

(548)

A panaszosok előadták, hogy ebben az ágazatban, amely erősen tőkeigényes, és különösen a közelgő 5G-forradalom fényében nagyon nagy összegű beruházásokat igényel, legalább 15 %-os nyereségcélra van szükség.

| (549) | A Bizottság a nyereségcél meghatározásához megvizsgálta ezt az állítást, a benyújtott észrevételeket, valamint az ügy irataiban rendelkezésre álló, az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésében foglalt követelményekkel kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

(549)

A Bizottság a nyereségcél meghatározásához megvizsgálta ezt az állítást, a benyújtott észrevételeket, valamint az ügy irataiban rendelkezésre álló, az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésében foglalt követelményekkel kapcsolatos adatokat.

| (550) | A CCCME előadta, hogy a panaszban meghatározott 15 %-os célnyereség túlzottan magas. A panaszos erre azt válaszolta, hogy ez a nyereségcél csupán az uniós digitalizációs menetrend és az 5G-átállás fejlesztési és végrehajtási költségeinek fedezésére elegendő. A CCCME azt válaszolta, hogy a jövőbeni beruházási lehetőségek nem indokolhatják az irreálisan magas haszonkulcs alkalmazását, és hogy 2016 óta az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb haszonkulcs mellett is végre tudta hajtani a 4G-technológia fejlesztését. |
| --- | --- |

(550)

A CCCME előadta, hogy a panaszban meghatározott 15 %-os célnyereség túlzottan magas. A panaszos erre azt válaszolta, hogy ez a nyereségcél csupán az uniós digitalizációs menetrend és az 5G-átállás fejlesztési és végrehajtási költségeinek fedezésére elegendő. A CCCME azt válaszolta, hogy a jövőbeni beruházási lehetőségek nem indokolhatják az irreálisan magas haszonkulcs alkalmazását, és hogy 2016 óta az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb haszonkulcs mellett is végre tudta hajtani a 4G-technológia fejlesztését.

| (551) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat áraira. Emiatt az ebben az időszakban elért nyereség nem tekinthető megfelelő kiindulópontnak a nyereségcél megállapításához. Ezért a Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a figyelembe vett időszakot megelőzően elért nyereség alapján vizsgálta. |
| --- | --- |

(551)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat áraira. Emiatt az ebben az időszakban elért nyereség nem tekinthető megfelelő kiindulópontnak a nyereségcél megállapításához. Ezért a Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a figyelembe vett időszakot megelőzően elért nyereség alapján vizsgálta.

| (552) | A mintában szereplő uniós gyártók 2015-ben 12,6 %-os, 2016-ban pedig 12,4 %-os stabil nyereségre tettek szert. Ez a két év volt az az időszak, amely közvetlenül megelőzte a vizsgálati időszakot, illetve a jelentős mennyiségű kárt okozó kínai behozatal 2017-es ugrásszerű növekedését. Ezért 2016 tekinthető az iparágban rendes piaci körülmények mellett elérhető jövedelemezőség szempontjából a leginkább reprezentatív évnek. Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 12,4 %-os nyereségcél tükrözi az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőségi szintet és a szokásos versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet. |
| --- | --- |

(552)

A mintában szereplő uniós gyártók 2015-ben 12,6 %-os, 2016-ban pedig 12,4 %-os stabil nyereségre tettek szert. Ez a két év volt az az időszak, amely közvetlenül megelőzte a vizsgálati időszakot, illetve a jelentős mennyiségű kárt okozó kínai behozatal 2017-es ugrásszerű növekedését. Ezért 2016 tekinthető az iparágban rendes piaci körülmények mellett elérhető jövedelemezőség szempontjából a leginkább reprezentatív évnek. Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 12,4 %-os nyereségcél tükrözi az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőségi szintet és a szokásos versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet.

| (553) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság túlságosan magas nyereségcélt alkalmazott. A CCCME vitatta a 12,4 %-os haszonkulcs használatát, és azt állította, hogy a kínai importok hasonlóak voltak 2016-ban és 2017-ben, és a 2016. évi panaszban a nyereségek 5–10 % között voltak. Ezért a CCCME úgy ítélte meg, hogy megfelelőbb lenne a 2017-es évet használni bázisévként a nyereségcél tekintetében. |
| --- | --- |

(553)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság túlságosan magas nyereségcélt alkalmazott. A CCCME vitatta a 12,4 %-os haszonkulcs használatát, és azt állította, hogy a kínai importok hasonlóak voltak 2016-ban és 2017-ben, és a 2016. évi panaszban a nyereségek 5–10 % között voltak. Ezért a CCCME úgy ítélte meg, hogy megfelelőbb lenne a 2017-es évet használni bázisévként a nyereségcél tekintetében.

| (554) | A számadatok, amelyekre a CCCME hivatkozik, több mint 40 %-os emelkedést mutatnak 2016 és 2017 között, ami arra utal, hogy a behozatal szintje egyértelműen nem volt hasonló ebben a két évben. Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal e jelentős növekedését és a hasonlóan jelentős volumenét 2017-ben, megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal hatást gyakorolt a versenyfeltételekre – ezáltal ezen év a jövedelmezőségre vonatkozó referenciaidőszakként való használata kizárt. A vizsgálat a kérdőívre az adott felek által adott, a Bizottság által ellenőrzött válaszok alapján megerősítette, hogy 2016-ban a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa 12,4 % volt. A Bizottság ezért elutasította a CCCME és a kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait. |
| --- | --- |

(554)

A számadatok, amelyekre a CCCME hivatkozik, több mint 40 %-os emelkedést mutatnak 2016 és 2017 között, ami arra utal, hogy a behozatal szintje egyértelműen nem volt hasonló ebben a két évben. Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal e jelentős növekedését és a hasonlóan jelentős volumenét 2017-ben, megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal hatást gyakorolt a versenyfeltételekre – ezáltal ezen év a jövedelmezőségre vonatkozó referenciaidőszakként való használata kizárt. A vizsgálat a kérdőívre az adott felek által adott, a Bizottság által ellenőrzött válaszok alapján megerősítette, hogy 2016-ban a mintában szereplő uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa 12,4 % volt. A Bizottság ezért elutasította a CCCME és a kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait.

| (555) | A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint nem állt összhangban a gazdasági ágazat helyzetével. |
| --- | --- |

(555)

A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint nem állt összhangban a gazdasági ágazat helyzetével.

| (556) | Ezt az állítást nem támasztották alá, ezért a Bizottság formai okok miatt nem tudta elfogadni. Tartalmi szempontból ez a szint a fentiekben elmondottaknak megfelelően közvetlenül a felek által szolgáltatott információk elemzéséből ered, és ezért teljes mértékben megfelel. |
| --- | --- |

(556)

Ezt az állítást nem támasztották alá, ezért a Bizottság formai okok miatt nem tudta elfogadni. Tartalmi szempontból ez a szint a fentiekben elmondottaknak megfelelően közvetlenül a felek által szolgáltatott információk elemzéséből ered, és ezért teljes mértékben megfelel.

| (557) | A nyereségcél e szintje azzal a nyereséggel összehasonlítva is megfelelőnek tűnik, amelyet az uniós gazdasági ágazatnak a (489) preambulumbekezdésben említett módon el kell érnie a hosszú távú életképesség biztosításához szükséges beruházások szintjének fenntartásához. |
| --- | --- |

(557)

A nyereségcél e szintje azzal a nyereséggel összehasonlítva is megfelelőnek tűnik, amelyet az uniós gazdasági ágazatnak a (489) preambulumbekezdésben említett módon el kell érnie a hosszú távú életképesség biztosításához szükséges beruházások szintjének fenntartásához.

| (558) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azokat a jövőbeli költségeket, amelyek azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származnak, amelyeknek az Unió részes fele, illetve amelyek az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt jegyzőkönyveiből származnak, és amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. Az uniós gazdasági ágazat nem számolt be ilyen jövőbeni költségekről. |
| --- | --- |

(558)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azokat a jövőbeli költségeket, amelyek azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származnak, amelyeknek az Unió részes fele, illetve amelyek az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt jegyzőkönyveiből származnak, és amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. Az uniós gazdasági ágazat nem számolt be ilyen jövőbeni költségekről.

| (559) | Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(559)

Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát.

| (560) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók által alkalmazott, az áralákínálás kiszámításához meghatározott importárak súlyozott átlaga, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagára közötti összehasonlítás alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(560)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók által alkalmazott, az áralákínálás kiszámításához meghatározott importárak súlyozott átlaga, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagára közötti összehasonlítás alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (561) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport azt állította, hogy az alákínálás és az alulértékesítés megállapításához az uniós kapcsolt importőreinek SGA-költségeit és nyereségét nem kellene levonni. E tekintetben a Jindal- és a Hansol-ügyben hozott ítéletekre hivatkozott (T-301/16., Jindal Saw Ltd és Jindal Saw Italia SpA kontra Bizottság, valamint T-383/17., Hansol Paper Co. kontra Bizottság). Különösen ez a helyzet akkor, ha az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai nemcsak a gyártóegységek közvetlen értékesítéseit, hanem a kapcsolatban álló értékesítési egységeken keresztül folytatott értékesítéseket is magukban foglalják. A ZTT csoport – szintén a Jindal ügyre hivatkozva – azt állította továbbá, hogy az alákínálás megállapításakor a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az exportárak és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak összehasonlítására azonos kereskedelmi szinten kerüljön sor. Kijelentette továbbá, hogy még ha az előállítási költség és a nyereségcél összege alapján számították is ki a kár megszüntetéséhez szükséges szinthez szükséges irányárat, akkor sem volt világos, hogy a költség magában foglalta-e az uniós gazdasági ágazat kapcsolt kereskedelmi egységeinek SGA-költségeit vagy nyereségét. Azt állította, hogy mivel a ZTT csoport exportárából levonták az SGA-költségeket és a nyereséget, az optikai szálakból álló kábelek uniós kereskedelmi egységeitől is le kellene vonni az SGA-költségeket és a nyereséget. |
| --- | --- |

(561)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben az FTT csoport azt állította, hogy az alákínálás és az alulértékesítés megállapításához az uniós kapcsolt importőreinek SGA-költségeit és nyereségét nem kellene levonni. E tekintetben a Jindal- és a Hansol-ügyben hozott ítéletekre hivatkozott (T-301/16., Jindal Saw Ltd és Jindal Saw Italia SpA kontra Bizottság, valamint T-383/17., Hansol Paper Co. kontra Bizottság). Különösen ez a helyzet akkor, ha az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai nemcsak a gyártóegységek közvetlen értékesítéseit, hanem a kapcsolatban álló értékesítési egységeken keresztül folytatott értékesítéseket is magukban foglalják. A ZTT csoport – szintén a Jindal ügyre hivatkozva – azt állította továbbá, hogy az alákínálás megállapításakor a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az exportárak és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak összehasonlítására azonos kereskedelmi szinten kerüljön sor. Kijelentette továbbá, hogy még ha az előállítási költség és a nyereségcél összege alapján számították is ki a kár megszüntetéséhez szükséges szinthez szükséges irányárat, akkor sem volt világos, hogy a költség magában foglalta-e az uniós gazdasági ágazat kapcsolt kereskedelmi egységeinek SGA-költségeit vagy nyereségét. Azt állította, hogy mivel a ZTT csoport exportárából levonták az SGA-költségeket és a nyereséget, az optikai szálakból álló kábelek uniós kereskedelmi egységeitől is le kellene vonni az SGA-költségeket és a nyereséget.

| (562) | Az alákínálás (és különösen az exportár) számítása során figyelembe vett tényezők tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell azt az első pontot, ahol verseny van (vagy lehet) az Unió piacán az uniós gyártókkal. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mivel ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy tengerentúli beszállítóktól szerzi-e be az adott terméket. Ebben az esetben az importárat egyes exportértékesítéseknél nem lehet névértéken venni, mert az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban állnak egymással. Ezért a szokásos piaci viszonyoknak megfelelő, megbízható importár meghatározásához az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által az első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladási árat kell kiindulási pontnak tekinteni. Ennek az árképzésnek az elvégzésekor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésében szereplő exportár-képzési szabályokat kell analógia útján alkalmazni csakúgy, mint az exportár dömpinghez kapcsolódó meghatározásakor. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása lehetővé teszi egy olyan ár meghatározását, amely teljes mértékben összehasonlítható a független vevők részére történő értékesítések vizsgálatakor felhasznált árral, emellett összehasonlítható az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával is. Ezért a méltányos összehasonlítás céljára a megbízható árat az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által a független vevőkkel szemben alkalmazott viszonteladási árnak az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel csökkentett értéke szolgáltatja. |
| --- | --- |

(562)

Az alákínálás (és különösen az exportár) számítása során figyelembe vett tényezők tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell azt az első pontot, ahol verseny van (vagy lehet) az Unió piacán az uniós gyártókkal. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mivel ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy tengerentúli beszállítóktól szerzi-e be az adott terméket. Ebben az esetben az importárat egyes exportértékesítéseknél nem lehet névértéken venni, mert az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban állnak egymással. Ezért a szokásos piaci viszonyoknak megfelelő, megbízható importár meghatározásához az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által az első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladási árat kell kiindulási pontnak tekinteni. Ennek az árképzésnek az elvégzésekor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésében szereplő exportár-képzési szabályokat kell analógia útján alkalmazni csakúgy, mint az exportár dömpinghez kapcsolódó meghatározásakor. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása lehetővé teszi egy olyan ár meghatározását, amely teljes mértékben összehasonlítható a független vevők részére történő értékesítések vizsgálatakor felhasznált árral, emellett összehasonlítható az uniós gazdasági ágazat értékesítési árával is. Ezért a méltányos összehasonlítás céljára a megbízható árat az exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr által a független vevőkkel szemben alkalmazott viszonteladási árnak az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel csökkentett értéke szolgáltatja.

| (563) | A levonást az alulértékesítés számításakor is alkalmazni kell (149). Az uniós gazdasági ágazat irányára az előállítási költség és a nyereségcél összegén alapul, és nem veszi figyelembe, hogy a terméket ezután az Unióban kapcsolt vagy független vevőknek értékesítik-e, továbbá meghatározásánál fogva nem tartalmazza a kapcsolatban álló uniós importőrök SGA-költségeit és nyereségét, ezért az exportok CIF-árával (érkeztetési importár) kell összevetni azt. |
| --- | --- |

(563)

A levonást az alulértékesítés számításakor is alkalmazni kell (149). Az uniós gazdasági ágazat irányára az előállítási költség és a nyereségcél összegén alapul, és nem veszi figyelembe, hogy a terméket ezután az Unióban kapcsolt vagy független vevőknek értékesítik-e, továbbá meghatározásánál fogva nem tartalmazza a kapcsolatban álló uniós importőrök SGA-költségeit és nyereségét, ezért az exportok CIF-árával (érkeztetési importár) kell összevetni azt.

149

| (564) | Az (508) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint egyértelműen árleszorítás került megállapításra az uniós piacon. Továbbá a mintában szereplő kínai gyártók teljes exportértékesítésének csak mintegy 30 %-át végezték uniós kapcsolatban álló importőrökön keresztül, ezért az teljes behozatal uniós határon való érkeztetési importár alapján történő összehasonlítása megfelelő. Végezetül meg kell jegyezni, hogy az alákínálás megállapítása akkor sem lenne megkérdőjelezhető, ha a Bizottság kiigazítaná a számításokat az uniós kereskedők SGA-költsége és nyeresége alapján. |
| --- | --- |

(564)

Az (508) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint egyértelműen árleszorítás került megállapításra az uniós piacon. Továbbá a mintában szereplő kínai gyártók teljes exportértékesítésének csak mintegy 30 %-át végezték uniós kapcsolatban álló importőrökön keresztül, ezért az teljes behozatal uniós határon való érkeztetési importár alapján történő összehasonlítása megfelelő. Végezetül meg kell jegyezni, hogy az alákínálás megállapítása akkor sem lenne megkérdőjelezhető, ha a Bizottság kiigazítaná a számításokat az uniós kereskedők SGA-költsége és nyeresége alapján.

| (565) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a „más együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az ezekre a vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet. A Bizottság az alábbi kárkülönbözeteket határozta meg; ezek nagyobbak voltak a dömpingkülönbözeteknél, tehát az intézkedések szintjét a dömpingkülönbözetek szintjéhez igazodva kell megállapítani.







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(565)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a „más együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az ezekre a vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet. A Bizottság az alábbi kárkülönbözeteket határozta meg; ezek nagyobbak voltak a dömpingkülönbözeteknél, tehát az intézkedések szintjét a dömpingkülönbözetek szintjéhez igazodva kell megállapítani.

Vállalat

Dömpingkülönbözet

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

61,3  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

42,0  %

Más együttműködő vállalatok

31,2  %

52,7  %

Minden más vállalat

44,0  %

61,3  %

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (566) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is. |
| --- | --- |

(566)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is.

| (567) | Az uniós érdekkel kapcsolatban több észrevétel is érkezett. A kínai kormány azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal valójában előmozdítja a technológia fejlesztését az ágazatban, és ösztönzi a versenyt az uniós piacon. A kínai kormánynak az a véleménye, hogy ha az optikai szálakból álló kábelek uniós ágazata túlzott védelmet kap, azzal csak alulmarad a harmadik országokkal szemben, tehát a dömpingellenes vizsgálat lefolytatása az ágazatban nem szolgálja az uniós érdeket, és ugyanakkor kárt okozhat a Kína és az Unió között a digitális területen folytatott kétoldalú együttműködésben. |
| --- | --- |

(567)

Az uniós érdekkel kapcsolatban több észrevétel is érkezett. A kínai kormány azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal valójában előmozdítja a technológia fejlesztését az ágazatban, és ösztönzi a versenyt az uniós piacon. A kínai kormánynak az a véleménye, hogy ha az optikai szálakból álló kábelek uniós ágazata túlzott védelmet kap, azzal csak alulmarad a harmadik országokkal szemben, tehát a dömpingellenes vizsgálat lefolytatása az ágazatban nem szolgálja az uniós érdeket, és ugyanakkor kárt okozhat a Kína és az Unió között a digitális területen folytatott kétoldalú együttműködésben.

| (568) | A Connect Com előadta továbbá azt is, hogy a dömpingellenes intézkedések hátrányosan érintenék az ágazatot, mivel a kínai importőrök a továbbiakban nem nyújthatnának be vonzó pályázati ajánlatokat. Ennek következtében a tendereljárások árszintje emelkedne, ami negatív hatással lenne az állami költségvetésekre. |
| --- | --- |

(568)

A Connect Com előadta továbbá azt is, hogy a dömpingellenes intézkedések hátrányosan érintenék az ágazatot, mivel a kínai importőrök a továbbiakban nem nyújthatnának be vonzó pályázati ajánlatokat. Ennek következtében a tendereljárások árszintje emelkedne, ami negatív hatással lenne az állami költségvetésekre.

| (569) | A CCCME megjegyezte, hogy az EU digitalizációs menetrendjét és az 5G átállást leginkább az szolgálná, ha a továbbiakban nem korlátoznák a Kínából származó kiváló minőségű optikai szálakból álló kábelek beszerzését. |
| --- | --- |

(569)

A CCCME megjegyezte, hogy az EU digitalizációs menetrendjét és az 5G átállást leginkább az szolgálná, ha a továbbiakban nem korlátoznák a Kínából származó kiváló minőségű optikai szálakból álló kábelek beszerzését.

| (570) | A Cable 77 viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy az optikai szálakból álló kábelekre kivetett dömpingellenes vámok más gazdasági ágazatokra is hatással lennének, továbbá hogy ha a kábelekre vámot vetnének ki, akkor vámot kellene kivetni az optikai szálakra is, mivel az uniós gyártók az Unión kívül előállított szálakat is felhasználnak. |
| --- | --- |

(570)

A Cable 77 viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy az optikai szálakból álló kábelekre kivetett dömpingellenes vámok más gazdasági ágazatokra is hatással lennének, továbbá hogy ha a kábelekre vámot vetnének ki, akkor vámot kellene kivetni az optikai szálakra is, mivel az uniós gyártók az Unión kívül előállított szálakat is felhasználnak.

| (571) | Azonban – amint azt az alábbi preambulumbekezdések ismertetik – a Bizottság nem talált olyan kényszerítő okot, amely alapján arra kellene következtetni, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(571)

Azonban – amint azt az alábbi preambulumbekezdések ismertetik – a Bizottság nem talált olyan kényszerítő okot, amely alapján arra kellene következtetni, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az uniós érdeket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (572) | Az Unióban 29 vállalat gyárt optikai szálakból álló kábeleket, és ezek a vállalatok mintegy 4700 főt foglalkoztatnak. A gyártók eloszlanak az Unió területén. |
| --- | --- |

(572)

Az Unióban 29 vállalat gyárt optikai szálakból álló kábeleket, és ezek a vállalatok mintegy 4700 főt foglalkoztatnak. A gyártók eloszlanak az Unió területén.

| (573) | Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy versenyhelyzetét megőrizze a piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és mindeközben fenntartható szintű jövedelmezőséget érjen el. |
| --- | --- |

(573)

Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy versenyhelyzetét megőrizze a piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és mindeközben fenntartható szintű jövedelmezőséget érjen el.

| (574) | Az intézkedések hiánya valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árerózió, valamint az alacsonyabb értékesítés és termelés tekintetében, valamint további pénzügyi visszaesést okozna a jövedelmezőség és a beruházások terén, veszélyeztetve az uniós gazdasági ágazat jövőjét. |
| --- | --- |

(574)

Az intézkedések hiánya valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árerózió, valamint az alacsonyabb értékesítés és termelés tekintetében, valamint további pénzügyi visszaesést okozna a jövedelmezőség és a beruházások terén, veszélyeztetve az uniós gazdasági ágazat jövőjét.

7.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (575) | Az importáló ágazat viszonylag csekély együttműködést tanúsított. Öt független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot a határidőn belül, közülük négy nyújtotta be a kitöltött kérdőívet. A Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálat megindítását követően új importőr jelentkezett, és kérelmezte, hogy a jelenlegi vizsgálatban is együttműködhessen. A Bizottság a jelen vizsgálatban ezt az importőrt a jelentkezés napjától kezdődően érdekelt félnek minősítette, és a jelen vizsgálathoz benyújtott információkat a már megtett eljárási lépések sérelme nélkül vette figyelembe. |
| --- | --- |

(575)

Az importáló ágazat viszonylag csekély együttműködést tanúsított. Öt független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot a határidőn belül, közülük négy nyújtotta be a kitöltött kérdőívet. A Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálat megindítását követően új importőr jelentkezett, és kérelmezte, hogy a jelenlegi vizsgálatban is együttműködhessen. A Bizottság a jelen vizsgálatban ezt az importőrt a jelentkezés napjától kezdődően érdekelt félnek minősítette, és a jelen vizsgálathoz benyújtott információkat a már megtett eljárási lépések sérelme nélkül vette figyelembe.

| (576) | Az öt együttműködő importőr a kínai behozatal körülbelül 12 %-át képviseli. Két importőr teljes körű tájékoztatással szolgált a kérdőívre adott válaszában, három másik importőr pedig nem tudott pontos adatokat adni arról, hogy a vizsgálati időszakban hogyan alakult a vizsgált termékhez kapcsolódó nyeresége. Valamennyi együttműködő importőr ellenezte az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(576)

Az öt együttműködő importőr a kínai behozatal körülbelül 12 %-át képviseli. Két importőr teljes körű tájékoztatással szolgált a kérdőívre adott válaszában, három másik importőr pedig nem tudott pontos adatokat adni arról, hogy a vizsgálati időszakban hogyan alakult a vizsgált termékhez kapcsolódó nyeresége. Valamennyi együttműködő importőr ellenezte az intézkedéseket.

| (577) | Az együttműködő importőrök négy különböző tagállamban találhatók, és tevékenységüket főként ott végzik. Az általuk beszerzett optikai szálakból álló kábelek 70–90 %-át Kínából importálják, a fennmaradó részt pedig uniós gyártóktól és más harmadik országbeli gyártóktól szerzik be. Ezek az importőrök hangsúlyozták a különböző beszerzési források rendelkezésre állásának fontosságát. Az optikai szálakból álló kábelek harmadik országokból érkező behozatalára az Unióban nincs kivetve vám. |
| --- | --- |

(577)

Az együttműködő importőrök négy különböző tagállamban találhatók, és tevékenységüket főként ott végzik. Az általuk beszerzett optikai szálakból álló kábelek 70–90 %-át Kínából importálják, a fennmaradó részt pedig uniós gyártóktól és más harmadik országbeli gyártóktól szerzik be. Ezek az importőrök hangsúlyozták a különböző beszerzési források rendelkezésre állásának fontosságát. Az optikai szálakból álló kábelek harmadik országokból érkező behozatalára az Unióban nincs kivetve vám.

| (578) | Az együttműködő importőrök tevékenységének fontos része, hogy kisebb projektekre pályáznak. E pályázati ajánlatokon túl további termékeket (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket) és összetett szolgáltatásokat (például hálózattervezés és -telepítés) is kínálnak ügyfeleiknek. Az érintett termék teljes forgalmuknak átlagosan körülbelül egyharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

(578)

Az együttműködő importőrök tevékenységének fontos része, hogy kisebb projektekre pályáznak. E pályázati ajánlatokon túl további termékeket (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket) és összetett szolgáltatásokat (például hálózattervezés és -telepítés) is kínálnak ügyfeleiknek. Az érintett termék teljes forgalmuknak átlagosan körülbelül egyharmadát teszi ki.

| (579) | Egyik importőr sem állította, hogy a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt volna üzleti tevékenységére. Az egyik importőr arról számolt be, hogy 2020 márciusában a korlátozó intézkedések miatt tapasztalt némi lassulást, de ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a válság hatására nőtt az otthoni üvegszálas hálózatokhoz (a továbbiakban: FTTH-hálózat) kapcsolódó projektek fontossága. |
| --- | --- |

(579)

Egyik importőr sem állította, hogy a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt volna üzleti tevékenységére. Az egyik importőr arról számolt be, hogy 2020 márciusában a korlátozó intézkedések miatt tapasztalt némi lassulást, de ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a válság hatására nőtt az otthoni üvegszálas hálózatokhoz (a továbbiakban: FTTH-hálózat) kapcsolódó projektek fontossága.

| (580) | Az importőrök úgy vélik, hogy az uniós gyártókkal szembeni versenyelőnyük hatékony értékesítési struktúrájukban és logisztikájukban rejlik. A szállítási időt azzal rövidítik le, hogy nagy mennyiségű készletet tárolnak raktáraikban, és céljuk az, hogy gyorsan, rugalmasan reagáljanak ügyfeleik igényeire. |
| --- | --- |

(580)

Az importőrök úgy vélik, hogy az uniós gyártókkal szembeni versenyelőnyük hatékony értékesítési struktúrájukban és logisztikájukban rejlik. A szállítási időt azzal rövidítik le, hogy nagy mennyiségű készletet tárolnak raktáraikban, és céljuk az, hogy gyorsan, rugalmasan reagáljanak ügyfeleik igényeire.

| (581) | Az importőrök előadták, hogy nem tudják az összes optikai szálakból álló kábelt az uniós gazdasági ágazatból beszerezni, mert az nem képes a szükséges határidőn belül szállítani a kért mennyiségeket. Azt állították, hogy a piacon hiány volt az optikai szálakból álló kábelből és fő nyersanyagából, az optikai szálból 2017-ben és 2018-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta kiszolgálni a keresletet, és ezért más beszállítókat kellett találniuk. Egyes importőrök felhívták a figyelmet arra, hogy a száloptikás és az 5G hálózatok kiépítésével az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet nőtt, és várhatóan a továbbiakban is nőni fog. Azzal érveltek, hogy ez a megnövekedett kereslet a potenciális piacvédelmi intézkedésekkel párosulva újabb hiányt okozhat a piacon, valamint a száloptikai és az 5G hálózat bővítésének késedelméhez vezethet. |
| --- | --- |

(581)

Az importőrök előadták, hogy nem tudják az összes optikai szálakból álló kábelt az uniós gazdasági ágazatból beszerezni, mert az nem képes a szükséges határidőn belül szállítani a kért mennyiségeket. Azt állították, hogy a piacon hiány volt az optikai szálakból álló kábelből és fő nyersanyagából, az optikai szálból 2017-ben és 2018-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta kiszolgálni a keresletet, és ezért más beszállítókat kellett találniuk. Egyes importőrök felhívták a figyelmet arra, hogy a száloptikás és az 5G hálózatok kiépítésével az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet nőtt, és várhatóan a továbbiakban is nőni fog. Azzal érveltek, hogy ez a megnövekedett kereslet a potenciális piacvédelmi intézkedésekkel párosulva újabb hiányt okozhat a piacon, valamint a száloptikai és az 5G hálózat bővítésének késedelméhez vezethet.

| (582) | Az uniós gazdasági ágazat cáfolta a kínálati problémákra vonatkozó állítást, hangsúlyozva, hogy az uniós gazdasági ágazat bőséges szabad kapacitással rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 59 %-os volt, az optikai szálakból álló kábelek gyártására igénybe vehető kapacitása pedig meghaladja a 2 millió kábelkilométert, ami jóval magasabb, mint az optikai szálakból álló kábelek következő évekre becsült uniós felhasználása. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy az uniós gyártók képeseket arra, hogy szükség esetén több optikai szálakból álló kábelt állítsanak elő. Mi több, harmadik országokban alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(582)

Az uniós gazdasági ágazat cáfolta a kínálati problémákra vonatkozó állítást, hangsúlyozva, hogy az uniós gazdasági ágazat bőséges szabad kapacitással rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 59 %-os volt, az optikai szálakból álló kábelek gyártására igénybe vehető kapacitása pedig meghaladja a 2 millió kábelkilométert, ami jóval magasabb, mint az optikai szálakból álló kábelek következő évekre becsült uniós felhasználása. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy az uniós gyártók képeseket arra, hogy szükség esetén több optikai szálakból álló kábelt állítsanak elő. Mi több, harmadik országokban alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak.

| (583) | Az importőrök azt is előadták, hogy ügyfeleikkel hosszú távú árubeszerzésre irányuló szerződéseket kötöttek, amelyek 2–4 éves időtartamra rögzített árakat állapítanak meg, és nem tartalmaznak a beszerzési ár előre nem látható emelkedésének esetében alkalmazandó árkiigazítási záradékot. Emiatt a megnövekedett költségeket nem lehetséges áthárítani ügyfeleikre. Az importőrök azzal is érveltek, hogy a jelenlegi vizsgálat során meghirdetett pályázatokon nem tudnak ajánlatot tenni, mivel nem ismert előttük, hogy az intézkedések elrendelése esetén milyen áron tudják majd beszerezni az optikai szálakból álló kábeleket. |
| --- | --- |

(583)

Az importőrök azt is előadták, hogy ügyfeleikkel hosszú távú árubeszerzésre irányuló szerződéseket kötöttek, amelyek 2–4 éves időtartamra rögzített árakat állapítanak meg, és nem tartalmaznak a beszerzési ár előre nem látható emelkedésének esetében alkalmazandó árkiigazítási záradékot. Emiatt a megnövekedett költségeket nem lehetséges áthárítani ügyfeleikre. Az importőrök azzal is érveltek, hogy a jelenlegi vizsgálat során meghirdetett pályázatokon nem tudnak ajánlatot tenni, mivel nem ismert előttük, hogy az intézkedések elrendelése esetén milyen áron tudják majd beszerezni az optikai szálakból álló kábeleket.

| (584) | Az importőrök közölték továbbá azt is, hogy a jelenlegi szerződések értelmében a beszerzési forrást nem lehet más harmadik országokba áthelyezni, mivel a kábeleket összetett jóváhagyási eljárások keretében engedélyezték, és ezért fennállna annak kockázata, hogy komoly késedelmek és jelentős nehézségek adódnak a befújási folyamat során, amelyet a kábel merevségéhez kell igazítani, miközben a merevség szállítónként változik, még az azonos műszaki előírással rendelkező termékek esetében is. |
| --- | --- |

(584)

Az importőrök közölték továbbá azt is, hogy a jelenlegi szerződések értelmében a beszerzési forrást nem lehet más harmadik országokba áthelyezni, mivel a kábeleket összetett jóváhagyási eljárások keretében engedélyezték, és ezért fennállna annak kockázata, hogy komoly késedelmek és jelentős nehézségek adódnak a befújási folyamat során, amelyet a kábel merevségéhez kell igazítani, miközben a merevség szállítónként változik, még az azonos műszaki előírással rendelkező termékek esetében is.

| (585) | Emellett egyes importőrök azt is előadták, hogy a kínai kábelek jobb minőségűek, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott kábelek. Állításuk szerint a műszaki előírások ugyan azonosak, de a kínai optikai szálakból álló kábeleket újabb gyártósorokon állítják elő, és a lezárás, a feltekercselés és a műszaki jellemzők magasabb színvonalúak. Ezek az importőrök azt is hozzátették, hogy a minőségbeli különbség nemcsak a terméket érinti. Véleményük szerint a kínai gyártók ügyfeleik egyéni igényeit rugalmasabban és gyorsabban elégítik ki, valamint az értékesítést követően is jobb szolgáltatásokat nyújtanak. Az egyik importőr azt állítja továbbá, hogy az unióban gyártott és a kínai optikai szálakból álló kábelek árai közötti különbség alacsonyabb a panaszban jelzettnél. Ez az importőr azt is állítja, hogy az uniós gyártók más termékeket (alépítményeket, földalatti szekrényeket, záróelemeket) is szállítanak, és úgy véli, hogy az intézkedések lehetővé tennék az uniós gyártók számára, hogy ezeket az egyéb termékeket az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolják, és ugyanazon projekt keretében értékesítsék. Úgy véli továbbá, hogy az intézkedések visszatartanák az uniós gyártókat az innovációtól, mivel megvédenék őket a versenytől. Ez véleménye szerint a hálózatkiépítés lassulásához vezetne. |
| --- | --- |

(585)

Emellett egyes importőrök azt is előadták, hogy a kínai kábelek jobb minőségűek, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott kábelek. Állításuk szerint a műszaki előírások ugyan azonosak, de a kínai optikai szálakból álló kábeleket újabb gyártósorokon állítják elő, és a lezárás, a feltekercselés és a műszaki jellemzők magasabb színvonalúak. Ezek az importőrök azt is hozzátették, hogy a minőségbeli különbség nemcsak a terméket érinti. Véleményük szerint a kínai gyártók ügyfeleik egyéni igényeit rugalmasabban és gyorsabban elégítik ki, valamint az értékesítést követően is jobb szolgáltatásokat nyújtanak. Az egyik importőr azt állítja továbbá, hogy az unióban gyártott és a kínai optikai szálakból álló kábelek árai közötti különbség alacsonyabb a panaszban jelzettnél. Ez az importőr azt is állítja, hogy az uniós gyártók más termékeket (alépítményeket, földalatti szekrényeket, záróelemeket) is szállítanak, és úgy véli, hogy az intézkedések lehetővé tennék az uniós gyártók számára, hogy ezeket az egyéb termékeket az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolják, és ugyanazon projekt keretében értékesítsék. Úgy véli továbbá, hogy az intézkedések visszatartanák az uniós gyártókat az innovációtól, mivel megvédenék őket a versenytől. Ez véleménye szerint a hálózatkiépítés lassulásához vezetne.

| (586) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseikben az együttműködő importőrök azt állították, hogy a javasolt vámszint jelentősen meghaladja a számított haszonkulcsukat, ez pedig jelentős veszteséget okozna a számukra, mivel nem tudnák áthárítani a vámokat a vevőkre, akikkel meglévő hosszú távú, fix árú megállapodásokat kötöttek. Ezért a vámok végül az importőrök és a forgalmazók csődjéhez vezethetnének. Kijelentették továbbá, hogy az uniós gyártók nem tudták vagy nem voltak hajlandók a követelményeknek megfelelő optikai szálakból álló kábeleket megfelelő időben szállítani, és hogy az intézkedések bevezetése esetén hiány lépne fel az optikai szálakból álló kábelekből, és jelentős késések merülnének fel az átfutási időkben és a hálózatok kiépítésében. Egy importőr azt állította továbbá, hogy az uniós gyártók nem tudják növelni termelési kapacitásukat, hogy kompenzálják a Kínából érkező minőségi termékek kiesését. Az együttműködő importőr kifejezte továbbá egyet nem értését azzal a megállapítással, hogy a 10 %-os haszonkulcs elegendő lenne egy forgalmazónak, és azt állította, hogy a raktározási és előfinanszírozási költségekre tekintettel sokkal magasabb, 20–25 %-os haszonkulcsra van szükség. Az együttműködő importőrök egy része azt állította továbbá, hogy vámok kivetése esetén kénytelenek lennének más harmadik országokból importálni, noha ez komoly nehézségekkel, késedelmekkel és további költségekkel járna, valamint a termék minősége is rosszabb lenne. Számos együttműködő importőr kijelentette, hogy az együttműködő kínai gyártókra vonatkozóan javasolt különböző vámtételek érthetetlenek voltak a számukra, és egyenlőtlen bánásmódnak tekintették azokat. Emellett azt állították, hogy az intézkedések következtében monopólium vagy oligopólium alakulna ki a piacon. |
| --- | --- |

(586)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseikben az együttműködő importőrök azt állították, hogy a javasolt vámszint jelentősen meghaladja a számított haszonkulcsukat, ez pedig jelentős veszteséget okozna a számukra, mivel nem tudnák áthárítani a vámokat a vevőkre, akikkel meglévő hosszú távú, fix árú megállapodásokat kötöttek. Ezért a vámok végül az importőrök és a forgalmazók csődjéhez vezethetnének. Kijelentették továbbá, hogy az uniós gyártók nem tudták vagy nem voltak hajlandók a követelményeknek megfelelő optikai szálakból álló kábeleket megfelelő időben szállítani, és hogy az intézkedések bevezetése esetén hiány lépne fel az optikai szálakból álló kábelekből, és jelentős késések merülnének fel az átfutási időkben és a hálózatok kiépítésében. Egy importőr azt állította továbbá, hogy az uniós gyártók nem tudják növelni termelési kapacitásukat, hogy kompenzálják a Kínából érkező minőségi termékek kiesését. Az együttműködő importőr kifejezte továbbá egyet nem értését azzal a megállapítással, hogy a 10 %-os haszonkulcs elegendő lenne egy forgalmazónak, és azt állította, hogy a raktározási és előfinanszírozási költségekre tekintettel sokkal magasabb, 20–25 %-os haszonkulcsra van szükség. Az együttműködő importőrök egy része azt állította továbbá, hogy vámok kivetése esetén kénytelenek lennének más harmadik országokból importálni, noha ez komoly nehézségekkel, késedelmekkel és további költségekkel járna, valamint a termék minősége is rosszabb lenne. Számos együttműködő importőr kijelentette, hogy az együttműködő kínai gyártókra vonatkozóan javasolt különböző vámtételek érthetetlenek voltak a számukra, és egyenlőtlen bánásmódnak tekintették azokat. Emellett azt állították, hogy az intézkedések következtében monopólium vagy oligopólium alakulna ki a piacon.

| (587) | A Bizottság megállapította, hogy bár az együttműködő importőrök stabil üzleti kapcsolatban állnak az optikai szálakból álló kábeleket beszállító kínai partnereikkel, nem kötöttek velük olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek rögzítenék a volument vagy a vételárat. Az importőrök valójában rendszeresen rendelnek meg nagyobb mennyiségű optikai szálakból álló kábelt, és minden megrendelésre külön árajánlatot kapnak a kínai gyártóktól. Az importőrök azt állítják, hogy költséges és időigényes lenne beszállítót váltani, azonban mindannyian vásárolnak más forrásokból is (vagyis az Unióban, az Egyesült Államokban, Indiában, Kazahsztánban, Fehéroroszországban, Ukrajnában), és az állítólagos 2017–2018-as hiány alatt sikeresen találtak új beszállítókat. Ez azt jelzi, hogy az importőröknek valóban magasabb árat kellene fizetniük az intézkedések bevezetését megelőzően már leadott, de még nem beérkezett megrendelésekért, viszont nem okozna számukra különösebb nehézséget új beszállítókat találni viszonylag rövid időn belül. |
| --- | --- |

(587)

A Bizottság megállapította, hogy bár az együttműködő importőrök stabil üzleti kapcsolatban állnak az optikai szálakból álló kábeleket beszállító kínai partnereikkel, nem kötöttek velük olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek rögzítenék a volument vagy a vételárat. Az importőrök valójában rendszeresen rendelnek meg nagyobb mennyiségű optikai szálakból álló kábelt, és minden megrendelésre külön árajánlatot kapnak a kínai gyártóktól. Az importőrök azt állítják, hogy költséges és időigényes lenne beszállítót váltani, azonban mindannyian vásárolnak más forrásokból is (vagyis az Unióban, az Egyesült Államokban, Indiában, Kazahsztánban, Fehéroroszországban, Ukrajnában), és az állítólagos 2017–2018-as hiány alatt sikeresen találtak új beszállítókat. Ez azt jelzi, hogy az importőröknek valóban magasabb árat kellene fizetniük az intézkedések bevezetését megelőzően már leadott, de még nem beérkezett megrendelésekért, viszont nem okozna számukra különösebb nehézséget új beszállítókat találni viszonylag rövid időn belül.

| (588) | A dömpingellenes intézkedések valószínűleg gyakorolnak bizonyos mértékű kedvezőtlen hatást az importőrökre, illetve csökkenthetik azok jövedelmezőségét, azonban az importőrök – tekintettel az (586) preambulumbekezdésben említett észrevételekben is megerősített jelentős, 20 %-ot meghaladó haszonkulcsukra – képesek lesznek kigazdálkodni a vám okozta költségnövekedést és/vagy részben áthárítani azt ügyfeleikre. Továbbá kereshetnek alternatív beszerzési forrást, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat beszállítói között. A vizsgált termék egyéb beszerzési forrásainak igénybevételével, valamint a vámok okozta költségnövekedés kigazdálkodásával és/vagy az ügyfelekre történő részleges áthárításával tehát a független importőrök elkerülhetik az intézkedések bevezetésének aránytalanul súlyos hatásait. A különböző vámszintek az exportőrök magatartásbeli különbségeit és a kínai exportok az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása tekintetében fennálló különbségeket tükrözik, és nem jelentenek hátrányos megkülönböztetést. |
| --- | --- |

(588)

A dömpingellenes intézkedések valószínűleg gyakorolnak bizonyos mértékű kedvezőtlen hatást az importőrökre, illetve csökkenthetik azok jövedelmezőségét, azonban az importőrök – tekintettel az (586) preambulumbekezdésben említett észrevételekben is megerősített jelentős, 20 %-ot meghaladó haszonkulcsukra – képesek lesznek kigazdálkodni a vám okozta költségnövekedést és/vagy részben áthárítani azt ügyfeleikre. Továbbá kereshetnek alternatív beszerzési forrást, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat beszállítói között. A vizsgált termék egyéb beszerzési forrásainak igénybevételével, valamint a vámok okozta költségnövekedés kigazdálkodásával és/vagy az ügyfelekre történő részleges áthárításával tehát a független importőrök elkerülhetik az intézkedések bevezetésének aránytalanul súlyos hatásait. A különböző vámszintek az exportőrök magatartásbeli különbségeit és a kínai exportok az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása tekintetében fennálló különbségeket tükrözik, és nem jelentenek hátrányos megkülönböztetést.

| (589) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a távközlési hálózatokat érintő, a minőségbeli különbségekre, az ellátási hiányra, az uniós gazdasági ágazatnak a piac ellátására való alkalmatlanságára vagy vonakodására, az árkülönbségekre, az importőrök jövedelmezőségére, a monopólium vagy oligopólium kockázatára, valamint az innovációra való ösztönzésre és a kiépítési időre vonatkozó állítások nem voltak megalapozottak, ezért nem fogadhatók el. |
| --- | --- |

(589)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a távközlési hálózatokat érintő, a minőségbeli különbségekre, az ellátási hiányra, az uniós gazdasági ágazatnak a piac ellátására való alkalmatlanságára vagy vonakodására, az árkülönbségekre, az importőrök jövedelmezőségére, a monopólium vagy oligopólium kockázatára, valamint az innovációra való ösztönzésre és a kiépítési időre vonatkozó állítások nem voltak megalapozottak, ezért nem fogadhatók el.

| (590) | Megjegyzendő ezenfelül, hogy a vizsgálat alapján a kár egyik fontos aspektusa ebben az ügyben éppen az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja elérni azt a nyereségszintet, amely lehetővé tenné a számára, hogy a beruházzon többek között további kapacitásbővítésre, melynek köszönhetően ki tudná elégíteni a bővülő uniós piac növekvő keresletét. Az intézkedések várt hatása éppen az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása és lehetőség biztosítása az ilyen nyereségre, beruházásokra és kapacitásbővítésre. |
| --- | --- |

(590)

Megjegyzendő ezenfelül, hogy a vizsgálat alapján a kár egyik fontos aspektusa ebben az ügyben éppen az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja elérni azt a nyereségszintet, amely lehetővé tenné a számára, hogy a beruházzon többek között további kapacitásbővítésre, melynek köszönhetően ki tudná elégíteni a bővülő uniós piac növekvő keresletét. Az intézkedések várt hatása éppen az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása és lehetőség biztosítása az ilyen nyereségre, beruházásokra és kapacitásbővítésre.

| (591) | A Cable 77 úgy ítéli meg, hogy ha a kábelekre vámot vetnek ki, a szálakra is vámot kellene kivetni, méghozzá a kábeleknél jóval magasabb szinten. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy ez a vizsgálat az optikai szálakból álló kábelekre terjed ki, ezért az intézkedések csak az érintett termékre vethetők ki. A szálak valóban az optikai szálakból álló kábelek inputjának minősülnek, azonban nem az érintett termék inputjának. |
| --- | --- |

(591)

A Cable 77 úgy ítéli meg, hogy ha a kábelekre vámot vetnek ki, a szálakra is vámot kellene kivetni, méghozzá a kábeleknél jóval magasabb szinten. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy ez a vizsgálat az optikai szálakból álló kábelekre terjed ki, ezért az intézkedések csak az érintett termékre vethetők ki. A szálak valóban az optikai szálakból álló kábelek inputjának minősülnek, azonban nem az érintett termék inputjának.

| (592) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azzal érvelt, hogy a nyersanyagköltségek minden ágazatban jelentős mértékben emelkedtek, és ez a széles sávú kábelek gyártását is érintette. E tekintetben a Connect Com egy meg nem nevezett kínai beszállító 2020 második negyedéve és 2021 második negyedéve közötti áremelkedéseit hozta fel példaként. Erre vonatkozóan a Connect Com azzal érvelt, hogy sürgősen szükség van az európai széles sávú kábelhálózatok kibővítésére, az uniós gyártók azonban rövidtávon nem tudják versenyképes és elfogadható áron kielégíteni a keresletet, ezért nem kellene vámokat kivetni, vagy legalábbis fel kellene azokat függeszteni. |
| --- | --- |

(592)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azzal érvelt, hogy a nyersanyagköltségek minden ágazatban jelentős mértékben emelkedtek, és ez a széles sávú kábelek gyártását is érintette. E tekintetben a Connect Com egy meg nem nevezett kínai beszállító 2020 második negyedéve és 2021 második negyedéve közötti áremelkedéseit hozta fel példaként. Erre vonatkozóan a Connect Com azzal érvelt, hogy sürgősen szükség van az európai széles sávú kábelhálózatok kibővítésére, az uniós gyártók azonban rövidtávon nem tudják versenyképes és elfogadható áron kielégíteni a keresletet, ezért nem kellene vámokat kivetni, vagy legalábbis fel kellene azokat függeszteni.

| (593) | Sem az áremelkedés reprezentativitását, sem a felhasználókra és az importőrökre gyakorolt hatását nem támasztották alá. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(593)

Sem az áremelkedés reprezentativitását, sem a felhasználókra és az importőrökre gyakorolt hatását nem támasztották alá. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

7.3.   A felhasználók és a forgalmazók érdeke

A felhasználók és a forgalmazók érdeke

| (594) | A vizsgált terméket több gazdasági ágazat, főként a nagy távközlési szolgáltatók, a széles sávú hálózat bővítéséért felelős állami szervek (például települések), a telepítők és az üzemeltetők, valamint a forgalmazók vásárolják. |
| --- | --- |

(594)

A vizsgált terméket több gazdasági ágazat, főként a nagy távközlési szolgáltatók, a széles sávú hálózat bővítéséért felelős állami szervek (például települések), a telepítők és az üzemeltetők, valamint a forgalmazók vásárolják.

| (595) | A vizsgálatban kis számú felhasználó működött együtt: két nagy távközlési szolgáltató (a Deutsche Telekom Németországban és a Proximus Belgiumban), öt hálózattelepítő és -üzemeltető szereplő, egy forgalmazó és egy kis felhasználó. Az együttműködő felhasználók együttesen az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatala teljes volumenének kevesebb mint 12 %-át, az EU-ban a vizsgálati időszak alatt felhasznált optikai szálakból álló kábelek teljes volumenének pedig kevesebb mint 9 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(595)

A vizsgálatban kis számú felhasználó működött együtt: két nagy távközlési szolgáltató (a Deutsche Telekom Németországban és a Proximus Belgiumban), öt hálózattelepítő és -üzemeltető szereplő, egy forgalmazó és egy kis felhasználó. Az együttműködő felhasználók együttesen az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatala teljes volumenének kevesebb mint 12 %-át, az EU-ban a vizsgálati időszak alatt felhasznált optikai szálakból álló kábelek teljes volumenének pedig kevesebb mint 9 %-át teszik ki.

| (596) | Sok felhasználói kérdőív nagyon hiányosan volt kitöltve, és az uniós érdekkel kapcsolatban semmilyen érvet vagy információt nem tartalmazott. Az optikai szálakból álló kábelek beszerzésében részt vevő állami szervek egyike sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(596)

Sok felhasználói kérdőív nagyon hiányosan volt kitöltve, és az uniós érdekkel kapcsolatban semmilyen érvet vagy információt nem tartalmazott. Az optikai szálakból álló kábelek beszerzésében részt vevő állami szervek egyike sem működött együtt a vizsgálat során.

| (597) | Nem ellenezte az intézkedéseket a BYCN Axione és egy másik olyan felhasználó, amely az optikai szálakból álló kábelt főként uniós gyártóktól vásárolja. A Deutsche Telekom és a Comercial Electro Industrial S.A. spanyol forgalmazó (a továbbiakban: COMEL) ellenzi az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(597)

Nem ellenezte az intézkedéseket a BYCN Axione és egy másik olyan felhasználó, amely az optikai szálakból álló kábelt főként uniós gyártóktól vásárolja. A Deutsche Telekom és a Comercial Electro Industrial S.A. spanyol forgalmazó (a továbbiakban: COMEL) ellenzi az intézkedések bevezetését.

| (598) | A Deutsche Telekom arra számít, hogy az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet az 5G tömeges bevezetése következtében növekedni fog, és fenntartja, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca szabványosított technológiával rendelkező, globális telepítést végző és globális szállítókkal működő világpiac. Azzal érvel, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre kivetett dömpingellenes vámok súlyos problémákat okozhatnak az optikai szálakból álló kábelek iránti uniós kereslet kielégítése terén, továbbá kockázatot jelentenek annyiban, hogy hátráltathatják vagy késleltethetik a hálózatkiépítést, emellett jelentősen megnövelnék az uniós ügyfelek költségeit. Hozzáteszi, hogy az árak a meglévő kapacitásfelesleg miatt csökkentek, és a néhány évvel ezelőtti állítólagos ellátási hiány idején valamennyi szereplő beruházásokat hajtott végre a kapacitásnövelés érdekében. |
| --- | --- |

(598)

A Deutsche Telekom arra számít, hogy az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet az 5G tömeges bevezetése következtében növekedni fog, és fenntartja, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca szabványosított technológiával rendelkező, globális telepítést végző és globális szállítókkal működő világpiac. Azzal érvel, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre kivetett dömpingellenes vámok súlyos problémákat okozhatnak az optikai szálakból álló kábelek iránti uniós kereslet kielégítése terén, továbbá kockázatot jelentenek annyiban, hogy hátráltathatják vagy késleltethetik a hálózatkiépítést, emellett jelentősen megnövelnék az uniós ügyfelek költségeit. Hozzáteszi, hogy az árak a meglévő kapacitásfelesleg miatt csökkentek, és a néhány évvel ezelőtti állítólagos ellátási hiány idején valamennyi szereplő beruházásokat hajtott végre a kapacitásnövelés érdekében.

| (599) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elkerülhetetlen az, hogy a dömpingellenes vámok költségvonzatokkal járjanak azon felhasználók számára, akik Kínából szerzik be az optikai szálakból álló kábeleket, ez azonban a kínai exportőrök tisztességtelen exportmagatartásának tudható be. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kevesebb mint 5 %). A vizsgált terméknek az együttműködő távközlési szolgáltatók általi beszerzése a vállalati forgalom elhanyagolható százalékát teszi ki, emellett a vállalat az optikai szálakból álló kábelek jelentős részét más forrásokból szerzi be. A másik felhasználó azon állításával kapcsolatban, miszerint a szolgáltatóváltás nehézséget okoz, megjegyzendő, hogy – amint azt az (587) preambulumbekezdés kifejti – más importőrök is találtak más harmadik országbeli forrásokat. Ugyanígy a felhasználóknak is van lehetőségük arra, hogy alternatív beszerzési forrásokat keressenek, ideértve más harmadik országok szállítóit is. Mivel az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet várhatóan növekedni fog az elkövetkező években, a felhasználók és a forgalmazók a korábbinál nagyobb piacon fognak versenyezni. Ez lehetőséget ad számukra üzleti tevékenységük fenntartására és fejlesztésére, még abban az esetben is, ha áraik emelkednek a dömpingellenes vámok következtében. |
| --- | --- |

(599)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elkerülhetetlen az, hogy a dömpingellenes vámok költségvonzatokkal járjanak azon felhasználók számára, akik Kínából szerzik be az optikai szálakból álló kábeleket, ez azonban a kínai exportőrök tisztességtelen exportmagatartásának tudható be. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kevesebb mint 5 %). A vizsgált terméknek az együttműködő távközlési szolgáltatók általi beszerzése a vállalati forgalom elhanyagolható százalékát teszi ki, emellett a vállalat az optikai szálakból álló kábelek jelentős részét más forrásokból szerzi be. A másik felhasználó azon állításával kapcsolatban, miszerint a szolgáltatóváltás nehézséget okoz, megjegyzendő, hogy – amint azt az (587) preambulumbekezdés kifejti – más importőrök is találtak más harmadik országbeli forrásokat. Ugyanígy a felhasználóknak is van lehetőségük arra, hogy alternatív beszerzési forrásokat keressenek, ideértve más harmadik országok szállítóit is. Mivel az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet várhatóan növekedni fog az elkövetkező években, a felhasználók és a forgalmazók a korábbinál nagyobb piacon fognak versenyezni. Ez lehetőséget ad számukra üzleti tevékenységük fenntartására és fejlesztésére, még abban az esetben is, ha áraik emelkednek a dömpingellenes vámok következtében.

| (600) | Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Kína által kiváltott kapacitásfelesleg nem indokolja azokat a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, veszélyeztetve ezzel az ágazat jövőjét, a kínálat sokszínűségét és ezáltal az uniós piacon zajló versenyt. |
| --- | --- |

(600)

Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Kína által kiváltott kapacitásfelesleg nem indokolja azokat a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, veszélyeztetve ezzel az ágazat jövőjét, a kínálat sokszínűségét és ezáltal az uniós piacon zajló versenyt.

| (601) | A Bizottság emiatt arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol aránytalan hatást a felhasználókra és a forgalmazókra. |
| --- | --- |

(601)

A Bizottság emiatt arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol aránytalan hatást a felhasználókra és a forgalmazókra.

7.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (602) | A gyors széles sávú hálózatok kiépítéséhez optikai szálakból álló kábelekre van szükség, ezért az optikai szálakból álló kábelek EU-szerte fontosak az uniós polgárok, vállalkozások és közintézmények számára, akik vagy amelyek az otthoni munkavégzés, az otthoni tanulás, vállalkozásuk működtetése vagy a szolgáltatások nyújtása terén e hálózatoktól függenek. A Next Generation EU program (150) keretében megvalósuló beruházás az Európai Unió egyik fő prioritása, amelynek célja többek között a csúcstechnológián alapuló széles sávú infrastruktúra kiépítése az EU minden szegletében. Az optikai szálakból álló kábelek tehát kulcsfontosságú termékek az EU digitális évtizede (151) és digitális szuverenitása szempontjából. |
| --- | --- |

(602)

A gyors széles sávú hálózatok kiépítéséhez optikai szálakból álló kábelekre van szükség, ezért az optikai szálakból álló kábelek EU-szerte fontosak az uniós polgárok, vállalkozások és közintézmények számára, akik vagy amelyek az otthoni munkavégzés, az otthoni tanulás, vállalkozásuk működtetése vagy a szolgáltatások nyújtása terén e hálózatoktól függenek. A Next Generation EU program (150) keretében megvalósuló beruházás az Európai Unió egyik fő prioritása, amelynek célja többek között a csúcstechnológián alapuló széles sávú infrastruktúra kiépítése az EU minden szegletében. Az optikai szálakból álló kábelek tehát kulcsfontosságú termékek az EU digitális évtizede (151) és digitális szuverenitása szempontjából.

150

151

| (603) | Tekintettel arra, hogy a vizsgált termék milyen fontos szerepet játszik a fenti közcélok megvalósulásában, a Bizottság gondosan elemezte azt, hogy a lehetséges intézkedések milyen hatással lennének a széles sávú hálózatok kiépítésére. |
| --- | --- |

(603)

Tekintettel arra, hogy a vizsgált termék milyen fontos szerepet játszik a fenti közcélok megvalósulásában, a Bizottság gondosan elemezte azt, hogy a lehetséges intézkedések milyen hatással lennének a széles sávú hálózatok kiépítésére.

| (604) | Több fél azzal érvelt, hogy az uniós fogyasztók és állami költségvetések kárt szenvednének a dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén, mivel az optikai szálakból álló kábelek ára (és így a hálózati projektek teljes ára) emelkedne. |
| --- | --- |

(604)

Több fél azzal érvelt, hogy az uniós fogyasztók és állami költségvetések kárt szenvednének a dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén, mivel az optikai szálakból álló kábelek ára (és így a hálózati projektek teljes ára) emelkedne.

| (605) | A Bizottság ezért elemezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei mekkora részt tesznek ki a hálózati projektek összköltségében. A vizsgálat kimutatta, hogy az optikai szálakból álló kábelek a digitális hálózatok teljes kiépítési költségének csak kis részét teszik ki. E projektek legjelentősebb költségtételei valójában az építési munkálatok (vagyis a kábelek elhelyezéséhez szükséges földmunkák), amelyek a költségek mintegy 80 %-át teszik ki. A fennmaradó 20 % az anyagköltségekből tevődik össze, amelyek más termékeket is magukban foglalnak (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket). A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a hálózati projektek összköltségének kis hányadát teszi ki (az egyik nagy felhasználó szerint az 5G esetében ez az arány 5 % alatti). Az uniós gyártók és az együttműködő importőrök azt is előadták, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózati projektek összköltségének körülbelül 5–10 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(605)

A Bizottság ezért elemezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei mekkora részt tesznek ki a hálózati projektek összköltségében. A vizsgálat kimutatta, hogy az optikai szálakból álló kábelek a digitális hálózatok teljes kiépítési költségének csak kis részét teszik ki. E projektek legjelentősebb költségtételei valójában az építési munkálatok (vagyis a kábelek elhelyezéséhez szükséges földmunkák), amelyek a költségek mintegy 80 %-át teszik ki. A fennmaradó 20 % az anyagköltségekből tevődik össze, amelyek más termékeket is magukban foglalnak (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket). A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a hálózati projektek összköltségének kis hányadát teszi ki (az egyik nagy felhasználó szerint az 5G esetében ez az arány 5 % alatti). Az uniós gyártók és az együttműködő importőrök azt is előadták, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózati projektek összköltségének körülbelül 5–10 %-át teszik ki.

| (606) | A nagy uniós hálózatüzemeltetők és a nagy hálózati projektekért felelős közjogi szervezetek csekély mértékű együttműködése szintén arra enged következtetni, hogy az optikai szálakból álló kábeleket érintő esetleges intézkedések nem lennének jelentős hatással e projektek költségeire és ütemezésére. |
| --- | --- |

(606)

A nagy uniós hálózatüzemeltetők és a nagy hálózati projektekért felelős közjogi szervezetek csekély mértékű együttműködése szintén arra enged következtetni, hogy az optikai szálakból álló kábeleket érintő esetleges intézkedések nem lennének jelentős hatással e projektek költségeire és ütemezésére.

7.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (607) | A vizsgálat megállapította, hogy az Unióban és más harmadik országokban elegendő kapacitás áll rendelkezésre a Kínából érkező behozatal helyettesítésére. Továbbá a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy uniós előállítási helyszínekbe és új technológiákba ruházzon be, ami a felhasználói ágazat javát szolgálná. Ugyanakkor az intézkedések nem akadályoznák meg a harmadik országokból (köztük Kínából) érkező behozatal tisztességes versenyét az uniós piacon. Még ha a piaci szereplők várakozásai szerint az elkövetkező években növekedne is az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet, az érintett termék importőrei és felhasználói nem lennének kitéve az ellátási hiány érzékelhető kockázatának, tehát az optikai szálas széles sávú hálózat otthonokba és vállalkozásokba való bevezetése nem szenvedne késedelmet. |
| --- | --- |

(607)

A vizsgálat megállapította, hogy az Unióban és más harmadik országokban elegendő kapacitás áll rendelkezésre a Kínából érkező behozatal helyettesítésére. Továbbá a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy uniós előállítási helyszínekbe és új technológiákba ruházzon be, ami a felhasználói ágazat javát szolgálná. Ugyanakkor az intézkedések nem akadályoznák meg a harmadik országokból (köztük Kínából) érkező behozatal tisztességes versenyét az uniós piacon. Még ha a piaci szereplők várakozásai szerint az elkövetkező években növekedne is az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet, az érintett termék importőrei és felhasználói nem lennének kitéve az ellátási hiány érzékelhető kockázatának, tehát az optikai szálas széles sávú hálózat otthonokba és vállalkozásokba való bevezetése nem szenvedne késedelmet.

| (608) | Összességében elmondható, hogy az intézkedések hiányában a felhasználók, importőrök, végső fogyasztók és az állami költségvetések rövid távon ugyan élvezhetnék az olcsóbb termékek előnyeit, ám a Kínából származó dömpingelt behozatal elkerülhetetlenül kiszorítaná az uniós gyártókat az uniós piacról, aminek következtében az uniós gyártók által támasztott verseny hiányában a felhasználói ágazat értékes beszerzési forrásokat veszítene el, és az importárak esetlegesen emelkednének. Végezetül, az uniós gyártók túlélése kulcsfontosságú az EU digitális szuverenitása szempontjából. |
| --- | --- |

(608)

Összességében elmondható, hogy az intézkedések hiányában a felhasználók, importőrök, végső fogyasztók és az állami költségvetések rövid távon ugyan élvezhetnék az olcsóbb termékek előnyeit, ám a Kínából származó dömpingelt behozatal elkerülhetetlenül kiszorítaná az uniós gyártókat az uniós piacról, aminek következtében az uniós gyártók által támasztott verseny hiányában a felhasználói ágazat értékes beszerzési forrásokat veszítene el, és az importárak esetlegesen emelkednének. Végezetül, az uniós gyártók túlélése kulcsfontosságú az EU digitális szuverenitása szempontjából.

| (609) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(609)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (610) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(610)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (611) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(611)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

TT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

Más együttműködő vállalatok

31,2  %

Minden más vállalat

44,0  %

| (612) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(612)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (613) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (152) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(613)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (152) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

152

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (614) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(614)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (615) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(615)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (616) | Az intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntés után benyújtott beadványában a CCME előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek uniós (és globális) piacán realizált értékesítések visszaesése egyértelmű korrelációt mutatott a világjárvánnyal, és hogy ezt a helyzetet vagy a dömpingellenes intézkedések alkalmazásának kilenc hónapos felfüggesztésével, vagy pedig az intézkedések időtartamának két évre korlátozásával kell kezelni. Ezen túlmenően a ténymegállapítások végleges közzétételére vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a Covid19-világjárvány hatásait, és a járvánnyal járó gazdasági visszaesés hatásait tévesen a kínai importoknak tulajdonította. Mi több, két importőr is azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a világjárvány hatásait. Ezenfelül a CCCME előadta, hogy a Covid19-járvány utáni fellendülés szakaszában az optikai szálakból álló kábelekhez hasonló termékek létfontosságúak lesznek az uniós iparágak számára, különösen az 5G-program megvalósítása szempontjából. E tekintetben a CCCME kijelentette, hogy a dömpingellenes intézkedések az érintett termék kritikus hiányához vezetnének az Unióban, és hatásukra az érintett termék ára jelentősen emelkedne. A CCCME szerint az utóbbi körülmények indokolják a vámok alkalmazásának kilenc hónapos időszakra való felfüggesztését vagy az intézkedések időtartamának két évre való korlátozását. A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem vette megfelelő módon figyelembe a növekvő nyersanyagköltségeket és a Covid19-világjárvány hatásait, és az intézkedések felfüggesztését kérte. |
| --- | --- |

(616)

Az intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntés után benyújtott beadványában a CCME előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek uniós (és globális) piacán realizált értékesítések visszaesése egyértelmű korrelációt mutatott a világjárvánnyal, és hogy ezt a helyzetet vagy a dömpingellenes intézkedések alkalmazásának kilenc hónapos felfüggesztésével, vagy pedig az intézkedések időtartamának két évre korlátozásával kell kezelni. Ezen túlmenően a ténymegállapítások végleges közzétételére vonatkozó megjegyzéseiben a CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a Covid19-világjárvány hatásait, és a járvánnyal járó gazdasági visszaesés hatásait tévesen a kínai importoknak tulajdonította. Mi több, két importőr is azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a világjárvány hatásait. Ezenfelül a CCCME előadta, hogy a Covid19-járvány utáni fellendülés szakaszában az optikai szálakból álló kábelekhez hasonló termékek létfontosságúak lesznek az uniós iparágak számára, különösen az 5G-program megvalósítása szempontjából. E tekintetben a CCCME kijelentette, hogy a dömpingellenes intézkedések az érintett termék kritikus hiányához vezetnének az Unióban, és hatásukra az érintett termék ára jelentősen emelkedne. A CCCME szerint az utóbbi körülmények indokolják a vámok alkalmazásának kilenc hónapos időszakra való felfüggesztését vagy az intézkedések időtartamának két évre való korlátozását. A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem vette megfelelő módon figyelembe a növekvő nyersanyagköltségeket és a Covid19-világjárvány hatásait, és az intézkedések felfüggesztését kérte.

| (617) | Ezekkel a felvetésekkel kapcsolatban a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Covid19-világjárvány csupán nagyon korlátozott és átmeneti hatást gyakorolt a gazdasági ágazatra (lásd a (426) és az (579) preambulumbekezdést), és nem akadályozta meg, hogy a figyelembe vett időszak során az uniós felhasználás jelentős mértékben nőjön. A felek 14. cikk (4) bekezdése szerinti felfüggesztésre vonatkozó kérése általános és megalapozatlan volt. A Bizottság megvizsgálhatja, hogy a megfelelő időben indokolt-e a felfüggesztés, amennyiben bizonyított, hogy a piaci viszonyok ideiglenesen úgy változtak meg, hogy a kár valószínűsíthetően nem fog megismétlődni, továbbá csakis akkor, ha az az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll. Az intézkedések rövidebb időtartamra történő bevezetésével kapcsolatban a Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy az ok-okozati összefüggés és az uniós érdek vizsgálata megerősítette a kínai exportáló gyártóktól érkező dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt, mint ahogyan azt is, hogy nem áll fenn olyan, az uniós érdekkel összefüggő kényszerítő indok, amely szükségessé tenné a rövidebb időtartamú intézkedések megfontolását. Ezért a Bizottság ezeket a kérelmeket elutasította. |
| --- | --- |

(617)

Ezekkel a felvetésekkel kapcsolatban a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Covid19-világjárvány csupán nagyon korlátozott és átmeneti hatást gyakorolt a gazdasági ágazatra (lásd a (426) és az (579) preambulumbekezdést), és nem akadályozta meg, hogy a figyelembe vett időszak során az uniós felhasználás jelentős mértékben nőjön. A felek 14. cikk (4) bekezdése szerinti felfüggesztésre vonatkozó kérése általános és megalapozatlan volt. A Bizottság megvizsgálhatja, hogy a megfelelő időben indokolt-e a felfüggesztés, amennyiben bizonyított, hogy a piaci viszonyok ideiglenesen úgy változtak meg, hogy a kár valószínűsíthetően nem fog megismétlődni, továbbá csakis akkor, ha az az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll. Az intézkedések rövidebb időtartamra történő bevezetésével kapcsolatban a Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy az ok-okozati összefüggés és az uniós érdek vizsgálata megerősítette a kínai exportáló gyártóktól érkező dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt, mint ahogyan azt is, hogy nem áll fenn olyan, az uniós érdekkel összefüggő kényszerítő indok, amely szükségessé tenné a rövidebb időtartamú intézkedések megfontolását. Ezért a Bizottság ezeket a kérelmeket elutasította.

9.   A DÖMPINGELLENES VÁMOK VISSZAHATÓ HATÁLYÚ BEVEZETÉSE

A DÖMPINGELLENES VÁMOK VISSZAHATÓ HATÁLYÚ BEVEZETÉSE

| (618) | A (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó érintett termék behozatalaira annak érdekében, hogy előkészítse az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján bevezetendő kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazását. |
| --- | --- |

(618)

A (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó érintett termék behozatalaira annak érdekében, hogy előkészítse az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján bevezetendő kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazását.

| (619) | Az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerint a vám visszaható hatállyal olyan termékekre vethető ki, amelyek „az ideiglenes intézkedések alkalmazásának időpontja előtt kevesebb mint 90 nappal [...] kerültek fogyasztás céljából forgalomba”. |
| --- | --- |

(619)

Az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerint a vám visszaható hatállyal olyan termékekre vethető ki, amelyek „az ideiglenes intézkedések alkalmazásának időpontja előtt kevesebb mint 90 nappal [...] kerültek fogyasztás céljából forgalomba”.

| (620) | Mivel a Bizottság nem vezetett be ideiglenes vámokat, nem kerülhetett sor visszaható hatályú alkalmazásra. Ezért a behozatalok nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(620)

Mivel a Bizottság nem vezetett be ideiglenes vámokat, nem kerülhetett sor visszaható hatályú alkalmazásra. Ezért a behozatalok nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni.

10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (621) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (153) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábbal egyenlő mértékű késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(621)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (153) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábbal egyenlő mértékű késedelmi kamat fizetendő.

153

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (622) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(622)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is.

Az érintett termék nem tartalmazza:

| i. | azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint |
| --- | --- |

i.

azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint

| ii. | a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. |
| --- | --- |

ii.

a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

C696

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

C697

Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

31,2  %

Minden más vállalat

44,0  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

(5)   Amennyiben az összeegyeztethető a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletével, (154) a vám-árunyilatkozaton fel kell tüntetni az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott termék kilométerben kifejezett hosszát.

2. cikk

Amennyiben egy új, a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak, a Bizottság a mellékletet módosíthatja úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok jegyzékére, és ezáltal a 31,2 %-os súlyozott átlagos dömpingellenes vámtétel hatálya alá vonja. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy:

| a) | a vizsgálati időszakban, azaz 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati időszakban, azaz 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; és |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; és

| c) | a vizsgálati időszak végét követően exportálta ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésben meghatározott, a Kínai Népköztársaságból származó árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak végét követően exportálta ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésben meghatározott, a Kínai Népköztársaságból származó árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

3. cikk

A vámhatóságok megszüntetik a behozataloknak a Kínai Népköztársaságból származó optikai kábelek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló, 2021. március 29-i (EU) 2021/548 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban elrendelt nyilvántartásba vételét.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 316., 2020.9.24., 10. o.).

2

(3)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 442., 2020.12.21., 18. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/548 végrehajtási rendelete (2021. március 29.) a Kínai Népköztársaságból származó optikai kábelek behozatalának nyilvántartásbavételi kötelezettségéről (HL L 109., 2021.3.30., 71. o.).

4

(5)  Lásd ezzel kapcsolatban: a WTO-vizsgálóbizottság jelentése, Mexikó – az Egyesült Államokból érkező nagy fruktóztartalmú kukoricaszirupra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (WT/DS132/R), 2000. január 28., 7.73. pont.

5

(6)  A Törvényszék 2016. december 15-i ítélete, Gul Ahmed Textile Mills kontra Tanács, T-199/04 RENV, EU:T:2016:740, 92–93. pont.

6

(7)  A Törvényszék 2017. július 11-i ítélete, Viraj Profiles kontra Tanács, T-67/14, EU:T:2017:481, 98. pont.

7

(8)  A Bizottság (EU) 2019/1693 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 259., 2019.10.10., 15. o.).

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2479

9

(10)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (2020/C 86/06, HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

10

(11)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

12

(13)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

13

(14)  http://www.gov.cn/guoqing/2018-03/22/content_5276318.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. június 17.).

14

(15)  Jelentés: 2. fejezet, 20-21. o.

15

(16)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

16

(17)  Jelentés: 6. fejezet, 120-121. o.

17

(18)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

18

(19)  Jelentés: 7. fejezet, 167-168. o.

19

(20)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

20

(21)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

21

(22)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

22

(23)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

23

(24)  Az „FTT” a továbbiakban a FiberHome Telecommunication Technologies Co.-t jelöli. Az „FTT csoport” fogalmát a (42) preambulumbekezdés határozza meg.

24

(25)  Lásd a vállalat 2019. évi éves jelentését, 42. o. https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

25

(26)  23,73 %-ban a China Huaxin Post and Telecommunications, 15,82 %-ban pedig a Yangtze Communication Industry Group (YCIG) tulajdonában áll. Mindként vállalat a SASAC ellenőrzése alá tartozik (lásd a YCIG 2019. évi éves jelentését, 64. o., http://www.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-04-30/600345_20200430_2.pdf [legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.]).

26

(27)  A továbbiakban a „ZTT” a Jiangsu Zhongtian Technology Co.-t jelöli. A „ZTT csoport” fogalmát a (42) preambulumbekezdés határozza meg.

27

(28)  Lásd: http://en.tayho.com.cn/about/companyprofile.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 26.) éshttps://www.businesswire.com/news/home/20170925005664/en/Global-and-China-Aramid-Fiber-Industry-Report-2017-2021---Research-and-Markets.

28

(29)  Lásd: https://video.ceultimate.com/100009_2012105017/Wanhua_Annual_Report_of_2018.pdf, 190. oldal és az 1. jegyzet a 191. oldalon. (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 26.).

29

(30)  Lásd: https://www.fitchratings.com/research/international-public-finance/yantai-guofeng-investment-holdings-group-co-ltd-23-12-2020

30

(31)  Lásd: https://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-aramid-fiber-markets-2021-300532604.html

31

(32)  Lásd: http://www.sinopec.com/listco/en/about_sinopec/our_company/company.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 26.).

32

(33)  Lásd: http://www.sinochemintl.com/13873.html és http://www.sinochem.com/en/1250.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 26.).

33

(34)  A 2015-re vonatkozó adatok a 2016. évi kínai statisztikai évkönyv alapján; Kína Nemzeti Statisztikai Hivatala.

34

(35)  Lásd: https://www.radiantinsights.com/research/high-density-polyethylene-hdpe-market-in-china

35

(36)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

36

(37)  Forrás: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steelenterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.), és www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

37

(38)  Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.), valamint http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

38

(39)  Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel vállalat fúziója (lásd: https://www.steelonthenet.com/kb/history-rizhao.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.), valamint a China Baowu Steel Group által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedés (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

39

(40)  Lásd: China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker (A kínai Baosteel felvásárolja a Wuhant, a világ második számú acélgyártóját létrehozva), Reuters. https://www.reuters.com/article/us-chinabaosteel-mergers-idUSKCN11Q0U3 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

40

China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker

(41)  Jelentés: 5. fejezet, 100-101. o.

41

(42)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

42

(43)  Jelentés: 2. fejezet, 31-32. o.

43

(44)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2020. október 27.).

44

(45)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 10.).

45

(46)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetcímen: https://on.ft.com/3mYxP4j

46

(47)  Lásd a vállalat honlapját: https://www.cict.com/portal/list/index/cid/8.html#about_1 (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 31.).

47

(48)  Lásd: http://www.wehdz.gov.cn/ggdj/djdt/202001/t20200116_875063.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

48

(49)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/

49

(50)  http://www.fiberhome.com/en/about/61.aspx

50

(51)  Lásd a Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group (Xi Jinping főtitkár hubei látogatása alkalmával tartott fontos beszédei szellemiségének felidézése – Az Optics Valley Construction munkavállalói ellátogattak a Fiberhome Technology Grouphoz) című cikket. A Wuhan Optics Valley Construction vállalati weboldala. 2018. május 17. http://ggjstz.cn/lzjs/6372.jhtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

51

Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group

(52)  https://www.zttcable.com/leadership.html

52

(53)  Lásd a ZTT honlapján 2018. október 31-én közzétett cikket: https://www.chinaztt.cn/news/show-48021.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 31.).

53

(54)  Lásd a ZTT honlapján 2019. július 2-án közzétett cikket: https://www.chinaztt.cn/news/show-48431.html

54

(55)  Lásd: Advanced Grassroot Party organization in Jiangsu Province: Party Committee of Hengtong Group Co., Ltd. (Fejlett, alulról építkező pártszerveződés Jiangsu tartományban: a Hengtong Group Co., Ltd pártbizottsága). Jiangsu tartomány KKP-weboldala. 2019. július 3., szerda http://www.jszzb.gov.cn/zzjs/info_15.aspx?itemid=27375 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

55

Advanced Grassroot Party organization in Jiangsu Province: Party Committee of Hengtong Group Co., Ltd.

(56)  Lásd a vállalat weboldalán található cikket (közzététel időpontja: 2018. június 28.): https://www.yofc.com/view/580.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

56

(57)  Lásd a vállalat weboldalán található cikket (közzététel időpontja: 2019. június 29.): https://www.yofc.com/view/2480.html.

57

(58)  https://baike.baidu.com/item/%E8%96%9B%E6%B5%8E%E8%90%8D (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

58

(59)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

59

(60)  http://www.fiberhome.com/invest/default.aspx#glc (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

60

(61)  http://zmfdz.news.cn/345/index.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

61

(62)  https://baike.baidu.com/item/%E9%A9%AC%E6%9D%B0/53398702 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

62

(63)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

63

(64)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

64

(65)  Lásd a stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzékét. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf és a Made in China 2025 négy alapelemet tartalmazó jegyzékét, http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html valamint a következő dokumentumot: http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf.

65

(66)  Jelentés: 2. fejezet, 17. o.

66

(67)  Lásd különösen: 25. fejezet, 1. és 4. szakasz; 26. fejezet; és az internet elterjedésével kapcsolatos célkitűzések, amelyeket az ötéves terv 3. fejezetének 2. keretes írása ismertet. https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf

67

(68)  A stratégiai feltörekvő iparágakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv 2.1 szakasza kifejezetten az alábbi utasításokat adja: „
  1) Egy erőteljes hálózattal rendelkező ország infrastruktúrájának kiépítése. A »Széles sávú Kína« stratéga elkötelezett támogatása. [...] A nagy sebességű optikai szálas hálózatok kiépítésének hatékony előmozdítása. Kísérleti projektek kidolgozása az új intelligens hálózati technológiák széles körű alkalmazására, valamint a nemzeti gerinchálózatok korszerűsítésének előmozdítása a nagy sebességű átvitel, rugalmas kiigazítás és intelligens alkalmazkodás jegyében. A kizárólag optikai szálakból álló kábelekből álló hálózatokra való áttérés maradéktalan megvalósítása; az optikai hálózati lefedettség növelésének felgyorsítása a városi területeken; a 1000 megabit/másodperc (1000 Mbps) sebességet meghaladó sebességű elérés biztosítása; a 100 Mbps-nál nagyobb sávszélességek rugalmas kínálatának elérhetővé tétele a lakossági felhasználók számára a nagyvárosokban és közepes méretű városokban; a vidéki száloptikás széles sávú lefedettség javítását többoldalú együttműködéssel kell segíteni. A települések több mint 98 %-a hozzá fog férni optikai szálhoz; az érintett területek több mint 100 Mbps-os szolgáltatásokhoz biztosítanak majd hozzáférést; a vidéki lakossági felhasználók több mint fele választhat majd az 50 Mbps-nál nagyobb sávszélességek közül. A triple play infrastruktúra fejlesztésének előmozdítása.
  ” http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-12/19/content_5150090.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.).

68

1) Egy erőteljes hálózattal rendelkező ország infrastruktúrájának kiépítése. A »Széles sávú Kína« stratéga elkötelezett támogatása. [...] A nagy sebességű optikai szálas hálózatok kiépítésének hatékony előmozdítása. Kísérleti projektek kidolgozása az új intelligens hálózati technológiák széles körű alkalmazására, valamint a nemzeti gerinchálózatok korszerűsítésének előmozdítása a nagy sebességű átvitel, rugalmas kiigazítás és intelligens alkalmazkodás jegyében. A kizárólag optikai szálakból álló kábelekből álló hálózatokra való áttérés maradéktalan megvalósítása; az optikai hálózati lefedettség növelésének felgyorsítása a városi területeken; a 1000 megabit/másodperc (1000 Mbps) sebességet meghaladó sebességű elérés biztosítása; a 100 Mbps-nál nagyobb sávszélességek rugalmas kínálatának elérhetővé tétele a lakossági felhasználók számára a nagyvárosokban és közepes méretű városokban; a vidéki száloptikás széles sávú lefedettség javítását többoldalú együttműködéssel kell segíteni. A települések több mint 98 %-a hozzá fog férni optikai szálhoz; az érintett területek több mint 100 Mbps-os szolgáltatásokhoz biztosítanak majd hozzáférést; a vidéki lakossági felhasználók több mint fele választhat majd az 50 Mbps-nál nagyobb sávszélességek közül. A triple play infrastruktúra fejlesztésének előmozdítása.

(69)  Lásd különösen a 3.2. szakaszt: „
  Az internetes infrastruktúra kiépítésének támogatása. Az ipari internetes infrastruktúra kiépítésének és bevezetésének támogatása; az alacsony késleltetési idejű, nagyon megbízható és széles lefedettséggel rendelkező ipari internet kiépítése. Az optikai szálas hálózatok, a mobilhírközlési hálózatok és a vezeték nélküli helyi hálózatok gyártási klaszterekben történő kiépítésének felgyorsítása; az információs hálózatok széles sávú korszerűsítésének végrehajtása; valamint a vállalkozások széles sávú hozzáférési kapacitásának javítása.
  ” http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm

69

Az internetes infrastruktúra kiépítésének támogatása. Az ipari internetes infrastruktúra kiépítésének és bevezetésének támogatása; az alacsony késleltetési idejű, nagyon megbízható és széles lefedettséggel rendelkező ipari internet kiépítése. Az optikai szálas hálózatok, a mobilhírközlési hálózatok és a vezeték nélküli helyi hálózatok gyártási klaszterekben történő kiépítésének felgyorsítása; az információs hálózatok széles sávú korszerűsítésének végrehajtása; valamint a vállalkozások széles sávú hozzáférési kapacitásának javítása.

(70)  Jelentés: 4. fejezet, 56. o. és a következő, 2015. július 4-i hivatalos tájékoztatás: http://english.gov.cn/policies/latest_releases/2015/07/04/content_281475140165588.htm

70

(71)  Lásd: http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 30.).

71

(72)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 29.).

72

(73)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/content_5159124.htm és http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/5159124/files/05242d361d164de587440d7e849f992e.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 30.). A cselekvési terv 2. szakasza a következő utasításokat adja: „
  1) A nagy sebességű optikai szálas hálózat új generációját érintő fejlesztés felgyorsítása. [...] A vidéki térségekben a száloptikás széles sávú hálózatok tényleges lefedettségének kiterjesztését segítő támogatás. A cél: 2018-ig 90 000 kilométernyi optikai szálakból álló kábel telepítése, 200 millió otthoni üvegszálas hálózati port kialakítása, optikai hálózati lefedettség biztosítása a városi területeken, 1000 megabit/másodpercet meghaladó hozzáférési kapacitás biztosítása, valamint a nagy- és közepes városokban az otthoni szélessávú szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználók számára 100 megabit/másodpercnél nagyobb sebességű rugalmas választási lehetőség biztosítása; az optikai szálak arányának 75 %-ról 90 %-ra növelése a falvakban.”
  ; a 4. szakaszban: „
  A pénzügyi támogatás megerősítése. [...] A központi költségvetési beruházások felhasználása a vidéki területeken az információs infrastruktúra kiépítésének további támogatására, a széles sávú hálózatokra összpontosító egyetemes távközlési szolgáltatások kompenzációját szolgáló mechanizmusok kísérleti programjának felgyorsítása a végrehajtási szakaszban, valamint a tizenharmadik ötéves tervben a vidéki hálózattal kapcsolatban meghatározott célok mielőbbi megvalósításának előmozdítása. A kulcsfontosságú projektek pénzügyi támogatásának megerősítése. [...]
  ”.

73

1) A nagy sebességű optikai szálas hálózat új generációját érintő fejlesztés felgyorsítása. [...] A vidéki térségekben a száloptikás széles sávú hálózatok tényleges lefedettségének kiterjesztését segítő támogatás. A cél: 2018-ig 90 000 kilométernyi optikai szálakból álló kábel telepítése, 200 millió otthoni üvegszálas hálózati port kialakítása, optikai hálózati lefedettség biztosítása a városi területeken, 1000 megabit/másodpercet meghaladó hozzáférési kapacitás biztosítása, valamint a nagy- és közepes városokban az otthoni szélessávú szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználók számára 100 megabit/másodpercnél nagyobb sebességű rugalmas választási lehetőség biztosítása; az optikai szálak arányának 75 %-ról 90 %-ra növelése a falvakban.”

A pénzügyi támogatás megerősítése. [...] A központi költségvetési beruházások felhasználása a vidéki területeken az információs infrastruktúra kiépítésének további támogatására, a széles sávú hálózatokra összpontosító egyetemes távközlési szolgáltatások kompenzációját szolgáló mechanizmusok kísérleti programjának felgyorsítása a végrehajtási szakaszban, valamint a tizenharmadik ötéves tervben a vidéki hálózattal kapcsolatban meghatározott célok mielőbbi megvalósításának előmozdítása. A kulcsfontosságú projektek pénzügyi támogatásának megerősítése. [...]

(74)  Jelentés: 4. fejezet, 47. o.

74

(75)  Jelentés: 4. fejezet, 67. o.

75

(76)  Lásd: In-depth report on optical fiber and cable. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019 (Részletes jelentés az optikaiszál- és optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatról. Az optikai szálak és kábelek iránti kereslet elemzése [2019]). A Communication World weboldala. 2018. április 9., hétfő http://www.cww.net.cn/article?id=429906 (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 30.). Lásd különösen a kivonatokat: „
  A történelem során minden, a »Széles sávú Kína« stratégiához hasonló kedvező szakpolitikának az volt a közvetlen hatása, hogy előbbre vitte Kína optikai kommunikációjának fejlődését. A »Széles sávú Kína« és az »Internet+« stratégiáknak, továbbá a nagyobb sebességet és az alacsonyabb díjakat célul kitűző szakpolitikának és egyéb szakpolitikáknak köszönhetően Kína optikai szálas hálózatának kiépítése jelentősen előrehaladt, és az otthoni üvegszálas hálózat elterjedtségének mértéke meghaladta a 80 %-ot. Ez a fajta szakpolitikai támogatás várhatólag hosszú távon folytatódik majd. [...] 2017-ben az állam egymás után négy új szakpolitikát tett közzé az információs ipar, a big data ágazat, a felhőalapú számítástechnika és dolgok internete fejlesztésének előmozdítására. E szakpolitikák végső soron az optikai kommunikációs alapágazatra is hatással vannak. [...] A fenti négy szakpolitika által érintett gazdasági ágazatok képezik az optikai kommunikációs hálózatok fejlesztésének alapját: e gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítása megfelelő szakpolitikai és fejlesztési környezetet biztosít Kína optikai kommunikációs gazdasági ágazata számára. A kínálati oldalon várhatóan a jövőben is folytatódik az optikai kommunikációs gazdasági ágazat védelmét célzó szakpolitika végrehajtása. Az optikai kommunikációra vonatkozó dömpingellenes szakpolitika 2015 óta védi eredményesen a belföldi optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését. Az optikai kommunikációs gazdasági ágazat jelentősége kapcsán megjegyzendő, hogy az egyre erősödő globális kereskedelmi konfliktusok közepette a vonatkozó védelmi szakpolitikák alkalmazása várhatóan folytatódik majd. A Kereskedelmi Minisztérium 2017-ben három dömpingellenes intézkedést hajtott végre az importált optikai szálakból álló kábelekkel szemben, és továbbra is megfelelő ellátási mintát fog fenntartani az optikai szálakból álló kábelek piacán. [...] A downstream iparpolitikai támogatásnak, továbbá a kínálati oldalon végrehajtott dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően a kínai optikai szálakkal és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő szakpolitika előnyei még hangsúlyosabbak lesznek majd.
  ”

76

In-depth report on optical fiber and cable. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019

A történelem során minden, a »Széles sávú Kína« stratégiához hasonló kedvező szakpolitikának az volt a közvetlen hatása, hogy előbbre vitte Kína optikai kommunikációjának fejlődését. A »Széles sávú Kína« és az »Internet+« stratégiáknak, továbbá a nagyobb sebességet és az alacsonyabb díjakat célul kitűző szakpolitikának és egyéb szakpolitikáknak köszönhetően Kína optikai szálas hálózatának kiépítése jelentősen előrehaladt, és az otthoni üvegszálas hálózat elterjedtségének mértéke meghaladta a 80 %-ot. Ez a fajta szakpolitikai támogatás várhatólag hosszú távon folytatódik majd. [...] 2017-ben az állam egymás után négy új szakpolitikát tett közzé az információs ipar, a big data ágazat, a felhőalapú számítástechnika és dolgok internete fejlesztésének előmozdítására. E szakpolitikák végső soron az optikai kommunikációs alapágazatra is hatással vannak. [...] A fenti négy szakpolitika által érintett gazdasági ágazatok képezik az optikai kommunikációs hálózatok fejlesztésének alapját: e gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítása megfelelő szakpolitikai és fejlesztési környezetet biztosít Kína optikai kommunikációs gazdasági ágazata számára. A kínálati oldalon várhatóan a jövőben is folytatódik az optikai kommunikációs gazdasági ágazat védelmét célzó szakpolitika végrehajtása. Az optikai kommunikációra vonatkozó dömpingellenes szakpolitika 2015 óta védi eredményesen a belföldi optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését. Az optikai kommunikációs gazdasági ágazat jelentősége kapcsán megjegyzendő, hogy az egyre erősödő globális kereskedelmi konfliktusok közepette a vonatkozó védelmi szakpolitikák alkalmazása várhatóan folytatódik majd. A Kereskedelmi Minisztérium 2017-ben három dömpingellenes intézkedést hajtott végre az importált optikai szálakból álló kábelekkel szemben, és továbbra is megfelelő ellátási mintát fog fenntartani az optikai szálakból álló kábelek piacán. [...] A downstream iparpolitikai támogatásnak, továbbá a kínálati oldalon végrehajtott dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően a kínai optikai szálakkal és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő szakpolitika előnyei még hangsúlyosabbak lesznek majd.

(77)  Lásd: China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade (A kínai kormányzati orientációs alapok keresik a kkv-k átalakítását és korszerűsítését segítő támogatások módját). A Xinye Capital weboldala. 2019. június 14., péntek http://www.sinye.club/a/changjingsheying/2019/0614/247.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.).

77

China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade

(78)  Lásd a Zhiguang Communication vállalatról szóló cikket a Shandong Dazhong hivatalos honlapján (2019. augusztus 7.): https://sd.dzwww.com/sdnews/201908/t20190807_19032401.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.).

78

(79)  Lásd az alábbi cikkeket is: Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods (A Tongding internetszolgáltatások terén működő leányvállalat 500 millió jüan összegű külső beruházásba kezdett a fényvezető szálak versenyképességének fokozása érdekében) A SINA honlapja. 2020. április 29., szerda https://tech.sina.com.cn/roll/2020-04-29/doc-iircuyvi0538406.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.), és Listing and Development Guiding Fund set up by Suzhou Municipality (limited partnership) and related capital participate in the establishment of a specific fund not exceeding RMB 1 billion (A tőzsdei jegyzést és a fejlesztést segítő orientációs alap (amelyet Suzhou város hozott létre betéti társaság formájában) és a kapcsolódó tőke segíti egy 1 milliárd jüant nem meghaladó összegű egyedi alap létrehozását). Chipingnews. 2020. február 3., hétfő http://www.chipingnews.com.cn/system/2020/0203/content_945.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 9.). Lásd az utóbbiban található kivonatot: „[az alap] enyhíti a többségi részvényes Tongding csoport működésére és üzleti tevékenységére nehezedő nyomást, továbbá támogatja a Tongding Interconnection Information fenntartható fejlesztését; [...] A magánvállalkozások fejlesztését célzó egyedi alapot támogató Suzhou Wujiang körzet célja, hogy csökkentse a Suzhou Wujiang körzetben székhellyel rendelkező, tőzsdén jegyzett vállalkozásokat birtokló főrészvényesek zálogjogának mértékét, és támogassa a vállalkozások fenntartható fejlődését.
  ”

79

Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods

Listing and Development Guiding Fund set up by Suzhou Municipality (limited partnership) and related capital participate in the establishment of a specific fund not exceeding RMB 1 billion

enyhíti a többségi részvényes Tongding csoport működésére és üzleti tevékenységére nehezedő nyomást, továbbá támogatja a Tongding Interconnection Information fenntartható fejlesztését; [...] A magánvállalkozások fejlesztését célzó egyedi alapot támogató Suzhou Wujiang körzet célja, hogy csökkentse a Suzhou Wujiang körzetben székhellyel rendelkező, tőzsdén jegyzett vállalkozásokat birtokló főrészvényesek zálogjogának mértékét, és támogassa a vállalkozások fenntartható fejlődését.

(80)  Lásd: Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies (Wuhan East Lake: a beruházási és adókedvezmény-politikákat ötvöző nemzeti csúcstechnológiai övezet). A Pedata weboldala. 2013. február 27., szerda https://free.pedata.cn/755314.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.). Lásd a kivonatot: „
  Tíz vállalatot jegyeztek a NEEQ-en, illetve részesítettek az ennek megfelelő kormányzati támogatásokban; [...] Annak érdekében, hogy a tőkebefektetési intézmények számára vonzó legyen a parkban való letelepedés vagy a parkban működő vállalkozásokba történő befektetés, Hubei tartomány, Wuhan városa és az East Lake Csúcstechnológiai Övezet illetékes részlegei kockázatitőke-orientációs alapokat hoztak létre. Bár az East Lake Csúcstechnológiai Övezet tőkebefektetési ágazata később alakult ki, a part menti területek csúcstechnológiai övezeteihez képest komoly vonzerővel bír a kockázati tőkével/magántőkével foglalkozó intézmények számára a cégbejegyzés egyszerűsége, továbbá a jelentős szakpolitikai támogatás és a nagyszámú kormányzati orientációs alap elérhetősége miatt.”

80

Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies

Tíz vállalatot jegyeztek a NEEQ-en, illetve részesítettek az ennek megfelelő kormányzati támogatásokban; [...] Annak érdekében, hogy a tőkebefektetési intézmények számára vonzó legyen a parkban való letelepedés vagy a parkban működő vállalkozásokba történő befektetés, Hubei tartomány, Wuhan városa és az East Lake Csúcstechnológiai Övezet illetékes részlegei kockázatitőke-orientációs alapokat hoztak létre. Bár az East Lake Csúcstechnológiai Övezet tőkebefektetési ágazata később alakult ki, a part menti területek csúcstechnológiai övezeteihez képest komoly vonzerővel bír a kockázati tőkével/magántőkével foglalkozó intézmények számára a cégbejegyzés egyszerűsége, továbbá a jelentős szakpolitikai támogatás és a nagyszámú kormányzati orientációs alap elérhetősége miatt

(81)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.), 133. o., 138–139. o.

81

(82)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.), 205. o., 215. o.

82

(83)  http://download.hexun.com/ftp/all_stockdata_2009/all/120/769/1207690337.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 7.), 238. o., 249. o.

83

(84)  Lásd a jegyzék 3.3.1. szakaszát.

84

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf.

(85)  Lásd a terv 2.3. szakaszát: „
  Nagy teljesítményű szálak: Az ultraerős szilárdságú bevonattal ellátott, saválló, lúgálló és korrózióálló, nagy teljesítményű szálak fejlesztésének felgyorsítása; a nagy teljesítményű termékváltozatok (például szénszál, folytonos bazaltszál, aramidszál) sorozatgyártásának előmozdítása; a polifenilén-szulfid szál, a poliimid szál, a PTFE szál és egyéb termékek intenzív fejlesztése a szálak teljesítményindexének további javítása érdekében
  ”. https://weixin.87188718.com/FourFlat/PeiXun.aspx?id=194161 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.).

85

Nagy teljesítményű szálak: Az ultraerős szilárdságú bevonattal ellátott, saválló, lúgálló és korrózióálló, nagy teljesítményű szálak fejlesztésének felgyorsítása; a nagy teljesítményű termékváltozatok (például szénszál, folytonos bazaltszál, aramidszál) sorozatgyártásának előmozdítása; a polifenilén-szulfid szál, a poliimid szál, a PTFE szál és egyéb termékek intenzív fejlesztése a szálak teljesítményindexének további javítása érdekében

(86)  Jelentés: 12. fejezet, 294. o.

86

(87)  Lásd Zhejiang tartomány népi kormányának közleményét „A hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakítását és korszerűsítését célzó cselekvési terv (2017–2020)” című dokumentum kiadásáról. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 6.).

87

(88)  Jelentés: 16. fejezet, 419-420. o.

88

(89)  Jelentés: 8. fejezet, 177. o.

89

(90)  Jelentés: 16. fejezet, 406-424. o.

90

(91)  Jelentés: 12. fejezet, 283. o., 285. o.

91

(92)  Jelentés: 10. fejezet, 221-230. o.

92

(93)  Jelentés: 6. fejezet, 138-149. o.

93

(94)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

94

(95)  Jelentés: 9. fejezet, 213-215. o.

95

(96)  Jelentés: 9. fejezet, 209-211. o.

96

(97)  Jelentés: 13. fejezet, 332-337. o.

97

(98)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

98

(99)  Jelentés: 13. fejezet, 337-341. o.

99

(100)  Jelentés: 6. fejezet, 114-117. o.

100

(101)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

101

(102)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

102

(103)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

103

(104)  Lásd a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022) (Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022))http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 3.). A terv arra szólít fel, hogy „
  folytatni kell a Xi Jinping főtitkár által a pénzügyi ágazat vállalatirányítási reformjának előmozdításáról tartott beszédben megmutatkozó szellemiség gyakorlati megvalósítását
  ”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés és a vállalatirányítás szerves integrációját: „
  a pártvezetés és a vállalatirányítás integrációját szisztematikusabban, szabványosított és eljárásalapú módon kell végrehajtanunk [...] A főbb működési és irányítási kérdéseket a pártbizottságnak még azelőtt kell megvitatnia, hogy az igazgatótanács vagy a felső vezetés határozna azokról.”

104

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022

folytatni kell a Xi Jinping főtitkár által a pénzügyi ágazat vállalatirányítási reformjának előmozdításáról tartott beszédben megmutatkozó szellemiség gyakorlati megvalósítását

a pártvezetés és a vállalatirányítás integrációját szisztematikusabban, szabványosított és eljárásalapú módon kell végrehajtanunk [...] A főbb működési és irányítási kérdéseket a pártbizottságnak még azelőtt kell megvitatnia, hogy az igazgatótanács vagy a felső vezetés határozna azokról.”

(105)  Lásd a CBIRC 2020. december 15-én kiadott, a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

105

(106)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu és Longmei Zhang, 2016. október, WP/16/203.

106

(107)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

107

(108)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o.

108

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en

(109)  Lásd: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

109

(110)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete (2020. április 1.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 108., 2020.4.6., 1. o.).

110

(111)  Jelentés: 5. fejezet, 90-92. o.

111

(112)  Lásd még: jelentés: 5. fejezet, 100–103. o.

112

(113)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2020) 242 final, 2020. október 22., megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf

113

(114)  Lásd: jelentés: 4. fejezet.

114

(115)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

115

(116)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/turkey_report_2020.pdf

116

(117)  Lásd például: az Elsőfokú Bíróság 2008. december 17-i ítélete, HEG és Graphite India kontra Tanács, T-462/04, EU:T:2008:586, 68. pont és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

117

(118)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete (2019. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 200., 2019.7.29., 4. o.).

118

(119)  https://www.gtis.com/gta/

119

(120)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

120

(121)  A Tanács 368/98/EK rendelete (1998. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes dömpingellenes vám végleges beszedéséről (HL L 47., 1998.2.18., 1. o.), (15) preambulumbekezdés).

121

(122)  A Bíróság 1991. október 22-i ítélete, Nölle kontra Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, EU:C:1991:402, 27. pont.

122

(123)  A Bizottság (EU) 2021/607 végrehajtási rendelete (2021. április 14.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett citromsav behozatalára kiterjesztett, az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő kivetéséről (HL L 129., 2021.4.15., 73. o.).

123

(124)  https://your.fitch.group/rs/732-CKH-767/images/Fitch_10069753.pdf?mkt_tok=eyJpIjoiWmpSa1pXWTROREJpWkRVMCIsInQiOiJ1NnhzNGptTmpwaUQrcUNiM2ZERDAycU1UV3dwcEQzaG5ORGNIUVFHTlBLZTduYXhPS1BhaHNaQVdQUzVUTmFkRzRBQk9PQ2pkSFR3V1c0Y24wMEZPdz09In0%3D.

124

(125)  https://ar.prysmiangroup.com/en

125

(126)  Útmutató dömpingellenes panasz összeállításához, 17. o.

126

(127)  C-16/90, Nölle kontra Hauptzollamt Bremen-Freihafen, 20. pont.

127

(128)  Az útmutató a következő nyilatkozatot tartalmazza: „Ez az útmutató jogilag nem kötelező erejű dokumentum. A benne foglalt tartalom nem kötelező. A panaszosok által rendelkezésre bocsátott információk az adott eset körülményeitől függően eltérőek lehetnek. Az útmutató célja pusztán az, hogy általános tanácsadással szolgáljon. Adódhatnak olyan helyzetek, amikor az ügy sajátos jellegénél fogva egy másik megközelítés lehet észszerű. Ebből az is következik, hogy ezen útmutató alapján nem lehet következtetéseket levonni arról, hogy a dömpingellenes panaszok tekintetében mi tekinthető elfogadhatósági küszöbnek. Ugyanígy, ezen útmutató használata nem jelenti a panasz automatikus elfogadását: a Bizottság minden ügyet érdemben elemez.”

128

(129)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_120017.pdf

129

(130)  A Bíróság 2012. március 22-i ítélete, GLS, C-338/10, EU:C:2012:158, 34. pont.

130

(131)  A Tanács 368/98/EK rendelete (1998. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes dömpingellenes vám végleges beszedéséről (HL L 47., 1998.2.18., 1. o., (15) preambulumbekezdés).

131

(132)  Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (7) bekezdése (HL L 176, 2016.6.30., 21. o.) helyébe az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2321 európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének jelenlegi szövege lépett.

132

(133)  https://www.prysmiangroup.com/sites/default/files/business_markets/markets/downloads/datasheets/OPGW-TUBAL_1.pdf

133

(134)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/a/argentina/ARG.pdf (44. oldal); https://www.argentina.gob.ar/trabajo/casasparticulares/empleador/remuneracionesyrecibos/aguinaldo; https://www.mondaq.com/argentina/employee-rights-labour-relations/536000/labor-costs-in-argentina

134

(135)  https://www.indec.gob.ar/indec/web/Nivel4-Tema-4-31-61

135

(136)  https://www.argentina.gob.ar/enre/cuadros_tarifarios

136

(137)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

137

(138)  A Törvényszék 2015. június 25-i ítélete, PT Musim Mas kontra Tanács, T-26/12, EU:T:2015:437, 53. pont.

138

(139)  A Törvényszék 2016. október 26-i ítélete, PT Musim Mas kontra Tanács, C-468/15 P, EU: C:2016:803, 46. pont.

139

(140)  CRU Cable market outlook (CRU: Kábelpiaci kitekintés, 2020. augusztus), kiegészítve a panaszosok piaci értesüléseivel.

140

(141)  Ezek a mutatók azokon a közvetlen adatokon alapultak, amelyeket a panaszos gyűjtött az uniós termelés csaknem 80 %-át képviselő nyolc panaszos vagy támogató uniós gyártóról (egy vállalatot a (409) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt figyelmen kívül hagyva), továbbá a többi uniós gyártóra vonatkozó piackutatást és piaci értesüléseket vették alapul.

141

(142)  CRU Cable market outlook (CRU: Kábelpiaci kitekintés, 2020. augusztus), 29. o., valamint CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region (CRU: Összefoglaló a kábelek világpiacáról alkalmazások és régiók szerinti bontásban, 2021. február).

142

(143)  A panaszosok becslése nyilvános források (a CRU 2020. január 10-i, Further instability on the horizon as tumultuous year ends [További instabilitás várható a viharos év végén] című cikke, valamint a 2019. júniusi CRU Wire Cable konferencia prezentációi) alapján (a panasz 36. lábjegyzete).

143

(144)  A Bíróság 2017. április 5-i ítélete, Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener kontra Tanács, C-376/15 P és C-377/15 P, EU:C:2017:269, 58–60. pont.

144

(145)  
  HL L 362., 1988.12.30., 59. o., (7) preambulumbekezdés.

145

(146)  Az Elsőfokú Bíróság 1997. december 17-i ítélete, EFMA kontra Tanács, T-121/95, EU:T:1997:198, 105. és az azt követő pontok.

146

(147)  Ezek az árak reprezentatívnak tekinthetők, és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszakbeli értékesítéseinek 36 %-át képviselik.

147

(148)  
  HL L 87., 1998.3.21., 24. o.

148

(149)  Lásd még: a Törvényszék 2021. szeptember 22-i ítélete, PAO Severstal, T-753/16, ECLI:EU:T:2021:612, 260–273. pont.

149

(150)  Ursula von der Leyen, a Bizottság elnöke az Unió helyzetét értékelő 2020. évi beszédében a következőket jelentette ki: „A NextGenerationEU révén elért beruházásösztönzés egyedülálló esélyt nyújt arra, hogy minden települést bekössünk a széles sávú internethálózatba. Ezért kiemelt figyelmet kívánunk fordítani a biztonságos internetkapcsolatra, valamint az 5G, 6G és üvegszálas hálózatok bővítésére irányuló beruházásokra. A NextGenerationEU arra is egyedülálló lehetőséget nyújt, hogy következetesebb európai megközelítést dolgozzunk ki az összekapcsoltság és a digitális infrastruktúra fejlesztése tekintetében.” https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655 .

150

(151)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A 2030-as digitális iránytű: Európa digitális évtizede, Brüsszel, 2021. március 9., COM(2021) 118 final.

151

(152)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1049 Brussels, Belgium.

152

(153)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

153

(154)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról, I. melléklet („Kombinált Nómenklatúra” (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

154

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd | C698 |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd | C700 |
| Fasten csoport:






  — | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd

C698

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd

C700

Fasten csoport:

—

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd

C703

Jiangsu Etern Company Limited

C704

Jiangsu Hengtong csoport:

| — | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd

| — | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd

| — | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Liangang Optoelectronic Technology Co., Ltd

C724

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd

C709

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd

C710

SDG csoport:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd

C711

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd

C712

Shenzhen WanBao Optical Fiber Communication Co., Ltd

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd

C718

YOFC csoport:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/153

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2012 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. november 17.)

az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 30-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából és az Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek, vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 30-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából és az Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek, vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. augusztus 17-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. augusztus 17-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

| (3) | A Bizottság 2021. február 17-én szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indiából és Indonéziából származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: szubvencióellenes vizsgálat) (3). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2021. február 17-én szubvencióellenes vizsgálatot indított az Indiából és Indonéziából származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: szubvencióellenes vizsgálat) (3).

3

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (4) | A szükséges bizonyítékokkal alátámasztott panaszosi kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján az (EU) 2021/370 bizottsági végrehajtási rendelet (4) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

A szükséges bizonyítékokkal alátámasztott panaszosi kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján az (EU) 2021/370 bizottsági végrehajtási rendelet (4) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára.

4

1.3.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (5) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban 2021. április 30-án megküldte a feleknek a javasolt ideiglenes vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözetek és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges mérték részletes számítását. Amint azt az ideiglenes rendelet (210) preambulumbekezdése kifejti, a Bizottság figyelembe vette azokat az észrevételeket is, amelyek számszaki hibákat kifogásoló észrevételnek voltak tekinthetők, és szükség esetén megfelelően korrigálta a különbözeteket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban 2021. április 30-án megküldte a feleknek a javasolt ideiglenes vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözetek és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges mérték részletes számítását. Amint azt az ideiglenes rendelet (210) preambulumbekezdése kifejti, a Bizottság figyelembe vette azokat az észrevételeket is, amelyek számszaki hibákat kifogásoló észrevételnek voltak tekinthetők, és szükség esetén megfelelően korrigálta a különbözeteket.

| (6) | A Bizottság 2021. május 28-án az (EU) 2021/854 bizottsági végrehajtási rendelet (5) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) útján ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2021. május 28-án az (EU) 2021/854 bizottsági végrehajtási rendelet (5) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) útján ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

5

1.4.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (7) | Az érdekelt feleknek az ideiglenes dömpingellenes vám kivetését eredményező lényeges tényekről és szempontokról történő tájékoztatását (a továbbiakban: az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása) követően a panaszos, egy konzorcium, amely az importőrök és forgalmazók érdekeit képviselte (a továbbiakban: Euranimi (6)), egy független importőr, egy felhasználó, a mintában szereplő exportáló gyártók, az indiai kormány és az indonéz kormány írásbeli beadványt nyújtottak be, amelyben ismertették az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt feleknek az ideiglenes dömpingellenes vám kivetését eredményező lényeges tényekről és szempontokról történő tájékoztatását (a továbbiakban: az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása) követően a panaszos, egy konzorcium, amely az importőrök és forgalmazók érdekeit képviselte (a továbbiakban: Euranimi (6)), egy független importőr, egy felhasználó, a mintában szereplő exportáló gyártók, az indiai kormány és az indonéz kormány írásbeli beadványt nyújtottak be, amelyben ismertették az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat.

6

| (8) | A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra került sor a panaszossal, az importőrök és forgalmazók konzorciumával, egy független importőrrel, egy felhasználóval és a mintában szereplő két exportáló gyártóval. |
| --- | --- |

(8)

A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra került sor a panaszossal, az importőrök és forgalmazók konzorciumával, egy független importőrrel, egy felhasználóval és a mintában szereplő két exportáló gyártóval.

| (9) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését. A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek észrevételeit, és azok alapján az indokolt esetekben módosította az ideiglenes ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését. A végleges ténymegállapítások megfogalmazásakor a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek észrevételeit, és azok alapján az indokolt esetekben módosította az ideiglenes ténymegállapításokat.

| (10) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban észrevételek érkeztek az Eurofertől, az Arinox uniós gyártótól és felhasználótól, az importőrök és forgalmazók Euranimi elnevezésű konzorciumától, az LSI elnevezésű független importőrtől és az együttműködő exportáló gyártóktól. Ezenkívül az IRNC, az egyik együttműködő exportáló gyártó észrevételeket fűzött azokhoz az észrevételekhez, amelyeket az Eurofer a beszerzései vonatkozásában alkalmazott bizottsági megközelítéssel kapcsolatban nyújtott be (lásd a (71)–(74) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban észrevételek érkeztek az Eurofertől, az Arinox uniós gyártótól és felhasználótól, az importőrök és forgalmazók Euranimi elnevezésű konzorciumától, az LSI elnevezésű független importőrtől és az együttműködő exportáló gyártóktól. Ezenkívül az IRNC, az egyik együttműködő exportáló gyártó észrevételeket fűzött azokhoz az észrevételekhez, amelyeket az Eurofer a beszerzései vonatkozásában alkalmazott bizottsági megközelítéssel kapcsolatban nyújtott be (lásd a (71)–(74) preambulumbekezdést).

| (11) | Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is. Meghallgatásra került sor a panaszossal, az Euranimivel, egy független importőrrel, egy olyan felhasználóval, amely szintén uniós gyártónak bizonyult, valamint az egyik exportáló gyártóval. Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeire tekintettel az IRNC exportáló gyártó további végső tájékoztatást kapott, amely az általa alkalmazott egyes exportértékesítési árak kiigazítására korlátozódott. A Bizottság lehetőséget biztosított az IRNC számára, hogy észrevételeket tegyen e további végső tájékoztatással kapcsolatban, az IRNC azonban nem válaszolt. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is. Meghallgatásra került sor a panaszossal, az Euranimivel, egy független importőrrel, egy olyan felhasználóval, amely szintén uniós gyártónak bizonyult, valamint az egyik exportáló gyártóval. Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeire tekintettel az IRNC exportáló gyártó további végső tájékoztatást kapott, amely az általa alkalmazott egyes exportértékesítési árak kiigazítására korlátozódott. A Bizottság lehetőséget biztosított az IRNC számára, hogy észrevételeket tegyen e további végső tájékoztatással kapcsolatban, az IRNC azonban nem válaszolt.

| (12) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (6)–(14) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(13)

mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (6)–(14) preambulumbekezdését.

1.6.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (14) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, továbbá egy független importőr azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásait alaposan meg kell vizsgálni, mivel a vizsgálati időszak a világjárvány rendkívüli időszakát is magában foglalta. |
| --- | --- |

(14)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, továbbá egy független importőr azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásait alaposan meg kell vizsgálni, mivel a vizsgálati időszak a világjárvány rendkívüli időszakát is magában foglalta.

| (15) | A Bizottság figyelembe vette, hogy a vizsgálati időszaknak volt néhány olyan hónapja, amikor a Covid19-világjárvány jelen volt. A Bizottság alaposan feltárta és elemezte a Covid19-világjárvány hatásait, és arra a következtetésre jutott, hogy kárt okozó dömping áll fenn az uniós piacon, amely nem a világjárvány hatásainak tudható be. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság figyelembe vette, hogy a vizsgálati időszaknak volt néhány olyan hónapja, amikor a Covid19-világjárvány jelen volt. A Bizottság alaposan feltárta és elemezte a Covid19-világjárvány hatásait, és arra a következtetésre jutott, hogy kárt okozó dömping áll fenn az uniós piacon, amely nem a világjárvány hatásainak tudható be.

| (16) | A vizsgálati időszakra és a figyelembe vett időszakra vonatkozó további észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglaltakat. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálati időszakra és a figyelembe vett időszakra vonatkozó további észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglaltakat.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (17) | Az ideiglenes szakaszban egy uniós felhasználó, az Arinox kérte a 200-as és 201-es acélminőségű rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek kizárását kérte a termékkörből. Az ideiglenes rendelet (25)–(27) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság ezt a kérést ideiglenesen elutasította. |
| --- | --- |

(17)

Az ideiglenes szakaszban egy uniós felhasználó, az Arinox kérte a 200-as és 201-es acélminőségű rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek kizárását kérte a termékkörből. Az ideiglenes rendelet (25)–(27) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság ezt a kérést ideiglenesen elutasította.

| (18) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a fél a 200-as acélminőségű termékeknek megfelelő termékek kizárása iránti kérelmét a Jindal J4 vagy JSLU DD (1 %-os nikkelminőségű) 0,90 + 0/–0,060 mm vastagságú, rozsdamentes acélból készült, a precíziós szalagok gyártásához használt termékekre szűkítette le. A fél kijelentette, hogy a termék könnyen azonosítható és emiatt nem áll fenn az intézkedések kijátszásának kockázata, hogy a termék nem cserélhető fel terméktípusokkal és hogy a terméket az uniós gazdasági ágazat nem gyártja. A vállalat hozzátette, hogy a végfelhasználás könnyen ellenőrizhető. |
| --- | --- |

(18)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a fél a 200-as acélminőségű termékeknek megfelelő termékek kizárása iránti kérelmét a Jindal J4 vagy JSLU DD (1 %-os nikkelminőségű) 0,90 + 0/–0,060 mm vastagságú, rozsdamentes acélból készült, a precíziós szalagok gyártásához használt termékekre szűkítette le. A fél kijelentette, hogy a termék könnyen azonosítható és emiatt nem áll fenn az intézkedések kijátszásának kockázata, hogy a termék nem cserélhető fel terméktípusokkal és hogy a terméket az uniós gazdasági ágazat nem gyártja. A vállalat hozzátette, hogy a végfelhasználás könnyen ellenőrizhető.

| (19) | A panaszos a termékkörből való kizárásra irányuló aktualizált kérelmet megtámadta. Az Eurofer azt állította, hogy az uniós felhasználó által megjelölt minőségi kategóriák kereskedelmi megnevezések, és azok definícióját egyetlen nemzetközi szabvány sem tartalmazza. Rámutatott, hogy a vámhatóságoknak ezért nincs lehetőségük arra, hogy a kizárt termék kémiai összetételére vonatkozóan bármilyen hivatkozást határozzanak meg és ellenőrzést hajtsanak végre. Hozzátette, hogy a végfelhasználás ellenőrzése indokolatlan terhet róna a vámhatóságokra. Kijelentette továbbá, hogy ha kizárólag a Jindal által előállított termékeket zárnák ki a termékkörből, az a keresztkompenzáció kockázatát hordozná magában, ami befolyásolná az intézkedések korrekciós hatását. |
| --- | --- |

(19)

A panaszos a termékkörből való kizárásra irányuló aktualizált kérelmet megtámadta. Az Eurofer azt állította, hogy az uniós felhasználó által megjelölt minőségi kategóriák kereskedelmi megnevezések, és azok definícióját egyetlen nemzetközi szabvány sem tartalmazza. Rámutatott, hogy a vámhatóságoknak ezért nincs lehetőségük arra, hogy a kizárt termék kémiai összetételére vonatkozóan bármilyen hivatkozást határozzanak meg és ellenőrzést hajtsanak végre. Hozzátette, hogy a végfelhasználás ellenőrzése indokolatlan terhet róna a vámhatóságokra. Kijelentette továbbá, hogy ha kizárólag a Jindal által előállított termékeket zárnák ki a termékkörből, az a keresztkompenzáció kockázatát hordozná magában, ami befolyásolná az intézkedések korrekciós hatását.

| (20) | A vizsgálat megállapította, hogy az ilyen termékek tulajdonságaikat tekintve egymással felcserélhetők. A Bizottság megállapította továbbá, hogy e kizárás iránti kérelemnek az elfogadása valóban indokolatlan terhet róna a vámhatóságokra, amelyeknek minden egyes szállítmány esetében laboratóriumi vizsgálatot kellene végezniük és ellenőrizniük kellene a végfelhasználást. Továbbá, tekintettel arra, hogy a termék egyetlen exportáló gyártóhoz kapcsolódik, nem zárható ki a keresztkompenzáció kockázata. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat megállapította, hogy az ilyen termékek tulajdonságaikat tekintve egymással felcserélhetők. A Bizottság megállapította továbbá, hogy e kizárás iránti kérelemnek az elfogadása valóban indokolatlan terhet róna a vámhatóságokra, amelyeknek minden egyes szállítmány esetében laboratóriumi vizsgálatot kellene végezniük és ellenőrizniük kellene a végfelhasználást. Továbbá, tekintettel arra, hogy a termék egyetlen exportáló gyártóhoz kapcsolódik, nem zárható ki a keresztkompenzáció kockázata.

| (21) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Arinox megismételte a termékkörből való kizárás iránti eredeti kérelmét, vagyis azt, hogy az alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű termékeket és a 201-es acélminőségű termékeket zárják ki a termékkörből. Az Arinox azzal érvelt, hogy az alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű termékeket és a 201-es acélminőségű termékek lényegében nem állnak rendelkezésre az uniós piacon, és az uniós gyártók nem érdekeltek e termékek gyártásában. Kifejtette, hogy az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően gazdaságilag nem életképes megoldás a 201-es acélminőségű termékek uniós gazdasági ágazattól történő beszerzése, és hogy csak egyetlen uniós gyártó képes alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű rozsdamentes acélból készült precíziós szalagot előállítani. Az Arinox előadta továbbá, hogy gazdasági kárt szenvedett már amiatt is, hogy ezeket a termékeket felvették a jelenlegi vizsgálatba, mivel – tekintettel a termék árérzékenységére – a dömpingellenes vámot nem tudta áthárítani a vevőire. Hozzátette azt is, hogy egy közelmúltbeli ügyben a Bizottság hasonló helyzetben engedélyezte a termék kizárását. |
| --- | --- |

(21)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Arinox megismételte a termékkörből való kizárás iránti eredeti kérelmét, vagyis azt, hogy az alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű termékeket és a 201-es acélminőségű termékeket zárják ki a termékkörből. Az Arinox azzal érvelt, hogy az alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű termékeket és a 201-es acélminőségű termékek lényegében nem állnak rendelkezésre az uniós piacon, és az uniós gyártók nem érdekeltek e termékek gyártásában. Kifejtette, hogy az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően gazdaságilag nem életképes megoldás a 201-es acélminőségű termékek uniós gazdasági ágazattól történő beszerzése, és hogy csak egyetlen uniós gyártó képes alacsony nikkeltartalmú 200-as acélminőségű rozsdamentes acélból készült precíziós szalagot előállítani. Az Arinox előadta továbbá, hogy gazdasági kárt szenvedett már amiatt is, hogy ezeket a termékeket felvették a jelenlegi vizsgálatba, mivel – tekintettel a termék árérzékenységére – a dömpingellenes vámot nem tudta áthárítani a vevőire. Hozzátette azt is, hogy egy közelmúltbeli ügyben a Bizottság hasonló helyzetben engedélyezte a termék kizárását.

| (22) | A vállalat továbbá megismételte, hogy a fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságok tekintetében jelentős különbségek vannak a 200-as és a 201-es acélminőségű termékek és a vizsgált termékek körébe tartozó egyéb acéltípusok (különösen a 300-as acélminőségű termékek) között, valamint hogy a 200-as és a 201-es acélminőségű termékek kémiai összetételét a vámhatóságok egyszerűen ellenőrizhetik könnyen hozzáférhető műszerek és az üzemi vizsgálati bizonylat felhasználásával. A vállalat emellett azt is előadta, hogy a kizárás iránti kérelem egyetlen végfelhasználáshoz kapcsolódik, és valószínűsíthető, hogy az e kérelem nyújtotta lehetőséggel egyedül csak saját maga élne. |
| --- | --- |

(22)

A vállalat továbbá megismételte, hogy a fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságok tekintetében jelentős különbségek vannak a 200-as és a 201-es acélminőségű termékek és a vizsgált termékek körébe tartozó egyéb acéltípusok (különösen a 300-as acélminőségű termékek) között, valamint hogy a 200-as és a 201-es acélminőségű termékek kémiai összetételét a vámhatóságok egyszerűen ellenőrizhetik könnyen hozzáférhető műszerek és az üzemi vizsgálati bizonylat felhasználásával. A vállalat emellett azt is előadta, hogy a kizárás iránti kérelem egyetlen végfelhasználáshoz kapcsolódik, és valószínűsíthető, hogy az e kérelem nyújtotta lehetőséggel egyedül csak saját maga élne.

| (23) | Az Arinox azzal érvelt, hogy a keresztkompenzáció kockázata korlátozott, mivel főként 200-as és 201-es acélminőségű acélt vásárol az érintett országokból, és beszállítói ezen országok különböző gyártói. |
| --- | --- |

(23)

Az Arinox azzal érvelt, hogy a keresztkompenzáció kockázata korlátozott, mivel főként 200-as és 201-es acélminőségű acélt vásárol az érintett országokból, és beszállítói ezen országok különböző gyártói.

| (24) | Az Arinox nem nyújtott be további bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a 200-as és 201-es acélminőségű termékeket más acéltípusokkal miért nem felcserélhetők, csupán azt állította, hogy ez gazdasági szempontból irracionális lépés lenne. Amint az a fenti (20) preambulumbekezdés ismerteti, a kémiai összetételt a vámhatóságok laboratóriumi vizsgálattal tudnák ellenőrizni, ami súlyos terhet róna a rájuk, különösen mivel e vizsgálatra a kizárás iránti kérelemmel érintett termék minden egyes szállítmánya esetében szükség lenne. A keresztkompenzáció kockázatának fennállását objektív értékeléssel állapítják meg, és a vállalat által a 200-as és 201-es acélminőségű termékek, valamint az érintett országokból származó egyéb termékek beszerzései tekintetében szolgáltatott adatok azt mutatták, hogy a vállalat a jelenlegi vizsgálat termékkörébe tartozó egyéb termékeket vásárolt az adott országokból, ami eleve a keresztkompenzáció kockázatát jelenti. Továbbá, jóllehet a vállalat azt állítja, hogy ezeknek az acélminőségeknek az esetében csak egy végfelhasználás lehetséges, nem zárható ki, hogy ezeknek az acélminőségeknek más felhasználási módjai is lehetnek. |
| --- | --- |

(24)

Az Arinox nem nyújtott be további bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a 200-as és 201-es acélminőségű termékeket más acéltípusokkal miért nem felcserélhetők, csupán azt állította, hogy ez gazdasági szempontból irracionális lépés lenne. Amint az a fenti (20) preambulumbekezdés ismerteti, a kémiai összetételt a vámhatóságok laboratóriumi vizsgálattal tudnák ellenőrizni, ami súlyos terhet róna a rájuk, különösen mivel e vizsgálatra a kizárás iránti kérelemmel érintett termék minden egyes szállítmánya esetében szükség lenne. A keresztkompenzáció kockázatának fennállását objektív értékeléssel állapítják meg, és a vállalat által a 200-as és 201-es acélminőségű termékek, valamint az érintett országokból származó egyéb termékek beszerzései tekintetében szolgáltatott adatok azt mutatták, hogy a vállalat a jelenlegi vizsgálat termékkörébe tartozó egyéb termékeket vásárolt az adott országokból, ami eleve a keresztkompenzáció kockázatát jelenti. Továbbá, jóllehet a vállalat azt állítja, hogy ezeknek az acélminőségeknek az esetében csak egy végfelhasználás lehetséges, nem zárható ki, hogy ezeknek az acélminőségeknek más felhasználási módjai is lehetnek.

| (25) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termék kizárása iránti kérelem jóváhagyása nem lenne helyénvaló, így e kérelmet elutasította. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termék kizárása iránti kérelem jóváhagyása nem lenne helyénvaló, így e kérelmet elutasította.

2.2.   Következtetés

Következtetés

| (26) | A Bizottság a termékkörre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(27) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit megerősítette. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság a termékkörre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(27) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit megerősítette.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   India

India

3.1.1.   Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének részleges alkalmazása

Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének részleges alkalmazása

| (27) | Az ideiglenes rendelet (29)–(57) preambulumbekezdése a vizsgált termék gyártásában és értékesítésében részt vevő, a Jindal cégcsoporthoz tartozó indiai vállalkozásokra a „Jindal csoport” néven hivatkozik. E rendelet ezekre a vállalkozásokra „Jindal India” néven hivatkozik, míg a „Jindal csoport” kifejezést a Jindal Indiában, Indonéziában és harmadik országokban működő leányvállalataira használja. |
| --- | --- |

(27)

Az ideiglenes rendelet (29)–(57) preambulumbekezdése a vizsgált termék gyártásában és értékesítésében részt vevő, a Jindal cégcsoporthoz tartozó indiai vállalkozásokra a „Jindal csoport” néven hivatkozik. E rendelet ezekre a vállalkozásokra „Jindal India” néven hivatkozik, míg a „Jindal csoport” kifejezést a Jindal Indiában, Indonéziában és harmadik országokban működő leányvállalataira használja.

| (28) | Amint azt az ideiglenes rendelet (32)–(35) preambulumbekezdésében kifejti, a Bizottság úgy határozott, hogy az ideiglenes szakaszban az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és hogy a Jindal csoporttal kapcsolatban álló egyik vállalat szerepére vonatkozó hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket használja fel. |
| --- | --- |

(28)

Amint azt az ideiglenes rendelet (32)–(35) preambulumbekezdésében kifejti, a Bizottság úgy határozott, hogy az ideiglenes szakaszban az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és hogy a Jindal csoporttal kapcsolatban álló egyik vállalat szerepére vonatkozó hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket használja fel.

| (29) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal csoport vitatta a 18. cikk alkalmazását. Úgy ítélte meg, hogy nem tagadta meg a releváns információkhoz való hozzáférést, illetve nem mulasztotta el az ilyen információk rendelkezésre bocsátását, és hogy minden tőle telhetőt megtett. Úgy vélte, hogy a Bizottságnak ezért a vállalat által szolgáltatott információkat kell felhasználnia. A Bizottság mérlegelte ezeket az észrevételeket. Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a Jindal csoport már 2021. április 16-án meghallgatáson vett részt a meghallgató tisztviselő előtt. A meghallgató tisztviselő által az e meghallgatást követően összeállított ajánlásoknak megfelelően a Bizottság teljeskörűen értékelte azokat az információkat is, amelyeket a Jindal csoporttól a 18. cikk szerinti levélre adott válaszként kapott 2021. március 29-én. |
| --- | --- |

(29)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal csoport vitatta a 18. cikk alkalmazását. Úgy ítélte meg, hogy nem tagadta meg a releváns információkhoz való hozzáférést, illetve nem mulasztotta el az ilyen információk rendelkezésre bocsátását, és hogy minden tőle telhetőt megtett. Úgy vélte, hogy a Bizottságnak ezért a vállalat által szolgáltatott információkat kell felhasználnia. A Bizottság mérlegelte ezeket az észrevételeket. Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a Jindal csoport már 2021. április 16-án meghallgatáson vett részt a meghallgató tisztviselő előtt. A meghallgató tisztviselő által az e meghallgatást követően összeállított ajánlásoknak megfelelően a Bizottság teljeskörűen értékelte azokat az információkat is, amelyeket a Jindal csoporttól a 18. cikk szerinti levélre adott válaszként kapott 2021. március 29-én.

| (30) | A Bizottság tehát az ezen exportáló gyártó által szolgáltatott információkat használta fel, és részben elfogadta az állítást. Ezen túlmenően a 2021. március 29-én benyújtott információk további elemzése arra mutatott, hogy további kiigazításra van szükség. Mivel a Jindal csoport észrevételei érzékenynek minősültek, az állítás részletes értékelését kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság tehát az ezen exportáló gyártó által szolgáltatott információkat használta fel, és részben elfogadta az állítást. Ezen túlmenően a 2021. március 29-én benyújtott információk további elemzése arra mutatott, hogy további kiigazításra van szükség. Mivel a Jindal csoport észrevételei érzékenynek minősültek, az állítás részletes értékelését kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására.

3.1.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (31) | A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (36)–(47) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(31)

A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (36)–(47) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (32) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia megismételte az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésére, valamint 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjára vonatkozó állítását, miszerint a Bizottságnak ki kell igazítania a rendes értéket, tekintettel azokra a korlátozásokra, amelyeket Indiában és Indonéziában a vizsgálati időszak egy részében a Covid19-járvány miatt rendeltek el. |
| --- | --- |

(32)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia megismételte az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésére, valamint 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjára vonatkozó állítását, miszerint a Bizottságnak ki kell igazítania a rendes értéket, tekintettel azokra a korlátozásokra, amelyeket Indiában és Indonéziában a vizsgálati időszak egy részében a Covid19-járvány miatt rendeltek el.

| (33) | A Bizottság kénytelen volt elutasítani ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság kénytelen volt elutasítani ezeket az állításokat.

| (34) | A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti állításokat illetően a Bizottság először is megjegyzi, hogy a harmadik albekezdés a megfelelő költségfelosztást és e felosztás múltbeli alkalmazását tárgyalja, előnyben részesítve a forgalom alapján történő költségfelosztást. A Bizottság hozzáteszi: „Ha az ezen albekezdés szerinti költségelosztásban nem szerepelnek, akkor a költségeket megfelelően ki kell igazítani azoknál az egyszeri költségtételeknél, amelyek a jövőbeni és/vagy jelenlegi termelést segítik elő”. A szóban forgó esetben azonban a „Covid19-cel kapcsolatos költségek”, amelyre az állítás hivatkozik, nem képeznek külön költségtételt, amelyet a vizsgálati időszak tekintetében ki lehetne igazítani. Az állításban említett költségek szokásos fix költségek, amelyek a Jindal esetében rendszeresen és ismételten felmerülnek, azonban a Covid19-járvány miatt alacsonyabb termelési mennyiségre vetítve jelentkeznek. Erre a forgatókönyvre azonban nem vonatkozik a harmadik albekezdés idézett utolsó mondata. Emiatt a 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése alapján nem ítélhető meg kiigazítás. |
| --- | --- |

(34)

A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti állításokat illetően a Bizottság először is megjegyzi, hogy a harmadik albekezdés a megfelelő költségfelosztást és e felosztás múltbeli alkalmazását tárgyalja, előnyben részesítve a forgalom alapján történő költségfelosztást. A Bizottság hozzáteszi: „Ha az ezen albekezdés szerinti költségelosztásban nem szerepelnek, akkor a költségeket megfelelően ki kell igazítani azoknál az egyszeri költségtételeknél, amelyek a jövőbeni és/vagy jelenlegi termelést segítik elő”. A szóban forgó esetben azonban a „Covid19-cel kapcsolatos költségek”, amelyre az állítás hivatkozik, nem képeznek külön költségtételt, amelyet a vizsgálati időszak tekintetében ki lehetne igazítani. Az állításban említett költségek szokásos fix költségek, amelyek a Jindal esetében rendszeresen és ismételten felmerülnek, azonban a Covid19-járvány miatt alacsonyabb termelési mennyiségre vetítve jelentkeznek. Erre a forgatókönyvre azonban nem vonatkozik a harmadik albekezdés idézett utolsó mondata. Emiatt a 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése alapján nem ítélhető meg kiigazítás.

| (35) | Másodszor: a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti állításokat illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében a valamely vállalatnál szokásosan felmerülő egységköltségektől csak abban az esetben lehet eltérni, ha az új gyártólétesítmények használata jelentős többletberuházást igényel, és ha az ezt követő alacsony kapacitáskihasználási arány a vizsgálati időszakban vagy annak egy részében a felfutási időszak tevékenységének következménye. A szóban forgó esetben az alacsony kapacitáskihasználási arány – ha van ilyen – a termelés Covid19 miatti ideiglenes leállításának következménye. Emiatt a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(35)

Másodszor: a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti állításokat illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében a valamely vállalatnál szokásosan felmerülő egységköltségektől csak abban az esetben lehet eltérni, ha az új gyártólétesítmények használata jelentős többletberuházást igényel, és ha az ezt követő alacsony kapacitáskihasználási arány a vizsgálati időszakban vagy annak egy részében a felfutási időszak tevékenységének következménye. A szóban forgó esetben az alacsony kapacitáskihasználási arány – ha van ilyen – a termelés Covid19 miatti ideiglenes leállításának következménye. Emiatt a 2. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése nem alkalmazandó.

| (36) | Harmadszor: a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti állításokat illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2. cikk (10) úgy rendelkezik, hogy a „tényezők eltérései is kiigazíthatók, amennyiben bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az árak e bekezdésben előírt összehasonlíthatóságát, különösen, ha a vevők az ilyen tényezők eltérése miatt következetesen eltérő árakat fizetnek a belföldi piacon”. A Jindal India és a Jindal Indonesia azzal érvelt, hogy a Covid19-járvány miatt korlátozások termelési költségre gyakorolt hatása miatt kiigazítást kellett volna végezni, azonban nem tudta bizonyítani, hogy ez az árak összehasonlíthatóságára bármilyen hatással lett volna. Ezért a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontjára vonatkozó állítás nem fogadható el. |
| --- | --- |

(36)

Harmadszor: a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti állításokat illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2. cikk (10) úgy rendelkezik, hogy a „tényezők eltérései is kiigazíthatók, amennyiben bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az árak e bekezdésben előírt összehasonlíthatóságát, különösen, ha a vevők az ilyen tényezők eltérése miatt következetesen eltérő árakat fizetnek a belföldi piacon”. A Jindal India és a Jindal Indonesia azzal érvelt, hogy a Covid19-járvány miatt korlátozások termelési költségre gyakorolt hatása miatt kiigazítást kellett volna végezni, azonban nem tudta bizonyítani, hogy ez az árak összehasonlíthatóságára bármilyen hatással lett volna. Ezért a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontjára vonatkozó állítás nem fogadható el.

| (37) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport megismételte állítását a Covid19-cel kapcsolatos költségeket érintő kiigazításokról. A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése szerinti esetleges kiigazítással kapcsolatban a Jindal csoport felhívta a figyelmet a „szokatlanul magas” (7) költségekre, amelyeket véleménye szerint nem szabad teljes egészében a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti előállításának és értékesítésének tulajdonítani, ehelyett a Bizottságnak a vizsgálati időszak alatti reprezentatív előállítási költséget kell kiszámítania. |
| --- | --- |

(37)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport megismételte állítását a Covid19-cel kapcsolatos költségeket érintő kiigazításokról. A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése szerinti esetleges kiigazítással kapcsolatban a Jindal csoport felhívta a figyelmet a „szokatlanul magas” (7) költségekre, amelyeket véleménye szerint nem szabad teljes egészében a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti előállításának és értékesítésének tulajdonítani, ehelyett a Bizottságnak a vizsgálati időszak alatti reprezentatív előállítási költséget kell kiszámítania.

7

| (38) | A Bizottság kénytelen volt elutasítani az állítást. A szóban forgó költségek a vizsgálati időszak alatt merültek fel, és a vizsgált termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódnak. A Jindal csoport által idézett, a lazacról szóló vizsgálóbizottsági jelentésre tekintettel, valamint az alaprendelet 2. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdésének harmadik mondatával összhangban a költségeket megfelelően ki kell igazítani azoknál az egyszeri költségtételeknél, amelyek a jövőbeni és/vagy jelenlegi gyártást segítik elő. A Bizottság elismerte, hogy a Covid19-járvány miatti lezárásokhoz kapcsolódó költségek nem ismétlődő jellegűek. A Covid19-járvány miatti lezárások során felmerülő konkrét költségek azonban fix költségek, és egyszerűen abból erednek, hogy a rendelkezésre álló kapacitást (amelyet más esetben kihasználtak volna) csak kisebb mértékben használják ki. E költségek – ellentétben például a beruházási költségekkel – jellegüknél fogva nem segíthetik elő a jövőbeni gyártást. A jelenlegi gyártást sem segíthetik elő, mivel közvetlenül egy egyszeri vis maior eseményből, a Covid19-járvány miatti lezárásokból erednek. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság kénytelen volt elutasítani az állítást. A szóban forgó költségek a vizsgálati időszak alatt merültek fel, és a vizsgált termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódnak. A Jindal csoport által idézett, a lazacról szóló vizsgálóbizottsági jelentésre tekintettel, valamint az alaprendelet 2. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdésének harmadik mondatával összhangban a költségeket megfelelően ki kell igazítani azoknál az egyszeri költségtételeknél, amelyek a jövőbeni és/vagy jelenlegi gyártást segítik elő. A Bizottság elismerte, hogy a Covid19-járvány miatti lezárásokhoz kapcsolódó költségek nem ismétlődő jellegűek. A Covid19-járvány miatti lezárások során felmerülő konkrét költségek azonban fix költségek, és egyszerűen abból erednek, hogy a rendelkezésre álló kapacitást (amelyet más esetben kihasználtak volna) csak kisebb mértékben használják ki. E költségek – ellentétben például a beruházási költségekkel – jellegüknél fogva nem segíthetik elő a jövőbeni gyártást. A jelenlegi gyártást sem segíthetik elő, mivel közvetlenül egy egyszeri vis maior eseményből, a Covid19-járvány miatti lezárásokból erednek.

lazacról

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerinti állítással kapcsolatban a Jindal csoport a Bizottság által a (36) preambulumbekezdésben tett nyilatkozatra hivatkozott, és hozzátette, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének bevezető fordulatából egyértelműen kitűnik, hogy az ár-összehasonlíthatóságra való hivatkozás kiterjed a rendes érték és az exportár összehasonlíthatóságára, a rendes érték meghatározásának módjától függetlenül. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerinti állítással kapcsolatban a Jindal csoport a Bizottság által a (36) preambulumbekezdésben tett nyilatkozatra hivatkozott, és hozzátette, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének bevezető fordulatából egyértelműen kitűnik, hogy az ár-összehasonlíthatóságra való hivatkozás kiterjed a rendes érték és az exportár összehasonlíthatóságára, a rendes érték meghatározásának módjától függetlenül.

| (40) | A Bizottság elismerte, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének bevezető fordulata hivatkozik az árak összehasonlíthatóságára. Hasonlóképpen igaz az is, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének a)–k) pontjában felsorolt kiigazítások egy része a belföldi árakon alapuló rendes értékre és a számtanilag képzett rendes értékre is alkalmazható. A 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja azonban kifejezett feltételt ír elő a belföldi piacon fizetett árak különbségeire vonatkozóan, amelynek a kiigazítás előtt teljesülnie kell. A Jindal-csoport nem tudott bizonyítékokkal szolgálni ilyen különbségekre, csupán a költségekre gyakorolt hatást tudta bizonyítani. A költségnövekedés minden esetben egyaránt érintené a belföldi árakat és az exportárakat. Ezért az Bizottság kénytelen volt elutasítani a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti új állítást. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság elismerte, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének bevezető fordulata hivatkozik az árak összehasonlíthatóságára. Hasonlóképpen igaz az is, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének a)–k) pontjában felsorolt kiigazítások egy része a belföldi árakon alapuló rendes értékre és a számtanilag képzett rendes értékre is alkalmazható. A 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja azonban kifejezett feltételt ír elő a belföldi piacon fizetett árak különbségeire vonatkozóan, amelynek a kiigazítás előtt teljesülnie kell. A Jindal-csoport nem tudott bizonyítékokkal szolgálni ilyen különbségekre, csupán a költségekre gyakorolt hatást tudta bizonyítani. A költségnövekedés minden esetben egyaránt érintené a belföldi árakat és az exportárakat. Ezért az Bizottság kénytelen volt elutasítani a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti új állítást.

| (41) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta a nyersanyagköltségek Bizottság általi kiigazítását. Az ideiglenes megállapításban a Bizottság a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt tekercsek (a továbbiakban: melegen síkhengerelt acéltermékek) beszerzésére vonatkozó, ügyletenkénti bontású táblázatban megállapította, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékeknek a vállalattal kapcsolatban álló felektől történő beszerzése során alkalmazott beszerzési árai jelentősen alacsonyabbak voltak annál az árnál, amelyet ugyanezen anyag esetében a független feleknél alkalmaztak. Ezek az árak tehát nem tekinthetők szokásos piaci árnak, és a Bizottság kiigazította azokat. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően tett észrevételeiben a Chromeni előadta, hogy az összehasonlításhoz használt tekercsek minősége nem volt minden esetben azonos, és ezt az összehasonlítás során figyelembe kellett volna venni. Ezt az állítását beszerzési szerződésekkel, egy minőségi diszkontmegállapodással, jóváírási értesítésekkel, egy minőségellenőrzési jelentéssel, továbbá a minőségre vonatkozó állítást érintő könyvelési tételekkel támasztotta alá. A Bizottság megvizsgálta az állítást, és megalapozottnak találta. A Bizottság emiatt a Chromenivel kapcsolatban álló felektől származó melegen síkhengerelt acéltermékek átlagos beszerzési árát (amelyet a vállalat nyilvántartásai tartalmaztak) a független beszállítók esetében érvényesített beszerzési ár súlyozott átlagának és a felhasznált mennyiségnek a szorzatával helyettesítette. |
| --- | --- |

(41)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta a nyersanyagköltségek Bizottság általi kiigazítását. Az ideiglenes megállapításban a Bizottság a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt tekercsek (a továbbiakban: melegen síkhengerelt acéltermékek) beszerzésére vonatkozó, ügyletenkénti bontású táblázatban megállapította, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékeknek a vállalattal kapcsolatban álló felektől történő beszerzése során alkalmazott beszerzési árai jelentősen alacsonyabbak voltak annál az árnál, amelyet ugyanezen anyag esetében a független feleknél alkalmaztak. Ezek az árak tehát nem tekinthetők szokásos piaci árnak, és a Bizottság kiigazította azokat. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően tett észrevételeiben a Chromeni előadta, hogy az összehasonlításhoz használt tekercsek minősége nem volt minden esetben azonos, és ezt az összehasonlítás során figyelembe kellett volna venni. Ezt az állítását beszerzési szerződésekkel, egy minőségi diszkontmegállapodással, jóváírási értesítésekkel, egy minőségellenőrzési jelentéssel, továbbá a minőségre vonatkozó állítást érintő könyvelési tételekkel támasztotta alá. A Bizottság megvizsgálta az állítást, és megalapozottnak találta. A Bizottság emiatt a Chromenivel kapcsolatban álló felektől származó melegen síkhengerelt acéltermékek átlagos beszerzési árát (amelyet a vállalat nyilvántartásai tartalmaztak) a független beszállítók esetében érvényesített beszerzési ár súlyozott átlagának és a felhasznált mennyiségnek a szorzatával helyettesítette.

| (42) | Az ideiglenes szakaszban a Bizottság újraszámította a Chromeni esetében meghatározott rendes érték számításához figyelembe vett értékcsökkenési költségeket, mivel megállapítást nyert, hogy egyes gyártóberendezések értékcsökkenését nem jelentették be, amikor azokat már kereskedelmi célra használták. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta a bejelentett értékcsökkenési költségek kiigazításának helyénvalóságát, arra hivatkozva, hogy e költségeket az Indiában általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel teljes összhangban könyvelték el, és ezért azokat el kell fogadni. A Bizottság fenntartotta, hogy helyénvaló és észszerű volt úgy visszaállítani a berendezések értékcsökkenési időszakának kezdetét, hogy az egybeessen a vizsgált termék tényleges gyártásának és értékesítésének kezdetével. E tekintetben a Chromeni nyilvántartásai nem tükrözték észszerűen a vizsgált termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket, ezért azokat ki kellett igazítani. |
| --- | --- |

(42)

Az ideiglenes szakaszban a Bizottság újraszámította a Chromeni esetében meghatározott rendes érték számításához figyelembe vett értékcsökkenési költségeket, mivel megállapítást nyert, hogy egyes gyártóberendezések értékcsökkenését nem jelentették be, amikor azokat már kereskedelmi célra használták. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta a bejelentett értékcsökkenési költségek kiigazításának helyénvalóságát, arra hivatkozva, hogy e költségeket az Indiában általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel teljes összhangban könyvelték el, és ezért azokat el kell fogadni. A Bizottság fenntartotta, hogy helyénvaló és észszerű volt úgy visszaállítani a berendezések értékcsökkenési időszakának kezdetét, hogy az egybeessen a vizsgált termék tényleges gyártásának és értékesítésének kezdetével. E tekintetben a Chromeni nyilvántartásai nem tükrözték észszerűen a vizsgált termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket, ezért azokat ki kellett igazítani.

| (43) | Végezetül, az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta azt, ahogy a Bizottság az állítólagos induló költségek kiigazításait az értékcsökkenési költségek, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek vonatkozásában kezelte. A Bizottság három hónapra korlátozta azt az időszakot, amelyre nézve alkalmazható az értékcsökkenési költségek kiigazítása, és elutasította az SGA-költségeknek az indulásra való tekintettel történő kiigazítását. A Chromeni előadta, hogy egy acéltermékeket előállító gyártósor induló szakasza három hónapnál jóval hosszabb; állításában a végleges átvételi igazolás kiállításának időpontjára hivatkozott. A Bizottság azonban megállapította, hogy a kereskedelmi termelés már jóval ezen időpont előtt megkezdődött. Továbbá, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével – amely többek között előírja, hogy az induló szakasz hossza nem haladhatja meg a költségmegtérülési időszak megfelelő kezdő hányadát –, a Bizottság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az induló szakasz időtartamát három hónapra korlátozzák. A jelen ügy körülményeire tekintettel a Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy három hónap megfelelő időszaknak minősül. Ami az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket illeti, a Chromeni nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e költségek a termeléshez kapcsolódnak és ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének negyedik albekezdésében előírtak szerint nincs hatással rájuk a jelentős kiegészítő beruházásokat igénylő új gyártóberendezések használata és az alacsony kapacitáskihasználási arány, amelyek mindegyike az induló műveletek eredménye. |
| --- | --- |

(43)

Végezetül, az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Chromeni vitatta azt, ahogy a Bizottság az állítólagos induló költségek kiigazításait az értékcsökkenési költségek, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségek vonatkozásában kezelte. A Bizottság három hónapra korlátozta azt az időszakot, amelyre nézve alkalmazható az értékcsökkenési költségek kiigazítása, és elutasította az SGA-költségeknek az indulásra való tekintettel történő kiigazítását. A Chromeni előadta, hogy egy acéltermékeket előállító gyártósor induló szakasza három hónapnál jóval hosszabb; állításában a végleges átvételi igazolás kiállításának időpontjára hivatkozott. A Bizottság azonban megállapította, hogy a kereskedelmi termelés már jóval ezen időpont előtt megkezdődött. Továbbá, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével – amely többek között előírja, hogy az induló szakasz hossza nem haladhatja meg a költségmegtérülési időszak megfelelő kezdő hányadát –, a Bizottság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az induló szakasz időtartamát három hónapra korlátozzák. A jelen ügy körülményeire tekintettel a Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy három hónap megfelelő időszaknak minősül. Ami az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket illeti, a Chromeni nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e költségek a termeléshez kapcsolódnak és ezért az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének negyedik albekezdésében előírtak szerint nincs hatással rájuk a jelentős kiegészítő beruházásokat igénylő új gyártóberendezések használata és az alacsony kapacitáskihasználási arány, amelyek mindegyike az induló műveletek eredménye.

| (44) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Chromeni egyszerűen megismételte ugyanezen állításokat és érvelést, anélkül, hogy újabb bizonyítékokkal vagy érvekkel szolgált volna. A fentiekre tekintettel a Chromeninek az értékcsökkenéssel és az indulási költségek kiigazításával kapcsolatos állításait a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(44)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Chromeni egyszerűen megismételte ugyanezen állításokat és érvelést, anélkül, hogy újabb bizonyítékokkal vagy érvekkel szolgált volna. A fentiekre tekintettel a Chromeninek az értékcsökkenéssel és az indulási költségek kiigazításával kapcsolatos állításait a Bizottság elutasította.

| (45) | Az ideiglenes rendelet (175) preambulumbekezdésében a Bizottság megerősítette a panaszban szereplő azon állítást, amely szerint Indiában és Indonéziában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer azt állította, hogy az indiai és az indonéziai nyersanyagpiacon fennálló, a kormányzat által okozott torzulásokra tekintettel a vállalatok költségeit az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kell igazítani. Az Eurofer azt állította, hogy a torzulásokra tekintettel megállítható, hogy az exportáló gyártók nyilvántartásaiban szereplő költségek nem tükrözik megfelelően a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket, továbbá hogy a nyersanyagpiaci torzulások rendellenes helyzetet eredményeztek. |
| --- | --- |

(45)

Az ideiglenes rendelet (175) preambulumbekezdésében a Bizottság megerősítette a panaszban szereplő azon állítást, amely szerint Indiában és Indonéziában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer azt állította, hogy az indiai és az indonéziai nyersanyagpiacon fennálló, a kormányzat által okozott torzulásokra tekintettel a vállalatok költségeit az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kell igazítani. Az Eurofer azt állította, hogy a torzulásokra tekintettel megállítható, hogy az exportáló gyártók nyilvántartásaiban szereplő költségek nem tükrözik megfelelően a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket, továbbá hogy a nyersanyagpiaci torzulások rendellenes helyzetet eredményeztek.

| (46) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel megállapította, hogy az Eurofer ebben az ügyben nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás teljeskörű alkalmazásához. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer jelezte, hogy nem ért egyet ezzel, és hogy a panaszban, valamint az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása előtt és után benyújtott beadványokban elegendő bizonyítékot szolgáltatott a panaszban szereplő állítás alátámasztására. A Bizottság nem tartotta helyénvalónak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti lehetséges kiigazítás további vizsgálatát. Függetlenül attól, hogy az ezen eljárás során benyújtott bizonyítékok elegendőnek minősülnek-e az állítás érdemi elemzéséhez, a Bizottság megjegyezte, hogy a szubvencióellenes vizsgálat keretében vizsgáltak egy hasonló állítást, amely a nyersanyagpiaci torzulásoknak az áruk rendelkezésre bocsátására gyakorolt hatását érintette. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel megállapította, hogy az Eurofer ebben az ügyben nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás teljeskörű alkalmazásához. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer jelezte, hogy nem ért egyet ezzel, és hogy a panaszban, valamint az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása előtt és után benyújtott beadványokban elegendő bizonyítékot szolgáltatott a panaszban szereplő állítás alátámasztására. A Bizottság nem tartotta helyénvalónak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti lehetséges kiigazítás további vizsgálatát. Függetlenül attól, hogy az ezen eljárás során benyújtott bizonyítékok elegendőnek minősülnek-e az állítás érdemi elemzéséhez, a Bizottság megjegyezte, hogy a szubvencióellenes vizsgálat keretében vizsgáltak egy hasonló állítást, amely a nyersanyagpiaci torzulásoknak az áruk rendelkezésre bocsátására gyakorolt hatását érintette.

3.1.3.   Exportár

Exportár

| (47) | Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(47)

Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (48) | Az érdekelt felek ideiglenes és végső tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia kifogásolta azt a megközelítést, amellyel a Bizottság az Iberjindal S.L.-en (a továbbiakban: IBJ), a velük kapcsolatban álló spanyolországi kereskedőn keresztül történő egyes értékesítések során alkalmazott exportárakat megállapította. Az állítást a Bizottság nagyrészt elutasította. Mivel ezen észrevételek mindegyike érzékenynek minősült, a Bizottságnak az állítással kapcsolatban tett megállapításait kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására. |
| --- | --- |

(48)

Az érdekelt felek ideiglenes és végső tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia kifogásolta azt a megközelítést, amellyel a Bizottság az Iberjindal S.L.-en (a továbbiakban: IBJ), a velük kapcsolatban álló spanyolországi kereskedőn keresztül történő egyes értékesítések során alkalmazott exportárakat megállapította. Az állítást a Bizottság nagyrészt elutasította. Mivel ezen észrevételek mindegyike érzékenynek minősült, a Bizottságnak az állítással kapcsolatban tett megállapításait kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására.

| (49) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport előadta, hogy az exportár kiszámítása során a képletet érintő hibát talált a fuvardíjak tekintetében, amely hatással volt bizonyos uniós értékesítések áraira. A Bizottság megvizsgálta a problémát, és megállapította, hogy az egyik képletben elírás történt. A képletet a Bizottság helyesbítette. |
| --- | --- |

(49)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport előadta, hogy az exportár kiszámítása során a képletet érintő hibát talált a fuvardíjak tekintetében, amely hatással volt bizonyos uniós értékesítések áraira. A Bizottság megvizsgálta a problémát, és megállapította, hogy az egyik képletben elírás történt. A képletet a Bizottság helyesbítette.

| (50) | Az exportár kiszámításával kapcsolatban nem nyújtottak be további állításokat. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(50)

Az exportár kiszámításával kapcsolatban nem nyújtottak be további állításokat. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

3.1.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (51) | A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (52) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia azt állította, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad az ideiglenes rendelet (52) és (81) preambulumbekezdésében foglaltak szerint levonnia az SGA-költségeket és a nyereséget (a továbbiakban: elméleti jutalék) a velük kapcsolatban álló harmadik országbeli kereskedőn keresztül bonyolított uniós értékesítések exportárából. Az állítást a Bizottság elutasította. Mivel ezek az észrevételek érzékenynek minősültek, az elutasítás indokait kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására. |
| --- | --- |

(52)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India és a Jindal Indonesia azt állította, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad az ideiglenes rendelet (52) és (81) preambulumbekezdésében foglaltak szerint levonnia az SGA-költségeket és a nyereséget (a továbbiakban: elméleti jutalék) a velük kapcsolatban álló harmadik országbeli kereskedőn keresztül bonyolított uniós értékesítések exportárából. Az állítást a Bizottság elutasította. Mivel ezek az észrevételek érzékenynek minősültek, az elutasítás indokait kizárólag az érintett félnek hozták a tudomására.

| (53) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport további állításokat tett az exportár értékeléséről a vele kapcsolatban álló említett kereskedő tekintetében. Ezek az észrevételek is érzékenynek minősültek, ezért a Jindalt egyedi alapon tájékoztatták a Bizottságnak az említett állításokkal kapcsolatos álláspontjáról. |
| --- | --- |

(53)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport további állításokat tett az exportár értékeléséről a vele kapcsolatban álló említett kereskedő tekintetében. Ezek az észrevételek is érzékenynek minősültek, ezért a Jindalt egyedi alapon tájékoztatták a Bizottságnak az említett állításokkal kapcsolatos álláspontjáról.

| (54) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport előadta, hogy a JSL Global Commodities Pte. Ltd-n (a továbbiakban: JGC) keresztül történő uniós értékesítések exportárainak kiigazítása nem haladhatja meg az SGA-költségeket, mivel az intézmények korábbi gyakorlata szerint és a Törvényszék által kiszabott szankcióknak megfelelően észszerű lenne kizárólag az SGA-költségeket levonni (8). Hozzátette, hogy amennyiben a Bizottság ragaszkodik a nyereség figyelembevételéhez (holott nem így kellene eljárnia), akkor ennek a nyereségnek a JGC adatain kell alapulnia. A Jindal csoport szerint ez felelne meg a Bizottság közelmúltbeli gyakorlatának és a Törvényszék azon álláspontjának, miszerint a „valós adatok” használata „észszerű”. (9) |
| --- | --- |

(54)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport előadta, hogy a JSL Global Commodities Pte. Ltd-n (a továbbiakban: JGC) keresztül történő uniós értékesítések exportárainak kiigazítása nem haladhatja meg az SGA-költségeket, mivel az intézmények korábbi gyakorlata szerint és a Törvényszék által kiszabott szankcióknak megfelelően észszerű lenne kizárólag az SGA-költségeket levonni (8). Hozzátette, hogy amennyiben a Bizottság ragaszkodik a nyereség figyelembevételéhez (holott nem így kellene eljárnia), akkor ennek a nyereségnek a JGC adatain kell alapulnia. A Jindal csoport szerint ez felelne meg a Bizottság közelmúltbeli gyakorlatának és a Törvényszék azon álláspontjának, miszerint a „valós adatok” használata „észszerű”. (9)

8

9

| (55) | A Bizottság kénytelen volt elutasítani ezeket az állításokat. Először: ha kizárólag az SGA-költségeket vonnák le, akkor nem a haszonkulcs teljes értékét vennék figyelembe, amely jellemzően az SGA-költségek és a nyereség összege. A nyereség értékelését illetően a Bizottság kitart amellett, hogy a nyereséget a szokásos piaci feltételek szerint kell elérni, tehát nem veheti figyelembe azt a nyereséget, amely az egymással kapcsolatban álló felek által elfogadott díjazásból származik. A Törvényszék ítéletével kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az ítélet ugyan jóváhagyta az SGA-költségek levonását, de nyilvánvalóan nem utasította el a nyereség egyidejű levonását, amely az adott ügyben nem volt vita tárgya. Továbbá – az említett üggyel összhangban – a jelenlegi vizsgálatban a Bizottság az SGA-költségeket a vállalattal kapcsolatban álló kereskedő tényleges adatai alapján vonta le, mivel a bejelentett SGA-költségeket nem befolyásolta a két jogalany közötti kapcsolat. A Bizottság gyakorlatát illetően megjegyzendő, hogy abban az esetben, ha a haszonkulcsot láthatólag befolyásolja a kereskedő és az exportáló gyártó közötti kapcsolat, a gyakorlat az, hogy a Bizottság az ugyanazon vizsgálatban együttműködő független importőrök által szolgáltatott adatokat mint észszerű helyettesítő értéket figyelembe véve vonja le a névleges haszonkulcs összegét. A Jindal csoport által említett közelmúltbeli ügyben azonban a Bizottság az ügy tényállását és a vállalattal kapcsolatban álló kereskedő által ellátott feladatokat figyelembe véve a tényleges haszonkulcsot észszerűnek tekintette. Ezért a tényleges haszonkulcs összegét vonta le. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság kénytelen volt elutasítani ezeket az állításokat. Először: ha kizárólag az SGA-költségeket vonnák le, akkor nem a haszonkulcs teljes értékét vennék figyelembe, amely jellemzően az SGA-költségek és a nyereség összege. A nyereség értékelését illetően a Bizottság kitart amellett, hogy a nyereséget a szokásos piaci feltételek szerint kell elérni, tehát nem veheti figyelembe azt a nyereséget, amely az egymással kapcsolatban álló felek által elfogadott díjazásból származik. A Törvényszék ítéletével kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az ítélet ugyan jóváhagyta az SGA-költségek levonását, de nyilvánvalóan nem utasította el a nyereség egyidejű levonását, amely az adott ügyben nem volt vita tárgya. Továbbá – az említett üggyel összhangban – a jelenlegi vizsgálatban a Bizottság az SGA-költségeket a vállalattal kapcsolatban álló kereskedő tényleges adatai alapján vonta le, mivel a bejelentett SGA-költségeket nem befolyásolta a két jogalany közötti kapcsolat. A Bizottság gyakorlatát illetően megjegyzendő, hogy abban az esetben, ha a haszonkulcsot láthatólag befolyásolja a kereskedő és az exportáló gyártó közötti kapcsolat, a gyakorlat az, hogy a Bizottság az ugyanazon vizsgálatban együttműködő független importőrök által szolgáltatott adatokat mint észszerű helyettesítő értéket figyelembe véve vonja le a névleges haszonkulcs összegét. A Jindal csoport által említett közelmúltbeli ügyben azonban a Bizottság az ügy tényállását és a vállalattal kapcsolatban álló kereskedő által ellátott feladatokat figyelembe véve a tényleges haszonkulcsot észszerűnek tekintette. Ezért a tényleges haszonkulcs összegét vonta le.

| (56) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India megismételte állítását, miszerint a rendes értéket a vámvisszatérítésekre tekintettel ki kell igazítani. Ezen belül arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja előírja, hogy az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló valamennyi különbséget tekintetbe kell venni, és azt állította, hogy emiatt helyt kell adni az állításnak. |
| --- | --- |

(56)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal India megismételte állítását, miszerint a rendes értéket a vámvisszatérítésekre tekintettel ki kell igazítani. Ezen belül arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja előírja, hogy az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló valamennyi különbséget tekintetbe kell venni, és azt állította, hogy emiatt helyt kell adni az állításnak.

| (57) | A Bizottság elutasította az állítást. A Jindal India nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az állítólagos vámvisszatérítés befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát. Ezen belül a Jindal India nem tudta bizonyítani, hogy a vámvisszatérítés következetesen magasabb belföldi árakat eredményezett volna. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság elutasította az állítást. A Jindal India nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az állítólagos vámvisszatérítés befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát. Ezen belül a Jindal India nem tudta bizonyítani, hogy a vámvisszatérítés következetesen magasabb belföldi árakat eredményezett volna.

| (58) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal India előadta, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vámvisszatérítéseket ne vegyék kétszer számításba, továbbá hogy – különösen exporttámogatások esetében – a Kereskedelmi Világszervezet jogszabályait sérti, ha ugyanazt a támogatást kétszer ellensúlyozzák azzal, hogy egyidejűleg vetnek ki dömpingellenes és szubvencióellenes vámokat (10). Mivel a szubvencióellenes vizsgálat során a Jindal csoporthoz tartozó egyes vállalkozások vámvisszatérítéseit mint potenciális kiegyenlíthető támogatást vizsgálják, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezeket a vámvisszatérítéseket a jelen ügyben kiigazítsák vagy ne egyenlítsék ki a szubvencióellenes ügyben. |
| --- | --- |

(58)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal India előadta, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vámvisszatérítéseket ne vegyék kétszer számításba, továbbá hogy – különösen exporttámogatások esetében – a Kereskedelmi Világszervezet jogszabályait sérti, ha ugyanazt a támogatást kétszer ellensúlyozzák azzal, hogy egyidejűleg vetnek ki dömpingellenes és szubvencióellenes vámokat (10). Mivel a szubvencióellenes vizsgálat során a Jindal csoporthoz tartozó egyes vállalkozások vámvisszatérítéseit mint potenciális kiegyenlíthető támogatást vizsgálják, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezeket a vámvisszatérítéseket a jelen ügyben kiigazítsák vagy ne egyenlítsék ki a szubvencióellenes ügyben.

10

| (59) | Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság tisztázta, hogy az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében és e rendelet (57) preambulumbekezdésében említett okok miatt a Jindal India által az Unióba irányuló exportértékesítések tekintetében alkalmazott rendszer nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) vagy k) pontja szerinti kiigazítás feltételeinek. A Jindal India különösen azt nem bizonyította, hogy a belföldi piacon a vevők az alapul szolgáló rendszer miatt következetesen eltérő árakat fizettek. A Bizottság ezért a kiigazítás iránti kérelmeket megalapozatlannak találta, majd elutasította azokat. |
| --- | --- |

(59)

Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság tisztázta, hogy az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében és e rendelet (57) preambulumbekezdésében említett okok miatt a Jindal India által az Unióba irányuló exportértékesítések tekintetében alkalmazott rendszer nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) vagy k) pontja szerinti kiigazítás feltételeinek. A Jindal India különösen azt nem bizonyította, hogy a belföldi piacon a vevők az alapul szolgáló rendszer miatt következetesen eltérő árakat fizettek. A Bizottság ezért a kiigazítás iránti kérelmeket megalapozatlannak találta, majd elutasította azokat.

| (60) | A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban további állítások nem érkeztek. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(60)

A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban további állítások nem érkeztek. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

3.1.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (61) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport azt állította, hogy egyes uniós értékesítései esetében a dömping kiszámítása során a Bizottság helytelen CIF-értékeket alkalmazott. A Bizottság azonban megállapította, hogy az állítólagos elírás magának a Jindal csoportnak a kérdőívre adott válaszában szerepel, és hogy erről a Bizottságot sem a távoli ellenőrzés előtt, sem annak során nem tájékoztatták. A Jindal csoport továbbá sem az érdekelt felek előzetes tájékoztatásához fűzött észrevételeiben, sem pedig az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatásához fűzött észrevételeiben nem vetette fel a kérdést. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az állítás benyújtásának időpontjában távoli ellenőrzés végzésére már nem volt lehetőség, ezért az állítólagos hibára vonatkozó állítást elutasította. |
| --- | --- |

(61)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Jindal csoport azt állította, hogy egyes uniós értékesítései esetében a dömping kiszámítása során a Bizottság helytelen CIF-értékeket alkalmazott. A Bizottság azonban megállapította, hogy az állítólagos elírás magának a Jindal csoportnak a kérdőívre adott válaszában szerepel, és hogy erről a Bizottságot sem a távoli ellenőrzés előtt, sem annak során nem tájékoztatták. A Jindal csoport továbbá sem az érdekelt felek előzetes tájékoztatásához fűzött észrevételeiben, sem pedig az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatásához fűzött észrevételeiben nem vetette fel a kérdést. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az állítás benyújtásának időpontjában távoli ellenőrzés végzésére már nem volt lehetőség, ezért az állítólagos hibára vonatkozó állítást elutasította.

| (62) | Amint azt a fenti (27)–(60) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást és a végső tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket. Az exportárral kapcsolatos elírás kijavítása érdekében (lásd a (49) preambulumbekezdést) a Bizottság a Jindal India számítását is aktualizálta. |
| --- | --- |

(62)

Amint azt a fenti (27)–(60) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást és a végső tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket. Az exportárral kapcsolatos elírás kijavítása érdekében (lásd a (49) preambulumbekezdést) a Bizottság a Jindal India számítását is aktualizálta.

| (63) | A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jindal India | 13,9  % |
| Chromeni | 45,1  % |
| Minden más vállalat | 45,1  % |

(63)

A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Jindal India

13,9  %

Chromeni

45,1  %

Minden más vállalat

45,1  %

3.2.   Indonézia

Indonézia

3.2.1.   Előzetes észrevétel

Előzetes észrevétel

| (64) | Az ideiglenes rendelet (58)–(86) preambulumbekezdése a vizsgált termék előállításában és értékesítésében részt vevő, a Jindal cégcsoporthoz tartozó indonéz vállalkozásokra a „Jindal Indonesia csoport” vagy „Jindal csoport” néven hivatkozik. Jelen rendelet ezekre a szereplőkre „Jindal Indonesia” néven hivatkozik, míg a „Jindal csoport” kifejezést a Jindal Indiában, Indonéziában és harmadik országokban működő leányvállalataira használja. |
| --- | --- |

(64)

Az ideiglenes rendelet (58)–(86) preambulumbekezdése a vizsgált termék előállításában és értékesítésében részt vevő, a Jindal cégcsoporthoz tartozó indonéz vállalkozásokra a „Jindal Indonesia csoport” vagy „Jindal csoport” néven hivatkozik. Jelen rendelet ezekre a szereplőkre „Jindal Indonesia” néven hivatkozik, míg a „Jindal csoport” kifejezést a Jindal Indiában, Indonéziában és harmadik országokban működő leányvállalataira használja.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (65) | A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (65)–(76) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(65)

A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (65)–(76) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (66) | Az indonéz kormány 2021. június 11-i beadványában emlékeztetett arra, hogy a mintában szereplő indonéz exportáló gyártók teljes mértékben együttműködtek és hogy a Bizottságnak a rendes érték kiszámításához ezen exportáló gyártók tényleges adatait kell felhasználnia. |
| --- | --- |

(66)

Az indonéz kormány 2021. június 11-i beadványában emlékeztetett arra, hogy a mintában szereplő indonéz exportáló gyártók teljes mértékben együttműködtek és hogy a Bizottságnak a rendes érték kiszámításához ezen exportáló gyártók tényleges adatait kell felhasználnia.

| (67) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia és a Jindal India megismételte állítását, miszerint a Bizottságnak a rendes értéket a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozásokhoz köthető költségek tekintetében ki kell igazítania. A Bizottság elutasította az állítást. Ezeket a fenti (32)–(36) preambulumbekezdés tárgyalja. |
| --- | --- |

(67)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia és a Jindal India megismételte állítását, miszerint a Bizottságnak a rendes értéket a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozásokhoz köthető költségek tekintetében ki kell igazítania. A Bizottság elutasította az állítást. Ezeket a fenti (32)–(36) preambulumbekezdés tárgyalja.

| (68) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az IRNC vitatta a megközelítést, amelyet a Bizottság alkalmazott, amikor a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt fehér tekercsek vételárát számtanilag képzett piaci árral váltotta fel azokban az esetekben, ahol ezt a fontos köztes terméket a vállalatok a velük kapcsolatban álló szállítóktól szerezték be. A Bizottság az IRNC kérdőívre adott válaszában azt találta, továbbá a távoli ellenőrzés során azt állapította meg, hogy ezeket a termékeket az IRNC a vele kapcsolatban álló beszállítóktól a termelési költségnél alacsonyabb transzferáron szerezte be. Emiatt előzetes számításában a Bizottság ezeket az árakat a termékek termelési költsége, az SGA és a nyereség alapján számtanilag képzett piaci árral helyettesítette. Az IRNC azt állította, hogy a transzferárak megfelelnek a szokásos piaci árnak, és kifogásolta, hogy ebben a tekintetben nem került sor elemzésre. |
| --- | --- |

(68)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az IRNC vitatta a megközelítést, amelyet a Bizottság alkalmazott, amikor a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt fehér tekercsek vételárát számtanilag képzett piaci árral váltotta fel azokban az esetekben, ahol ezt a fontos köztes terméket a vállalatok a velük kapcsolatban álló szállítóktól szerezték be. A Bizottság az IRNC kérdőívre adott válaszában azt találta, továbbá a távoli ellenőrzés során azt állapította meg, hogy ezeket a termékeket az IRNC a vele kapcsolatban álló beszállítóktól a termelési költségnél alacsonyabb transzferáron szerezte be. Emiatt előzetes számításában a Bizottság ezeket az árakat a termékek termelési költsége, az SGA és a nyereség alapján számtanilag képzett piaci árral helyettesítette. Az IRNC azt állította, hogy a transzferárak megfelelnek a szokásos piaci árnak, és kifogásolta, hogy ebben a tekintetben nem került sor elemzésre.

| (69) | A Bizottság elemezte a benyújtott magyarázatokat és igazoló dokumentumokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt fehér tekercseknek a vállalattal kapcsolatban álló beszállítóktól történő beszerzése esetében alkalmazott kezdeti megközelítést ki kell igazítani. Azok az értékesítési árak, amelyeket a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt fehér tekercseknek az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítói érvényesítettek az IRNC felé, valóban összehasonlíthatóak voltak azokkal az értékesítési árakkal, amelyeket a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt termékek esetében a független vevők részére számoltak fel. A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy helyénvaló elfogadni az IRNC e termékekre érvényes vételárát abban az esetben, ha ez az ár megegyezik az említett beszállítók előállítási költségével vagy meghaladja azt, de helyettesíteni kell az előállítási költséggel azokban az esetekben, amikor transzferárat a Bizottság alacsonyabbnak találja. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság elemezte a benyújtott magyarázatokat és igazoló dokumentumokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a rozsdamentes acélból készült melegen hengerelt fehér tekercseknek a vállalattal kapcsolatban álló beszállítóktól történő beszerzése esetében alkalmazott kezdeti megközelítést ki kell igazítani. Azok az értékesítési árak, amelyeket a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt fehér tekercseknek az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítói érvényesítettek az IRNC felé, valóban összehasonlíthatóak voltak azokkal az értékesítési árakkal, amelyeket a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt termékek esetében a független vevők részére számoltak fel. A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy helyénvaló elfogadni az IRNC e termékekre érvényes vételárát abban az esetben, ha ez az ár megegyezik az említett beszállítók előállítási költségével vagy meghaladja azt, de helyettesíteni kell az előállítási költséggel azokban az esetekben, amikor transzferárat a Bizottság alacsonyabbnak találja.

| (70) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Eurofer vitatta azt – a (69) preambulumbekezdésben részletezett – felülvizsgált megközelítést, amelyet a Bizottság az IRNC-nek a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt fehér tekercsekkel kapcsolatban felmerült költségei esetében alkalmazott. Az Eurofer először is előadta, hogy a Bizottság nem vehette volna figyelembe azokat a vételárakat, amelyeken az IRNC a vele kapcsolatban álló feleken keresztül beszerezte a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt termékeket, mivel ezek az árak nem tekinthetők szokásos piaci árnak. Másodszor, az Eurofer úgy találta, hogy a Bizottság megközelítése ellentmond egy nemrégiben lezárt vizsgálat megállapításainak, amely ugyanazon vállalatcsoportot érintette (11). Abban a vizsgálatban a Bizottság elutasította az érintett termék gyártása során felhasznált egyik kulcsfontosságú összetevő előállítási költségének figyelembevételét. Harmadszor, az Eurofer előadta, hogy amennyiben a Bizottság a továbbiakban is ezt a megközelítést alkalmazza, akkor az Euroferrel kapcsolatban álló felek közötti ügylet értékének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazításakor észszerű nyereséget kell hozzáadnia a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárához, vagy az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a költségekkel megegyező mértékű vagy szokatlanul alacsony nyereség kompenzálása érdekében meg kell növelnie az IRNC által a hidegen síkhengerelt acéltermékek vonatkozásában elért nyereséget, amelyet a Bizottság a rendes érték kiszámításához használt fel. |
| --- | --- |

(70)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Eurofer vitatta azt – a (69) preambulumbekezdésben részletezett – felülvizsgált megközelítést, amelyet a Bizottság az IRNC-nek a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt fehér tekercsekkel kapcsolatban felmerült költségei esetében alkalmazott. Az Eurofer először is előadta, hogy a Bizottság nem vehette volna figyelembe azokat a vételárakat, amelyeken az IRNC a vele kapcsolatban álló feleken keresztül beszerezte a rozsdamentes acélból készült melegen síkhengerelt termékeket, mivel ezek az árak nem tekinthetők szokásos piaci árnak. Másodszor, az Eurofer úgy találta, hogy a Bizottság megközelítése ellentmond egy nemrégiben lezárt vizsgálat megállapításainak, amely ugyanazon vállalatcsoportot érintette (11). Abban a vizsgálatban a Bizottság elutasította az érintett termék gyártása során felhasznált egyik kulcsfontosságú összetevő előállítási költségének figyelembevételét. Harmadszor, az Eurofer előadta, hogy amennyiben a Bizottság a továbbiakban is ezt a megközelítést alkalmazza, akkor az Euroferrel kapcsolatban álló felek közötti ügylet értékének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazításakor észszerű nyereséget kell hozzáadnia a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárához, vagy az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a költségekkel megegyező mértékű vagy szokatlanul alacsony nyereség kompenzálása érdekében meg kell növelnie az IRNC által a hidegen síkhengerelt acéltermékek vonatkozásában elért nyereséget, amelyet a Bizottság a rendes érték kiszámításához használt fel.

11

| (71) | A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat. Az első állítással kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy azok az információk, amelyeket a melegen síkhengerelt acéltermékeknek az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítói szolgáltattak, hiánytalanok voltak, továbbá elégségesnek minősültek annak értékeléséhez, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárait befolyásolta-e az IRNC és e beszállítók közötti kapcsolat. A Bizottság megállapította, hogy az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítók a vizsgálati időszakban melegen síkhengerelt acéltermékeket nem csak a velük kapcsolatban álló vevő, az IRNC részére, hanem több független belföldi vevő részére is értékesítették, továbbá hogy az IRNC-nek és a független vevőknek felszámított értékesítési árak a szokásos piaci árnak megfelelőek voltak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezeket az árakat az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem érintette az IRNC és a vele kapcsolatban álló beszállító között fennálló kapcsolat, és nem indokolt az, hogy ezeket az árakat általában figyelmen kívül hagyja. Másodszor: a Bizottság – anélkül, hogy az Eurofer által említett, a melegen síkhengerelt acéltermékek vizsgálata során levont tényekkel és következtetésekkel kapcsolatban állást foglalna – emlékeztetett arra, hogy minden ügyet egyedileg értékelnek és elemeznek, és ha az egyik vizsgálat során megállapított tények eltérnek a korábbi vizsgálat során megállapított tényektől, akkor a következtetés is eltérő lehet, még abban az esetben is, ha közelmúltbeli vizsgálatról van szó, amely ugyanarra a vállalatcsoportra vonatkozik. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat. Az első állítással kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy azok az információk, amelyeket a melegen síkhengerelt acéltermékeknek az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítói szolgáltattak, hiánytalanok voltak, továbbá elégségesnek minősültek annak értékeléséhez, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárait befolyásolta-e az IRNC és e beszállítók közötti kapcsolat. A Bizottság megállapította, hogy az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítók a vizsgálati időszakban melegen síkhengerelt acéltermékeket nem csak a velük kapcsolatban álló vevő, az IRNC részére, hanem több független belföldi vevő részére is értékesítették, továbbá hogy az IRNC-nek és a független vevőknek felszámított értékesítési árak a szokásos piaci árnak megfelelőek voltak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezeket az árakat az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem érintette az IRNC és a vele kapcsolatban álló beszállító között fennálló kapcsolat, és nem indokolt az, hogy ezeket az árakat általában figyelmen kívül hagyja. Másodszor: a Bizottság – anélkül, hogy az Eurofer által említett, a melegen síkhengerelt acéltermékek vizsgálata során levont tényekkel és következtetésekkel kapcsolatban állást foglalna – emlékeztetett arra, hogy minden ügyet egyedileg értékelnek és elemeznek, és ha az egyik vizsgálat során megállapított tények eltérnek a korábbi vizsgálat során megállapított tényektől, akkor a következtetés is eltérő lehet, még abban az esetben is, ha közelmúltbeli vizsgálatról van szó, amely ugyanarra a vállalatcsoportra vonatkozik.

| (72) | A Bizottság elutasította az állítást, amely arra vonatkozott, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárához adják hozzá az észszerű nyereséget, mivel a 2. cikk (5) bekezdése abban az esetben teszi lehetővé az ilyen kiigazítást, ha a vizsgált termék gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban. A jelenlegi vizsgálat során azonban a Bizottság nem állapította meg, hogy ez a helyzet állna fenn. A harmadik állítás második részével kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a vizsgált terméket kizárólag az ugyanazon ipari övezetben működő, az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítóktól beszerzett melegen síkhengerelt acéltermékek felhasználásával gyártják, és a gyártás befejező szakaszát az IRNC végzi el. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése egyértelműen kimondja, hogy a nyereség „összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált gyártó vagy exportőr hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia”. Ez a rendelkezés tehát csak a hasonló termék értékesítésére vonatkozó haszonkulcs meghatározására vonatkozik, és nem érinti a szokásos piaci árnak a nyersanyagok értékesítésének kontextusában történő megállapítását. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság elutasította az állítást, amely arra vonatkozott, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek vételárához adják hozzá az észszerű nyereséget, mivel a 2. cikk (5) bekezdése abban az esetben teszi lehetővé az ilyen kiigazítást, ha a vizsgált termék gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban. A jelenlegi vizsgálat során azonban a Bizottság nem állapította meg, hogy ez a helyzet állna fenn. A harmadik állítás második részével kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a vizsgált terméket kizárólag az ugyanazon ipari övezetben működő, az IRNC-vel kapcsolatban álló beszállítóktól beszerzett melegen síkhengerelt acéltermékek felhasználásával gyártják, és a gyártás befejező szakaszát az IRNC végzi el. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése egyértelműen kimondja, hogy a nyereség „összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált gyártó vagy exportőr hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia”. Ez a rendelkezés tehát csak a hasonló termék értékesítésére vonatkozó haszonkulcs meghatározására vonatkozik, és nem érinti a szokásos piaci árnak a nyersanyagok értékesítésének kontextusában történő megállapítását.

| (73) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság az Eurofer állításait elutasította. |
| --- | --- |

(73)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság az Eurofer állításait elutasította.

| (74) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy az Indonéziában feltárt nyersanyagpiaci torzulások miatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kell igazítani. Ezt a kérdést a fenti (45)–(46) preambulumbekezdés tárgyalja. |
| --- | --- |

(74)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy az Indonéziában feltárt nyersanyagpiaci torzulások miatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kell igazítani. Ezt a kérdést a fenti (45)–(46) preambulumbekezdés tárgyalja.

3.2.3.   Exportár

Exportár

| (75) | Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (77)–(79) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(75)

Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (77)–(79) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (76) | Az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Jindal Indonesia bizonyos értékesítéseket a spanyolországi IBJ-n keresztül hajtott végre. |
| --- | --- |

(76)

Az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Jindal Indonesia bizonyos értékesítéseket a spanyolországi IBJ-n keresztül hajtott végre.

| (77) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia ezekre az értékesítésekre vonatkozóan ugyanazokat az észrevételeket tette, mint amelyeket a Jindal India (ezek a fenti (48) preambulumbekezdésben olvashatók). Az állítást a Bizottság elutasította. A (48) preambulumbekezdésben említett okok miatt az ezen állítás elutasításának indokait kizárólag az érintett féllel közölték. |
| --- | --- |

(77)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia ezekre az értékesítésekre vonatkozóan ugyanazokat az észrevételeket tette, mint amelyeket a Jindal India (ezek a fenti (48) preambulumbekezdésben olvashatók). Az állítást a Bizottság elutasította. A (48) preambulumbekezdésben említett okok miatt az ezen állítás elutasításának indokait kizárólag az érintett féllel közölték.

3.2.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (78) | A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (80)–(83) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(78)

A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (80)–(83) preambulumbekezdése tartalmazta.

| (79) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia az elméleti jutalékhoz kapcsolódó kiigazítás tekintetében ugyanazokat az észrevételeket tette, mint a Jindal India (ezek a fenti (52) preambulumbekezdésben olvashatók). Az állítást a Bizottság elutasította. A (52) preambulumbekezdésben említett okok miatt az ezen állítás elutasításának indokait kizárólag az érintett féllel közölték. |
| --- | --- |

(79)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Jindal Indonesia az elméleti jutalékhoz kapcsolódó kiigazítás tekintetében ugyanazokat az észrevételeket tette, mint a Jindal India (ezek a fenti (52) preambulumbekezdésben olvashatók). Az állítást a Bizottság elutasította. A (52) preambulumbekezdésben említett okok miatt az ezen állítás elutasításának indokait kizárólag az érintett féllel közölték.

| (80) | A Jindal Indonesia előadta, hogy a Bizottságnak a hitelköltségek kiszámításához az USD- és IDR-kölcsönöknek az Indonéz Központi Bank által közzétett rövid távú kamatlábait kellett volna felhasználnia, nem pedig a CEIC által közzétett bankközi rövid távú kamatlábakat. |
| --- | --- |

(80)

A Jindal Indonesia előadta, hogy a Bizottságnak a hitelköltségek kiszámításához az USD- és IDR-kölcsönöknek az Indonéz Központi Bank által közzétett rövid távú kamatlábait kellett volna felhasználnia, nem pedig a CEIC által közzétett bankközi rövid távú kamatlábakat.

| (81) | A Bizottság elemezte a benyújtott magyarázatokat és igazoló dokumentumokat, és úgy ítélte meg, hogy indokolt az adatok forrását a Jindal Indonesia állításának megfelelőn módosítani. Azonban arra az esetre, ha a belföldi és az exportértékesítésre nézve különböző kamatlábakat alkalmaznak, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja lehetővé teszi a szóban forgó eladásokra nyújtott bármely hitel költségében mutatkozó különbségek kiigazítását, amennyiben ezt a tényezőt a felszámított ár megállapításakor figyelembe veszik. A Bizottság a távoli ellenőrzés során megállapította, hogy a vállalat belföldi és exportműveleteit rövid lejáratú hitelek és gyűjtőcsomagok révén finanszírozza, elsősorban USD-ben. A Bizottság a vállalat nyilvántartásaiban nem talált olyan bizonyítékot, amely azt indokolná, hogy a belföldi értékesítésekre nézve az IDR-kölcsönök esetében érvényes eltérő kamatlábat kellene alkalmazni. Ezért a Bizottság elutasította az állítást, amely szerint a belföldi értékesítések finanszírozása tekintetében az IDR-kölcsönök kamatlábát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság elemezte a benyújtott magyarázatokat és igazoló dokumentumokat, és úgy ítélte meg, hogy indokolt az adatok forrását a Jindal Indonesia állításának megfelelőn módosítani. Azonban arra az esetre, ha a belföldi és az exportértékesítésre nézve különböző kamatlábakat alkalmaznak, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja lehetővé teszi a szóban forgó eladásokra nyújtott bármely hitel költségében mutatkozó különbségek kiigazítását, amennyiben ezt a tényezőt a felszámított ár megállapításakor figyelembe veszik. A Bizottság a távoli ellenőrzés során megállapította, hogy a vállalat belföldi és exportműveleteit rövid lejáratú hitelek és gyűjtőcsomagok révén finanszírozza, elsősorban USD-ben. A Bizottság a vállalat nyilvántartásaiban nem talált olyan bizonyítékot, amely azt indokolná, hogy a belföldi értékesítésekre nézve az IDR-kölcsönök esetében érvényes eltérő kamatlábat kellene alkalmazni. Ezért a Bizottság elutasította az állítást, amely szerint a belföldi értékesítések finanszírozása tekintetében az IDR-kölcsönök kamatlábát kell alkalmazni.

| (82) | Az IRNC csoport megismételte állítását, miszerint a Bizottság következetlenül járt el, amikor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján bizonyos szállítási költségek tekintetében kiigazította az exportárat, miközben elutasította az arra vonatkozó kérelmeket, hogy a belföldi értékesítési árakat bizonyos szállítási költségek és más kapcsolódó költségek – különösen az érintett terméknek a gyárból a hazai raktárba történő szállítása során felmerült költségek – figyelembevételével kiigazítsa. |
| --- | --- |

(82)

Az IRNC csoport megismételte állítását, miszerint a Bizottság következetlenül járt el, amikor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján bizonyos szállítási költségek tekintetében kiigazította az exportárat, miközben elutasította az arra vonatkozó kérelmeket, hogy a belföldi értékesítési árakat bizonyos szállítási költségek és más kapcsolódó költségek – különösen az érintett terméknek a gyárból a hazai raktárba történő szállítása során felmerült költségek – figyelembevételével kiigazítsa.

| (83) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alkalmazandó azokra a szállítási költségekre, amelyek az értékesítést követően, az áruknak az exportőr telephelyéről az első független vevőhöz történő szállításával kapcsolatban merülnek fel. Az IRNC belföldi raktára az IRNC telephelyének részét képezi, és az áruknak a gyárból a hazai raktárba történő szállításával kapcsolatos költségek az értékesítés előtt merültek fel. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alkalmazandó azokra a szállítási költségekre, amelyek az értékesítést követően, az áruknak az exportőr telephelyéről az első független vevőhöz történő szállításával kapcsolatban merülnek fel. Az IRNC belföldi raktára az IRNC telephelyének részét képezi, és az áruknak a gyárból a hazai raktárba történő szállításával kapcsolatos költségek az értékesítés előtt merültek fel.

| (84) | Az IRNC csoport előadta továbbá, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a kínai vámszabad területen átrakodott árukkal kapcsolatban felmerült hasonló szállítási és kikötői költségeket miért ne kellene ugyanúgy elutasítani. A Bizottság elemezte az észrevételeket és a rendelkezésre álló bizonyítékokat, így különösen a gyártó és az exportértékesítésben részt vevő és vele kapcsolatban álló kereskedők közötti értékesítési szerződést. A Bizottság megjegyezte, hogy az értékesítési szerződés egyértelműen kimondja, hogy a kirakodási kikötő az Unióban található, és hogy az áruk átrakodása megengedett. Ezenkívül az exportértékesítések esetében a szállítási költségek közvetlenül a kereskedőnél merülnek fel, és ezért befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, míg a belföldi értékesítések esetében a raktározási költségeket és az áruk raktárba történő szállításának költségeit a gyártó fizeti meg, és azok az értékesítés előtt merülnek fel. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(84)

Az IRNC csoport előadta továbbá, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a kínai vámszabad területen átrakodott árukkal kapcsolatban felmerült hasonló szállítási és kikötői költségeket miért ne kellene ugyanúgy elutasítani. A Bizottság elemezte az észrevételeket és a rendelkezésre álló bizonyítékokat, így különösen a gyártó és az exportértékesítésben részt vevő és vele kapcsolatban álló kereskedők közötti értékesítési szerződést. A Bizottság megjegyezte, hogy az értékesítési szerződés egyértelműen kimondja, hogy a kirakodási kikötő az Unióban található, és hogy az áruk átrakodása megengedett. Ezenkívül az exportértékesítések esetében a szállítási költségek közvetlenül a kereskedőnél merülnek fel, és ezért befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, míg a belföldi értékesítések esetében a raktározási költségeket és az áruk raktárba történő szállításának költségeit a gyártó fizeti meg, és azok az értékesítés előtt merülnek fel. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (85) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az IRNC azt is előadta, hogy a Bizottság következetlen megközelítést alkalmazott, mivel nem végezte el a rendes értéknek a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítását, amely tükrözte volna azokat a kiigazításokat, amelyeket a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján az IRNC-vel kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül végzett exportértékesítésekre vonatkozóan hajtott végre. |
| --- | --- |

(85)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az IRNC azt is előadta, hogy a Bizottság következetlen megközelítést alkalmazott, mivel nem végezte el a rendes értéknek a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítását, amely tükrözte volna azokat a kiigazításokat, amelyeket a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján az IRNC-vel kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül végzett exportértékesítésekre vonatkozóan hajtott végre.

| (86) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata (12) egyértelműen kimondja, hogy „[...] az a fél, amely az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján kiigazításokat kér annak érdekében, hogy a dömpingkülönbözet meghatározása céljából a rendes értéket és az exportárat összehasonlíthatóvá tegye, bizonyítania kell, hogy ez az állítás indokolt [...]”. Az IRNC által ezzel kapcsolatban benyújtott beadvány pusztán a rendes érték kiigazítását kérő nyilatkozat, azonban nem tartalmaz érdemi indokolást vagy részletes magyarázatot. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az exportár kiigazítása nem vonja maga után automatikusan a rendes érték kiigazítását, és hogy a rendes érték ilyen jellegű kiigazítását a kérelmező félnek tények és bizonyítékok alapján megfelelően meg kell indokolnia. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata (12) egyértelműen kimondja, hogy „[...] az a fél, amely az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján kiigazításokat kér annak érdekében, hogy a dömpingkülönbözet meghatározása céljából a rendes értéket és az exportárat összehasonlíthatóvá tegye, bizonyítania kell, hogy ez az állítás indokolt [...]”. Az IRNC által ezzel kapcsolatban benyújtott beadvány pusztán a rendes érték kiigazítását kérő nyilatkozat, azonban nem tartalmaz érdemi indokolást vagy részletes magyarázatot. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az exportár kiigazítása nem vonja maga után automatikusan a rendes érték kiigazítását, és hogy a rendes érték ilyen jellegű kiigazítását a kérelmező félnek tények és bizonyítékok alapján megfelelően meg kell indokolnia.

12

| (87) | Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a kiigazítást kérő nyilatkozat önmagában, vagyis megalapozott kérelem benyújtása hiányában nyilvánvalóan nem felel meg a Bíróság által megállapított jogi normának. A Bizottság ezért ezt az állítást megalapozatlannak tekintette és elutasította. |
| --- | --- |

(87)

Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a kiigazítást kérő nyilatkozat önmagában, vagyis megalapozott kérelem benyújtása hiányában nyilvánvalóan nem felel meg a Bíróság által megállapított jogi normának. A Bizottság ezért ezt az állítást megalapozatlannak tekintette és elutasította.

| (88) | Az IRNC azt is előadta, hogy a Bizottságra hárul a bizonyítási teher, vagyis a Bizottságnak kell bizonyítékokkal alátámasztania az exportárnak a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítására vonatkozó döntését, és hozzátette, hogy Bizottság az ideiglenes és végső tájékoztató dokumentumaiban nem adott meg megfelelő indokokat. |
| --- | --- |

(88)

Az IRNC azt is előadta, hogy a Bizottságra hárul a bizonyítási teher, vagyis a Bizottságnak kell bizonyítékokkal alátámasztania az exportárnak a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítására vonatkozó döntését, és hozzátette, hogy Bizottság az ideiglenes és végső tájékoztató dokumentumaiban nem adott meg megfelelő indokokat.

| (89) | A vállalattól az érdekelt felek végső tájékoztatását követően kapott észrevételek nyomán a Bizottság 2021. szeptember 16-án további vállalatspecifikus tájékoztatást nyújtott, amelyben részletesebben kifejtette az exportár kiigazítását alátámasztó indokokat és bizonyítékokat. A vállalat e specifikus tájékoztatásra vonatkozóan nem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(89)

A vállalattól az érdekelt felek végső tájékoztatását követően kapott észrevételek nyomán a Bizottság 2021. szeptember 16-án további vállalatspecifikus tájékoztatást nyújtott, amelyben részletesebben kifejtette az exportár kiigazítását alátámasztó indokokat és bizonyítékokat. A vállalat e specifikus tájékoztatásra vonatkozóan nem nyújtott be észrevételeket.

3.2.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (90) | Amint azt a fenti (65)–(89) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket, és ennek megfelelően újraszámította a dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(90)

Amint azt a fenti (65)–(89) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket, és ennek megfelelően újraszámította a dömpingkülönbözeteket.

| (91) | A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jindal Indonesia | 20,2  % |
| IRNC csoport | 10,2  % |
| Minden más vállalat | 20,2  % |

(91)

A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Jindal Indonesia

20,2  %

IRNC csoport

10,2  %

Minden más vállalat

20,2  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (92) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Arinox – egy ideiglenesen felhasználónak minősített érdekelt fél – azzal érvelt, hogy uniós gyártónak kell tekinteni. Meg kell jegyezni, hogy a vállalat adatai szerepeltek az Eurofer által benyújtott és a Bizottság által ellenőrzött makrogazdasági mutatók között, ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Arinox az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében ismertetett uniós gazdasági ágazat részét képezi. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy az Arinox a termékkizárás iránti eredeti kérelmében végfelhasználóként és importőrként azonosította magát, és hogy az állítások, amelyeket az ideiglenes szakaszban tett, az uniós piacon működő felhasználóként végzett tevékenységeihez kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(92)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Arinox – egy ideiglenesen felhasználónak minősített érdekelt fél – azzal érvelt, hogy uniós gyártónak kell tekinteni. Meg kell jegyezni, hogy a vállalat adatai szerepeltek az Eurofer által benyújtott és a Bizottság által ellenőrzött makrogazdasági mutatók között, ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Arinox az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében ismertetett uniós gazdasági ágazat részét képezi. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy az Arinox a termékkizárás iránti eredeti kérelmében végfelhasználóként és importőrként azonosította magát, és hogy az állítások, amelyeket az ideiglenes szakaszban tett, az uniós piacon működő felhasználóként végzett tevékenységeihez kapcsolódtak.

| (93) | Az Arinox, az Euranimi és egy független importőr kérte azon 13 uniós gyártó kilétének felfedését, amelyek a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot alkották. A mintában szereplő három gyártó és a panaszt támogató vállalatok (vagyis az Acerinox, az Outokumpu Nirosta GmbH és az Outokumpu Stainless AB) mellett ezek a következők: Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox és három németországi székhelyű újrahengerlő üzem (vagyis a SAP Precision Metal, a BWS és a Waelzholz). |
| --- | --- |

(93)

Az Arinox, az Euranimi és egy független importőr kérte azon 13 uniós gyártó kilétének felfedését, amelyek a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot alkották. A mintában szereplő három gyártó és a panaszt támogató vállalatok (vagyis az Acerinox, az Outokumpu Nirosta GmbH és az Outokumpu Stainless AB) mellett ezek a következők: Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox és három németországi székhelyű újrahengerlő üzem (vagyis a SAP Precision Metal, a BWS és a Waelzholz).

| (94) | Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós termelésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)–(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(94)

Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós termelésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)–(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (95) | mivel az uniós felhasználással kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (90)–(92) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(95)

mivel az uniós felhasználással kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (90)–(92) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.2.1.   Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

| (96) | Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr vitatta az indiai és az indonéz behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait vizsgáló összesített értékelés eredményeit. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a behozatali volumen mindkét ország esetében alacsony, hogy az érintett időszakban az Indiából és az Indonéziából érkező behozatal tendenciája eltérő volt (az előbbi kismértékben csökkent, az utóbbi gyorsan növekedett), és hogy nem került sor az importtermékek közötti verseny feltételeinek, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeinek megfelelő értékelésére, amelyet az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése ír elő. |
| --- | --- |

(96)

Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr vitatta az indiai és az indonéz behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait vizsgáló összesített értékelés eredményeit. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a behozatali volumen mindkét ország esetében alacsony, hogy az érintett időszakban az Indiából és az Indonéziából érkező behozatal tendenciája eltérő volt (az előbbi kismértékben csökkent, az utóbbi gyorsan növekedett), és hogy nem került sor az importtermékek közötti verseny feltételeinek, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeinek megfelelő értékelésére, amelyet az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése ír elő.

| (97) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően benyújtott észrevételeiben a panaszos nem fogadta el a konzorcium és a független importőr állítását, miszerint a behozatali tendenciák irrelevánsak az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából, a versenyfeltételek megfelelő értékelése megtörtént és az összesített értékelés biztosítja a vámok megkülönböztetésmentes alkalmazását. |
| --- | --- |

(97)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően benyújtott észrevételeiben a panaszos nem fogadta el a konzorcium és a független importőr állítását, miszerint a behozatali tendenciák irrelevánsak az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából, a versenyfeltételek megfelelő értékelése megtörtént és az összesített értékelés biztosítja a vámok megkülönböztetésmentes alkalmazását.

| (98) | A Bizottság megállapította, hogy a behozatal összesített értékelésére vonatkozó követelmények teljesültek. A két érintett érkező behozatal volumene nem volt elhanyagolható – azaz mindkettő esetében meghaladta a piaci részesedés 1 %-át –, és a versenyfeltételek indokolták az összesített értékelést, mivel az importált termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, továbbá alapvető felhasználási területeik megegyeznek az uniós gyártók által értékesített termékekéivel. Erre utal az Indiából és az Indonéziából importált terméktípusok és az uniós gyártók által értékesített terméktípusok között megfelelés magas foka. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megállapította, hogy a behozatal összesített értékelésére vonatkozó követelmények teljesültek. A két érintett érkező behozatal volumene nem volt elhanyagolható – azaz mindkettő esetében meghaladta a piaci részesedés 1 %-át –, és a versenyfeltételek indokolták az összesített értékelést, mivel az importált termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, továbbá alapvető felhasználási területeik megegyeznek az uniós gyártók által értékesített termékekéivel. Erre utal az Indiából és az Indonéziából importált terméktípusok és az uniós gyártók által értékesített terméktípusok között megfelelés magas foka.

| (99) | Megállapítást nyert továbbá, hogy az Indiából és az Indonéziából importált terméktípusok nagymértékben hasonlóak egymáshoz, és árszintjük összehasonlítható. |
| --- | --- |

(99)

Megállapítást nyert továbbá, hogy az Indiából és az Indonéziából importált terméktípusok nagymértékben hasonlóak egymáshoz, és árszintjük összehasonlítható.

| (100) | Továbbá, amint azt a panaszos jelezte, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése nem írja elő az érintett országok behozatali tendenciáinak összehasonlítását. |
| --- | --- |

(100)

Továbbá, amint azt a panaszos jelezte, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése nem írja elő az érintett országok behozatali tendenciáinak összehasonlítását.

| (101) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a konzorcium és egy független importőr kérte a vizsgált termék uniós piacán és az érintett országokban fennálló versenyfeltételek értékeléséhez használt elméleti modellek nyilvánosságra hozatalát, valamint annak megerősítését, hogy e versenyfeltételekről konzultáltak a Bizottság verseny- és gazdasági elemzést végző szolgálataival. |
| --- | --- |

(101)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a konzorcium és egy független importőr kérte a vizsgált termék uniós piacán és az érintett országokban fennálló versenyfeltételek értékeléséhez használt elméleti modellek nyilvánosságra hozatalát, valamint annak megerősítését, hogy e versenyfeltételekről konzultáltak a Bizottság verseny- és gazdasági elemzést végző szolgálataival.

| (102) | Azt állították továbbá, hogy a Bizottság nem tett elérhetővé statisztikai elemzést a fenti (99) és (100) preambulumbekezdésekben foglalt megállapítások alátámasztására, valamint azzal érveltek, hogy az Indiából és Indonéziából érkező behozatal piaci részesedésének volumene az uniós gazdasági ágazat piaci részesedéséhez képest alacsony. India esetében a vizsgálati időszak alatt az importvolumen alacsonyabb volt, mint 2017-ben és 2018-ban, és a 2019. évi behozataléhoz volt hasonló. Továbbá az Indiából származó érintett termék behozatali volumenét az acélra vonatkozó védintézkedések által meghatározott országkvóta korlátozza. Emiatt a konzorcium és a független importőr úgy ítélte, hogy nem helyénvaló az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(102)

Azt állították továbbá, hogy a Bizottság nem tett elérhetővé statisztikai elemzést a fenti (99) és (100) preambulumbekezdésekben foglalt megállapítások alátámasztására, valamint azzal érveltek, hogy az Indiából és Indonéziából érkező behozatal piaci részesedésének volumene az uniós gazdasági ágazat piaci részesedéséhez képest alacsony. India esetében a vizsgálati időszak alatt az importvolumen alacsonyabb volt, mint 2017-ben és 2018-ban, és a 2019. évi behozataléhoz volt hasonló. Továbbá az Indiából származó érintett termék behozatali volumenét az acélra vonatkozó védintézkedések által meghatározott országkvóta korlátozza. Emiatt a konzorcium és a független importőr úgy ítélte, hogy nem helyénvaló az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének alkalmazása.

| (103) | A Bizottság elméleti elemzést végzett, amelynek keretében a mintában szereplő vállalatok által megadott termékkód (TK) alapján összehasonlította az exportáló gyártók által az uniós piacon értékesített terméktípusokat és az uniós gyártók által értékesített terméket. Ez az elemzés magas szintű megfelelést mutatott. Az egyes exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat értékesítései közötti megfelelés szintjét a mintában szereplő exportáló gyártók részére adott egyedi tájékoztatás tartalmazza. A Bizottság továbbá azt állapította meg, hogy az indonéz exportáló gyártók által értékesített terméktípusok és az indiai exportáló gyártók által értékesített terméktípusok között jelentős mértékű a hasonlóság. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó importált termékek és az uniós termékek egyértelműen versenyeznek egymással, és hogy a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. A konzorcium és a független importőr nem szolgált megalapozott bizonyítékokkal arra nézve, hogy a Bizottság által végzett elemzés miért lenne helytelen vagy elégtelen. Az, hogy India a védintézkedés értelmében országspecifikus kvótával rendelkezik, a 3. cikk (4) bekezdésében felsorolt feltételek fényében nem befolyásolja ezt az elemzést. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság elméleti elemzést végzett, amelynek keretében a mintában szereplő vállalatok által megadott termékkód (TK) alapján összehasonlította az exportáló gyártók által az uniós piacon értékesített terméktípusokat és az uniós gyártók által értékesített terméket. Ez az elemzés magas szintű megfelelést mutatott. Az egyes exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat értékesítései közötti megfelelés szintjét a mintában szereplő exportáló gyártók részére adott egyedi tájékoztatás tartalmazza. A Bizottság továbbá azt állapította meg, hogy az indonéz exportáló gyártók által értékesített terméktípusok és az indiai exportáló gyártók által értékesített terméktípusok között jelentős mértékű a hasonlóság. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó importált termékek és az uniós termékek egyértelműen versenyeznek egymással, és hogy a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. A konzorcium és a független importőr nem szolgált megalapozott bizonyítékokkal arra nézve, hogy a Bizottság által végzett elemzés miért lenne helytelen vagy elégtelen. Az, hogy India a védintézkedés értelmében országspecifikus kvótával rendelkezik, a 3. cikk (4) bekezdésében felsorolt feltételek fényében nem befolyásolja ezt az elemzést. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (104) | mivel az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelésével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (93)–(98) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetését. |
| --- | --- |

(104)

mivel az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelésével kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (93)–(98) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetését.

4.2.2.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (105) | Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr előadta, hogy az Indonéziából érkező behozatal nőtt, mivel Indonézia a vizsgált termék Unióba történő kivitelét végző új exportőr, és hogy az Indiából származó behozatal nem nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ezért az érintett országok piaci részesedésének potenciális növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, hanem az egyéb harmadik országokból származó behozatal helyébe lépett. |
| --- | --- |

(105)

Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr előadta, hogy az Indonéziából érkező behozatal nőtt, mivel Indonézia a vizsgált termék Unióba történő kivitelét végző új exportőr, és hogy az Indiából származó behozatal nem nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ezért az érintett országok piaci részesedésének potenciális növekedése nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, hanem az egyéb harmadik országokból származó behozatal helyébe lépett.

| (106) | A fenti (97)–(105) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a behozatalt összesítve elemezte, és az érintett országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban valóban növekvő tendenciát mutatott. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt a figyelembe vett időszak alatt és hogy Indonézia csak a figyelembe vett időszak elején kezdte meg az Unióba irányuló kivitelt, nem változtatott azon a tényen, hogy az érintett országokból érkező behozatal dömpingelt árakon történt, ami jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ezért az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(106)

A fenti (97)–(105) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a behozatalt összesítve elemezte, és az érintett országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban valóban növekvő tendenciát mutatott. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kismértékben nőtt a figyelembe vett időszak alatt és hogy Indonézia csak a figyelembe vett időszak elején kezdte meg az Unióba irányuló kivitelt, nem változtatott azon a tényen, hogy az érintett országokból érkező behozatal dömpingelt árakon történt, ami jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ezért az állítást el kellett utasítani.

| (107) | mivel az érintett országokból érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével kapcsolatban nem érkeztek egyéb észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (99)–(101) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetését. |
| --- | --- |

(107)

mivel az érintett országokból érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével kapcsolatban nem érkeztek egyéb észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (99)–(101) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetését.

4.2.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (108) | Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében a Bizottság kijelentette, hogy az indiai exportáló gyártók esetében 4,8 %-os és 13,4 %-os alákínálási különbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(108)

Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében a Bizottság kijelentette, hogy az indiai exportáló gyártók esetében 4,8 %-os és 13,4 %-os alákínálási különbözetet állapított meg.

| (109) | Ezek az adatok különbözetek azonban elírást tartalmaztak, és 5,8 %-os, illetve 13,4 %-os alákínálási különbözetre korrigálandók. |
| --- | --- |

(109)

Ezek az adatok különbözetek azonban elírást tartalmaztak, és 5,8 %-os, illetve 13,4 %-os alákínálási különbözetre korrigálandók.

| (110) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Euranimi és egy független importőr azzal érvelt, hogy nem tudják rekonstruálni azt, hogy hogyan történt az érintett termék importárainak meghatározása és az alákínálási különbözet kiszámítása (beleértve annak kiigazításait is). |
| --- | --- |

(110)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Euranimi és egy független importőr azzal érvelt, hogy nem tudják rekonstruálni azt, hogy hogyan történt az érintett termék importárainak meghatározása és az alákínálási különbözet kiszámítása (beleértve annak kiigazításait is).

| (111) | Az érintett országokból származó behozatal árai – amelyeket az ideiglenes rendelet 3. táblázata tartalmaz – az Eurostat adatain alapulnak. Ez az információ nyilvánosan hozzáférhető. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az alákínálási különbözet a Bizottság úgy számította ki, hogy a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon független vevők részére felszámított értékesítési árakat összehasonlította a mintában szereplő exportáló gyártók által az első független uniós vevő részére felszámított megfelelő árakkal, az árakat mindkét esetben terméktípusonként megkülönböztetve és a gyártelepi szintre igazítva. Mivel a vállalatonkénti bontásban megadott részletes eladási árak természetüknél fogva üzleti titoknak minősülnek, azokat csak az érintett vállalatokkal közölték az egyes vállalatok specifikus tájékoztatása során. |
| --- | --- |

(111)

Az érintett országokból származó behozatal árai – amelyeket az ideiglenes rendelet 3. táblázata tartalmaz – az Eurostat adatain alapulnak. Ez az információ nyilvánosan hozzáférhető. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az alákínálási különbözet a Bizottság úgy számította ki, hogy a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon független vevők részére felszámított értékesítési árakat összehasonlította a mintában szereplő exportáló gyártók által az első független uniós vevő részére felszámított megfelelő árakkal, az árakat mindkét esetben terméktípusonként megkülönböztetve és a gyártelepi szintre igazítva. Mivel a vállalatonkénti bontásban megadott részletes eladási árak természetüknél fogva üzleti titoknak minősülnek, azokat csak az érintett vállalatokkal közölték az egyes vállalatok specifikus tájékoztatása során.

| (112) | Az érintett országokból érkező behozatal áraira és az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (102)–(105) preambulumbekezdésében foglalt valamennyi következtetését, a fenti (71) preambulumbekezdésben ismertetett korrekció mellett. |
| --- | --- |

(112)

Az érintett országokból érkező behozatal áraira és az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (102)–(105) preambulumbekezdésében foglalt valamennyi következtetését, a fenti (71) preambulumbekezdésben ismertetett korrekció mellett.

4.3.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (113) | Észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (106)–(110) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(113)

Észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (106)–(110) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.3.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

| (114) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban inkább csökkent, semmint hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdése megállapítja – nőtt volna. |
| --- | --- |

(114)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban inkább csökkent, semmint hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdése megállapítja – nőtt volna.

| (115) | Ez az állítás azonban csak akkor lenne helyes, ha tényadatait tekintve helytálló lenne az az észrevétel, amelyet az Eurofer a harmadik országokból származó behozatal állítólagosan megemelkedett volumene kapcsán fogalmazott meg. Az alábbi (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ideiglenes rendelet helyes számadatokkal szolgált a behozatal volumenére vonatkozóan. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó adat is helyes volt. |
| --- | --- |

(115)

Ez az állítás azonban csak akkor lenne helyes, ha tényadatait tekintve helytálló lenne az az észrevétel, amelyet az Eurofer a harmadik országokból származó behozatal állítólagosan megemelkedett volumene kapcsán fogalmazott meg. Az alábbi (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ideiglenes rendelet helyes számadatokkal szolgált a behozatal volumenére vonatkozóan. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó adat is helyes volt.

| (116) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr felhívta a figyelmet arra, hogy az ideiglenes rendelet szerint 300 000 és 400 000 tonna közötti eltérés van az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében szerepelő termelési adatai és az ideiglenes rendelet (114), (126) és (152) preambulumbekezdésében feltüntetett vonatkozó értékesítési, készlet- és exportadatok között. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően ezek a szereplők vitatták az uniós gazdasági ágazat kapacitási szintjét, és bizonyítékot kértek az egyes gyártók névleges, tényleges és ténylegesen felhasznált termelési kapacitásával, az egyes gyártók által ténylegesen előállított mennyiséggel, az egyes európai gyártók értékesítési volumenével és áraival, valamint az egyes uniós gyártók által az érintett országokból behozott volumennel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(116)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr felhívta a figyelmet arra, hogy az ideiglenes rendelet szerint 300 000 és 400 000 tonna közötti eltérés van az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében szerepelő termelési adatai és az ideiglenes rendelet (114), (126) és (152) preambulumbekezdésében feltüntetett vonatkozó értékesítési, készlet- és exportadatok között. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően ezek a szereplők vitatták az uniós gazdasági ágazat kapacitási szintjét, és bizonyítékot kértek az egyes gyártók névleges, tényleges és ténylegesen felhasznált termelési kapacitásával, az egyes gyártók által ténylegesen előállított mennyiséggel, az egyes európai gyártók értékesítési volumenével és áraival, valamint az egyes uniós gyártók által az érintett országokból behozott volumennel kapcsolatban.

| (117) | A fenti számadatok azonban nem feleltethetők meg egymásnak teljes mértékben, mivel a termelési, az értékesítési és az exportvolumen az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, míg az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében feltüntetett készletadatok olyan mikrogazdasági mutatónak minősülnek, amelyek kizárólag a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoznak. A Bizottság valamennyi adat keresztellenőrzését elvégezte, és az adatokat megbízhatónak találta. Tekintettel arra, hogy a gyártó szerinti bontásban megadott adatok üzleti titoknak minősülnek, a Bizottság az ideiglenes rendeletben csak az összesített információkat adta meg. |
| --- | --- |

(117)

A fenti számadatok azonban nem feleltethetők meg egymásnak teljes mértékben, mivel a termelési, az értékesítési és az exportvolumen az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, míg az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében feltüntetett készletadatok olyan mikrogazdasági mutatónak minősülnek, amelyek kizárólag a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoznak. A Bizottság valamennyi adat keresztellenőrzését elvégezte, és az adatokat megbízhatónak találta. Tekintettel arra, hogy a gyártó szerinti bontásban megadott adatok üzleti titoknak minősülnek, a Bizottság az ideiglenes rendeletben csak az összesített információkat adta meg.

| (118) | Emellett az állítólagos eltérés közel fele az uniós gazdasági ágazat által a vállalatokkal kapcsolatban álló felhasználók részére történő kötött értékesítéseihez kapcsolódik. Ezek a volumenek szerepeltek az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében ismertetett termelési számadatokban, azonban nem szerepeltek uniós gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében említett értékesítési volumenében. Az uniós gazdasági ágazat kötött értékesítései az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének körülbelül 5 %-át tették ki, és ez az arány a figyelembe vett időszak egészében stabil volt. |
| --- | --- |

(118)

Emellett az állítólagos eltérés közel fele az uniós gazdasági ágazat által a vállalatokkal kapcsolatban álló felhasználók részére történő kötött értékesítéseihez kapcsolódik. Ezek a volumenek szerepeltek az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében ismertetett termelési számadatokban, azonban nem szerepeltek uniós gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében említett értékesítési volumenében. Az uniós gazdasági ágazat kötött értékesítései az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének körülbelül 5 %-át tették ki, és ez az arány a figyelembe vett időszak egészében stabil volt.

| (119) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése azt mutatja, hogy nem következett be kár, és hogy az érintett országok piaci részesedésének növekedése nem volt kedvezőtlen hatással az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére. |
| --- | --- |

(119)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése azt mutatja, hogy nem következett be kár, és hogy az érintett országok piaci részesedésének növekedése nem volt kedvezőtlen hatással az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére.

| (120) | Amint azt a (107) preambulumbekezdés kifejti, az, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban enyhén növekedett, nem változtat azon, hogy az érintett országokból származó behozatal 86 %-os mértékben nőtt és dömpingelt árakon történt, és jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ezért az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(120)

Amint azt a (107) preambulumbekezdés kifejti, az, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban enyhén növekedett, nem változtat azon, hogy az érintett országokból származó behozatal 86 %-os mértékben nőtt és dömpingelt árakon történt, és jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ezért az állítást el kellett utasítani.

| (121) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (111)–(121) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(121)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (111)–(121) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.3.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

| (122) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat negatív nyereségességi tendenciája nem hozható összefüggésbe az érintett országokból származó behozatallal, mivel e behozatal volumene alacsony és nem befolyásolhatta a piacot ilyen jelentős mértékben. Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint a független importőr előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége a vizsgálati időszak óta nőtt. |
| --- | --- |

(122)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat negatív nyereségességi tendenciája nem hozható összefüggésbe az érintett országokból származó behozatallal, mivel e behozatal volumene alacsony és nem befolyásolhatta a piacot ilyen jelentős mértékben. Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint a független importőr előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége a vizsgálati időszak óta nőtt.

| (123) | Az országokból származó behozatal volumene meghaladta a csekély mértékű szintet, és alacsony árai – amelyekről megállapítást nyert, hogy dömpingeltek – az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdésében foglaltak szerint árnyomást okoztak az uniós piacon. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal növekedése összefüggésben állhat az uniós gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségi tendenciájával. Az uniós gyártók jövedelmezőségi szintjének a vizsgálati időszakot követően esetlegesen beálló növekedése nem változtat ezen a következtetésen, tekintettel arra, hogy a vizsgálat a vizsgálati időszakra korlátozódik. |
| --- | --- |

(123)

Az országokból származó behozatal volumene meghaladta a csekély mértékű szintet, és alacsony árai – amelyekről megállapítást nyert, hogy dömpingeltek – az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdésében foglaltak szerint árnyomást okoztak az uniós piacon. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal növekedése összefüggésben állhat az uniós gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségi tendenciájával. Az uniós gyártók jövedelmezőségi szintjének a vizsgálati időszakot követően esetlegesen beálló növekedése nem változtat ezen a következtetésen, tekintettel arra, hogy a vizsgálat a vizsgálati időszakra korlátozódik.

| (124) | Az e szakaszra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (122)–(133) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(124)

Az e szakaszra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (122)–(133) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (125) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, egy független importőr és az indonéz kormány azt állította, hogy egyes kármutatók kedvezően alakultak a figyelembe vett időszakban, és hangsúlyozták, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése növekedett, a foglalkoztatás bővült és a készletek csökkentek. |
| --- | --- |

(125)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, egy független importőr és az indonéz kormány azt állította, hogy egyes kármutatók kedvezően alakultak a figyelembe vett időszakban, és hangsúlyozták, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése növekedett, a foglalkoztatás bővült és a készletek csökkentek.

| (126) | A készleteknek az értékesítési volumen százalékában kifejezett szintje változatlan maradt, ezért nem volt egyértelmű kármutatónak tekinthető. A szóban forgó másik két mutató pedig pozitívan alakult a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés növekedése azonban az uniós gyártók jövedelmezőségének rovására történt, amint azt az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdése kifejti. A foglalkoztatás kismértékben nőtt, bár a munkaerőköltségek csökkentek. Ezek a megállapítások azonban nem cáfolják a kárra vonatkozó főbb megállapításokat, vagyis azt, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és összes pénzügyi mutatója kedvezőtlenül alakult. |
| --- | --- |

(126)

A készleteknek az értékesítési volumen százalékában kifejezett szintje változatlan maradt, ezért nem volt egyértelmű kármutatónak tekinthető. A szóban forgó másik két mutató pedig pozitívan alakult a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés növekedése azonban az uniós gyártók jövedelmezőségének rovására történt, amint azt az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdése kifejti. A foglalkoztatás kismértékben nőtt, bár a munkaerőköltségek csökkentek. Ezek a megállapítások azonban nem cáfolják a kárra vonatkozó főbb megállapításokat, vagyis azt, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és összes pénzügyi mutatója kedvezőtlenül alakult.

| (127) | Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint a független importőr továbbá azzal érvelt, hogy a 2021 első negyedévére vonatkozóan rendelkezésre álló adatok szerint a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi helyzete javul, és ezért az ágazatnak nincs szüksége további védelemre. |
| --- | --- |

(127)

Az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint a független importőr továbbá azzal érvelt, hogy a 2021 első negyedévére vonatkozóan rendelkezésre álló adatok szerint a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi helyzete javul, és ezért az ágazatnak nincs szüksége további védelemre.

| (128) | Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése a figyelembe vett időszakon alapult, amely 2020 júniusában ért véget. Amint azt az ideiglenes rendelet (128)–(133) preambulumbekezdése ismerteti, a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók valamennyi pénzügyi mutatója romlott. Az ezzel kapcsolatos következtetés nem cáfolható azzal, hogy az uniós gyártók helyzete a figyelembe vett időszakot követően rövid távon állítólagosan javult, amely kijelentést a 2021. év első negyedévére vonatkozó, nem auditált jelentésekkel támasztanak alá. |
| --- | --- |

(128)

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése a figyelembe vett időszakon alapult, amely 2020 júniusában ért véget. Amint azt az ideiglenes rendelet (128)–(133) preambulumbekezdése ismerteti, a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók valamennyi pénzügyi mutatója romlott. Az ezzel kapcsolatos következtetés nem cáfolható azzal, hogy az uniós gyártók helyzete a figyelembe vett időszakot követően rövid távon állítólagosan javult, amely kijelentést a 2021. év első negyedévére vonatkozó, nem auditált jelentésekkel támasztanak alá.

| (129) | A fentiek alapján a Bizottság véglegesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(129)

A fentiek alapján a Bizottság véglegesen megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (130) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az indonéz kormány előadta, hogy az Indonéziából származó behozatal nem okozhatott kárt, mivel piaci részesedése alacsony volt és árai emelkedtek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(130)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az indonéz kormány előadta, hogy az Indonéziából származó behozatal nem okozhatott kárt, mivel piaci részesedése alacsony volt és árai emelkedtek a figyelembe vett időszakban.

| (131) | A Bizottság először is emlékeztetett arra, hogy az indonéz behozatalt és annak piaci részesedését az indiai behozatallal együtt, összesítve értékelték. A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mindenképpen gyorsan nőtt: a vizsgálati időszakban a 2017. évi 0,4 %-ról 2,8 %-ra emelkedett. Az árak kapcsán megjegyzendő, hogy bár a figyelembe vett időszak során emelkedtek, az indonéziai árak mindig is alacsonyabbak volt az uniós gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság először is emlékeztetett arra, hogy az indonéz behozatalt és annak piaci részesedését az indiai behozatallal együtt, összesítve értékelték. A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mindenképpen gyorsan nőtt: a vizsgálati időszakban a 2017. évi 0,4 %-ról 2,8 %-ra emelkedett. Az árak kapcsán megjegyzendő, hogy bár a figyelembe vett időszak során emelkedtek, az indonéziai árak mindig is alacsonyabbak volt az uniós gazdasági ágazat árainál.

| (132) | mivel az Indiából és az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggéssel kapcsolatban nem érkezett más észrevétel, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (141)–(143) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(132)

mivel az Indiából és az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggéssel kapcsolatban nem érkezett más észrevétel, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (141)–(143) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

| (133) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer jelezte, hogy eltérés van az ideiglenes rendelet 11. táblázatában a harmadik országokból származó behozatal volumenére vonatkozóan megadott adatok és az Eurostat adatai között. |
| --- | --- |

(133)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer jelezte, hogy eltérés van az ideiglenes rendelet 11. táblázatában a harmadik országokból származó behozatal volumenére vonatkozóan megadott adatok és az Eurostat adatai között.

| (134) | Az Eurofer által említett számadatok azonban nem tartalmazzák az Eurostat rendszerében az aktív és a passzív vámügyi feldolgozási eljárások keretében bejelentett behozatalokat, amelyeket az ideiglenes rendelet 11. táblázata figyelembe vett. |
| --- | --- |

(134)

Az Eurofer által említett számadatok azonban nem tartalmazzák az Eurostat rendszerében az aktív és a passzív vámügyi feldolgozási eljárások keretében bejelentett behozatalokat, amelyeket az ideiglenes rendelet 11. táblázata figyelembe vett.

| (135) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer kétségbe vonta a Bizottság által figyelembe vett behozatali volumenek pontosságát, és azzal érvelt, hogy a fenti (99) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítés eltér a Bizottság szokásos gyakorlatától, és nem áll összhangban azzal, hogy a vizsgálat célja a kár és az ok-okozati összefüggés értékelése. Az Eurofer előadta, hogy az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalra nem vonatkoznak dömpingellenes vámok, és e behozatal nem verseng az uniós gazdasági ágazat áruival. |
| --- | --- |

(135)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer kétségbe vonta a Bizottság által figyelembe vett behozatali volumenek pontosságát, és azzal érvelt, hogy a fenti (99) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítés eltér a Bizottság szokásos gyakorlatától, és nem áll összhangban azzal, hogy a vizsgálat célja a kár és az ok-okozati összefüggés értékelése. Az Eurofer előadta, hogy az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalra nem vonatkoznak dömpingellenes vámok, és e behozatal nem verseng az uniós gazdasági ágazat áruival.

| (136) | A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások keretében behozott áruk nem csupán áthaladnak az Unión, hanem olyan, hozzáadott értéket képviselő feldolgozási műveleteken is átesnek az Unióban, mint például az az összeszerelés és az átalakítás. E behozatal tehát egyértelműen verseng az uniós gazdasági ágazat által előállított termékekkel. Például annak az uniós székhellyel rendelkező vállalatnak, amelynek tevékenysége éppen e feldolgozási műveletek elvégzése lenne, lehetősége van arra, hogy a terméket az uniós gazdasági ágazattól vásárolja meg, vagy az aktív feldolgozási eljárás keretében importálja. Ennek következtében a kárfelmérés során tekintetbe kell venni az e vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalt. E behozatalra a vámoknak az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (13) 76. cikke szerinti beszedése is vonatkozik. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások keretében behozott áruk nem csupán áthaladnak az Unión, hanem olyan, hozzáadott értéket képviselő feldolgozási műveleteken is átesnek az Unióban, mint például az az összeszerelés és az átalakítás. E behozatal tehát egyértelműen verseng az uniós gazdasági ágazat által előállított termékekkel. Például annak az uniós székhellyel rendelkező vállalatnak, amelynek tevékenysége éppen e feldolgozási műveletek elvégzése lenne, lehetősége van arra, hogy a terméket az uniós gazdasági ágazattól vásárolja meg, vagy az aktív feldolgozási eljárás keretében importálja. Ennek következtében a kárfelmérés során tekintetbe kell venni az e vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalt. E behozatalra a vámoknak az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (13) 76. cikke szerinti beszedése is vonatkozik.

13

| (137) | Az Eurofer továbbá előadta, hogy a különböző országokból származó behozatal volumenei nem voltak következetesek, mivel egyes harmadik országok esetében az onnan származó behozatal volumene nem tartalmazta az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárásokat. |
| --- | --- |

(137)

Az Eurofer továbbá előadta, hogy a különböző országokból származó behozatal volumenei nem voltak következetesek, mivel egyes harmadik országok esetében az onnan származó behozatal volumene nem tartalmazta az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárásokat.

| (138) | A behozatali volumenek az Eurostat hivatalos adatai voltak, és mind az érintett országok, mind az összes többi harmadik ország esetében magukban foglalták a rendes vámeljárást, valamint az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárásokat. |
| --- | --- |

(138)

A behozatali volumenek az Eurostat hivatalos adatai voltak, és mind az érintett országok, mind az összes többi harmadik ország esetében magukban foglalták a rendes vámeljárást, valamint az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárásokat.

| (139) | Az Eurofer hivatkozott továbbá arra a behozatali volumenre, amelyet az ugyanezen termék Kínából és Tajvanról származó behozatalára vonatkozó, ugyanezen vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot tekintetbe vevő hatályvesztési felülvizsgálat tartalmaz, amelyben a Bizottság az uniós felhasználást és piaci részesedést anélkül értékelte, hogy figyelembe vette volna az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalt. Ezért a hatályvesztési felülvizsgálat és a behozatalra, felhasználására és piaci részesedésre vonatkozó jelenlegi vizsgálat adatai eltérőek, ami azt jelenti, hogy a két vizsgálat egyikében nyilvánvaló hiba van. |
| --- | --- |

(139)

Az Eurofer hivatkozott továbbá arra a behozatali volumenre, amelyet az ugyanezen termék Kínából és Tajvanról származó behozatalára vonatkozó, ugyanezen vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot tekintetbe vevő hatályvesztési felülvizsgálat tartalmaz, amelyben a Bizottság az uniós felhasználást és piaci részesedést anélkül értékelte, hogy figyelembe vette volna az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások hatálya alá tartozó behozatalt. Ezért a hatályvesztési felülvizsgálat és a behozatalra, felhasználására és piaci részesedésre vonatkozó jelenlegi vizsgálat adatai eltérőek, ami azt jelenti, hogy a két vizsgálat egyikében nyilvánvaló hiba van.

| (140) | A Kínából és Tajvanról származó hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat a kárelemzés során valóban ugyanezt a vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot vette tekintetbe. Azonban az elemzés, amelyre annak a vizsgálatnak a keretében került sor, más jellegű (a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgálja), és az ott levont következtetések nem feltétlenül érvényesek a szóban forgó vizsgálatra is. Így – jóllehet az említett hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő behozatali adatok nem tartalmazzák az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások keretében történő behozatalt – a vizsgálat során megállapított következtetések továbbra is érvényesek. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek az eltérő adatok nem minősülnek nyilvánvaló hibának. |
| --- | --- |

(140)

A Kínából és Tajvanról származó hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat a kárelemzés során valóban ugyanezt a vizsgálati időszakot és figyelembe vett időszakot vette tekintetbe. Azonban az elemzés, amelyre annak a vizsgálatnak a keretében került sor, más jellegű (a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgálja), és az ott levont következtetések nem feltétlenül érvényesek a szóban forgó vizsgálatra is. Így – jóllehet az említett hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő behozatali adatok nem tartalmazzák az aktív és a passzív feldolgozást alkalmazó vámeljárások keretében történő behozatalt – a vizsgálat során megállapított következtetések továbbra is érvényesek. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek az eltérő adatok nem minősülnek nyilvánvaló hibának.

| (141) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi mutatói nem a dömpingelt behozatal, hanem a Covid19-világjárvány hatására romlottak. A panaszos az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően benyújtott észrevételeiben nem fogadta el ezt az állítást, és kijelentette, hogy a kár tendenciája a figyelembe vett időszakban ennek ellenkezőjét mutatta. |
| --- | --- |

(141)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az importőrök és forgalmazók konzorciuma, valamint egy független importőr előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi mutatói nem a dömpingelt behozatal, hanem a Covid19-világjárvány hatására romlottak. A panaszos az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően benyújtott észrevételeiben nem fogadta el ezt az állítást, és kijelentette, hogy a kár tendenciája a figyelembe vett időszakban ennek ellenkezőjét mutatta.

| (142) | A Bizottság megállapította, hogy az érintett országokból származó behozatal árai nagymértékben befolyásolták az uniós gazdasági ágazat árait és pénzügyi mutatóit. Az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint mindkét érintett országból származó import átlagos árai a figyelembe vett időszak egészében – a Covid19-világjárványt megelőzően is – következetesen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál. A világjárvány ugyan potenciálisan befolyásolhatta az uniós piaci felhasználást, de ez a hatás csak a vizsgálati időszak utolsó negyedévében (2020. április–június) jelentkezett volna, ám a felhasználás jelentős visszaesése már 2019-ben is megfigyelhető volt. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság megállapította, hogy az érintett országokból származó behozatal árai nagymértékben befolyásolták az uniós gazdasági ágazat árait és pénzügyi mutatóit. Az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint mindkét érintett országból származó import átlagos árai a figyelembe vett időszak egészében – a Covid19-világjárványt megelőzően is – következetesen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál. A világjárvány ugyan potenciálisan befolyásolhatta az uniós piaci felhasználást, de ez a hatás csak a vizsgálati időszak utolsó negyedévében (2020. április–június) jelentkezett volna, ám a felhasználás jelentős visszaesése már 2019-ben is megfigyelhető volt.

| (143) | Ezenfelül a Bizottság az ideiglenes rendelet (150)–(151) preambulumbekezdésében elemezte a felhasználás csökkenését (függetlenül attól, hogy az részben összefüggésben állt-e a Covid19-cel vagy sem) mint potenciálisan kárt okozó egyéb tényezőt, és ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem enyhítette az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. Ezt a következtetést a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(143)

Ezenfelül a Bizottság az ideiglenes rendelet (150)–(151) preambulumbekezdésében elemezte a felhasználás csökkenését (függetlenül attól, hogy az részben összefüggésben állt-e a Covid19-cel vagy sem) mint potenciálisan kárt okozó egyéb tényezőt, és ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem enyhítette az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. Ezt a következtetést a Bizottság megerősíti.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (144) | A fentiek alapján és egyéb észrevételek hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az önmagában vagy együttesen elemzett tényezők egyike sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy ezen összefüggés megszűnne valósnak és jelentősnek lenni, így Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (160)–(163) preambulumbekezdésében foglalt következtetését. |
| --- | --- |

(144)

A fentiek alapján és egyéb észrevételek hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az önmagában vagy együttesen elemzett tényezők egyike sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy ezen összefüggés megszűnne valósnak és jelentősnek lenni, így Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (160)–(163) preambulumbekezdésében foglalt következtetését.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

6.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (145) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a panaszos két technikai problémát említett a kárkülönbözet kiszámításával kapcsolatban, ezen belül – a mintában szereplő egyik uniós gyártó esetében – az elmaradt becsült beruházások értékcsökkenését és a környezetvédelmi költségek jövőbeni felmerülésének tekintetbe vételét. A Bizottság úgy ítélte, hogy az elmaradt beruházások kiszámításához észszerű azokra az adatokra támaszkodnia, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártók szolgáltattak a vizsgálati időszak alatt elmaradt beruházások értékcsökkenéséről. A panaszos nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy ez a megközelítés miért lenne észszerűtlen. A panaszos által benyújtott alátámasztó adatok és információk alapján a Bizottság elfogadta az állítást, amely szerint környezetvédelmi költségek jövőbeni felmerülésének tekintetbe vétele a végleges kárkülönbözet enyhe emelkedését okozta. |
| --- | --- |

(145)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a panaszos két technikai problémát említett a kárkülönbözet kiszámításával kapcsolatban, ezen belül – a mintában szereplő egyik uniós gyártó esetében – az elmaradt becsült beruházások értékcsökkenését és a környezetvédelmi költségek jövőbeni felmerülésének tekintetbe vételét. A Bizottság úgy ítélte, hogy az elmaradt beruházások kiszámításához észszerű azokra az adatokra támaszkodnia, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártók szolgáltattak a vizsgálati időszak alatt elmaradt beruházások értékcsökkenéséről. A panaszos nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy ez a megközelítés miért lenne észszerűtlen. A panaszos által benyújtott alátámasztó adatok és információk alapján a Bizottság elfogadta az állítást, amely szerint környezetvédelmi költségek jövőbeni felmerülésének tekintetbe vétele a végleges kárkülönbözet enyhe emelkedését okozta.

| (146) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően exportáló gyártók egy csoportja előadta, hogy a kárt nem okozó árnak a kárkülönbözet meghatározása céljából történő kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni azokat a költségeket, amelyek a Covid19-cel kapcsolatos lezárások következtében jelentkeztek az uniós gazdasági ágazatnál, mivel ezek a költségek kivételesen megnövelték az uniós gazdasági ágazat egységköltségét, és nem tükrözik az uniós gyártók szokásos termelési költségét. |
| --- | --- |

(146)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően exportáló gyártók egy csoportja előadta, hogy a kárt nem okozó árnak a kárkülönbözet meghatározása céljából történő kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni azokat a költségeket, amelyek a Covid19-cel kapcsolatos lezárások következtében jelentkeztek az uniós gazdasági ágazatnál, mivel ezek a költségek kivételesen megnövelték az uniós gazdasági ágazat egységköltségét, és nem tükrözik az uniós gyártók szokásos termelési költségét.

| (147) | A Bizottság felkérte az uniós gazdasági ágazatot, hogy a kérdőívre adott válaszukban benyújtott összes kért adatot bontsa le a vizsgálati időszak két félévére, hogy azonosíthatóak legyenek a Covid19-világjárvány által az értékesítési és költségadatokra gyakorolt esetleges hatások. A keresztellenőrzésnek alávetett adatok azonban nem mutattak a Covid19-járvány miatti lezárások által okozott olyan többletköltségeket, amelyek szükségessé tennék a kért kiigazítást. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság felkérte az uniós gazdasági ágazatot, hogy a kérdőívre adott válaszukban benyújtott összes kért adatot bontsa le a vizsgálati időszak két félévére, hogy azonosíthatóak legyenek a Covid19-világjárvány által az értékesítési és költségadatokra gyakorolt esetleges hatások. A keresztellenőrzésnek alávetett adatok azonban nem mutattak a Covid19-járvány miatti lezárások által okozott olyan többletköltségeket, amelyek szükségessé tennék a kért kiigazítást. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (148) | Az Euranimi és egy független importőr kifogásolta, hogy az indiai exportáló gyártók esetében a Bizottság magasabb kárkülönbözetet alkalmazott, holott ezek a gyártók magasabb értékesítési árakat érvényesítettek az uniós piacon. |
| --- | --- |

(148)

Az Euranimi és egy független importőr kifogásolta, hogy az indiai exportáló gyártók esetében a Bizottság magasabb kárkülönbözetet alkalmazott, holott ezek a gyártók magasabb értékesítési árakat érvényesítettek az uniós piacon.

| (149) | A kárkülönbözetet az exportáló gyártók által értékesített terméktípusok alapján számítják ki. Mivel a különböző gyártók terméktípusai árban eltérőek lehetnek, nincs szükség arra, hogy az importárak általános szintje és az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított kárkülönbözet szintje között korreláció legyen. |
| --- | --- |

(149)

A kárkülönbözetet az exportáló gyártók által értékesített terméktípusok alapján számítják ki. Mivel a különböző gyártók terméktípusai árban eltérőek lehetnek, nincs szükség arra, hogy az importárak általános szintje és az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított kárkülönbözet szintje között korreláció legyen.

| (150) | A felülvizsgált számításokat az alábbi táblázat tartalmazza:








  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Alulértékesítési különbözet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | 25,2  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(150)

A felülvizsgált számításokat az alábbi táblázat tartalmazza:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Alulértékesítési különbözet

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

25,2  %

Chromeni Steels Private Limited

45,1  %

35,3  %

| | Minden más vállalat |
| --- | --- |

Minden más vállalat

45,1  %

35,3  %

Indonézia

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

32,4  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

33,1  %

| | Minden más vállalat |
| --- | --- |

Minden más vállalat

20,2  %

33,1  %

| (151) | mivel az intézkedések szintjével kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (165)–(173) preambulumbekezdésében foglalt és a fenti táblázattal összhangban módosított ténymegállapításait és következtetéseit. |
| --- | --- |

(151)

mivel az intézkedések szintjével kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (165)–(173) preambulumbekezdésében foglalt és a fenti táblázattal összhangban módosított ténymegállapításait és következtetéseit.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

| (152) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a Chromeni nem használt fel torzulások által érintett nyersanyagokat. Az Eurofer érvelése szerint „nagyon is egyértelmű”, hogy a Chromeni az Indiában vagy Indonéziában tapasztalható nyersanyagpiaci torzulások által érintett köztes termékeket használ fel, ezt tehát figyelembe kell venni. Az Eurofer előadta, hogy a Bizottságnak e célból be kellene vonnia a vizsgálatba egy olyan szereplőt, amelyről feltételezhető, hogy Indonéziában melegen síkhengerelt rozsdamentes acél beszállítását végzi, vagy az ezen nyersanyagra vonatkozó legújabb megállapításokat kellene figyelembe vennie (14). |
| --- | --- |

(152)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Eurofer előadta, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a Chromeni nem használt fel torzulások által érintett nyersanyagokat. Az Eurofer érvelése szerint „nagyon is egyértelmű”, hogy a Chromeni az Indiában vagy Indonéziában tapasztalható nyersanyagpiaci torzulások által érintett köztes termékeket használ fel, ezt tehát figyelembe kell venni. Az Eurofer előadta, hogy a Bizottságnak e célból be kellene vonnia a vizsgálatba egy olyan szereplőt, amelyről feltételezhető, hogy Indonéziában melegen síkhengerelt rozsdamentes acél beszállítását végzi, vagy az ezen nyersanyagra vonatkozó legújabb megállapításokat kellene figyelembe vennie (14).

14

| (153) | Az Eurofer továbbá azzal érvelt, hogy a 7. cikk (2a) bekezdésének Bizottság általi értelmezése erősen korlátozza annak lehetőségét, hogy a nyersanyagpiaci torzulások downstream ágazatokra gyakorolt hatását kezeljék, továbbá megakadályozná a Bizottságot abban, hogy egy vállalatcsoporton (például a Jindal csoporton) belül értékelje a nyersanyagpiaci torzulások hatását. Az Eurofer ugyanezen logika mentén arra is rámutatott, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az alacsonyabb vám megfizetésére kötelezett vállalaton (amely ebben az esetben Indiában vagy Indonéziában található) keresztül kijátsszák az intézkedéseket, és ezért kijelentette, hogy a Bizottságnak a legmagasabb alkalmazandó vámot ki kell terjesztenie a csoport valamennyi vállalatára, függetlenül attól, hogy az érintett terméket melyik országban gyártják. |
| --- | --- |

(153)

Az Eurofer továbbá azzal érvelt, hogy a 7. cikk (2a) bekezdésének Bizottság általi értelmezése erősen korlátozza annak lehetőségét, hogy a nyersanyagpiaci torzulások downstream ágazatokra gyakorolt hatását kezeljék, továbbá megakadályozná a Bizottságot abban, hogy egy vállalatcsoporton (például a Jindal csoporton) belül értékelje a nyersanyagpiaci torzulások hatását. Az Eurofer ugyanezen logika mentén arra is rámutatott, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az alacsonyabb vám megfizetésére kötelezett vállalaton (amely ebben az esetben Indiában vagy Indonéziában található) keresztül kijátsszák az intézkedéseket, és ezért kijelentette, hogy a Bizottságnak a legmagasabb alkalmazandó vámot ki kell terjesztenie a csoport valamennyi vállalatára, függetlenül attól, hogy az érintett terméket melyik országban gyártják.

| (154) | Az ideiglenes rendelet (176) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Chromeni nem használta fel az Indiában tapasztalt torzulás által érintett nyersanyagokat (vagyis a krómércet és a rozsdamentesacél-hulladékot). Továbbá a végleges dömpingellenes vám kivetésével összefüggésben az intézkedések potenciális jövőbeli kijátszása nem kezelhető azzal, hogy a valamely vállalattal kapcsolatban álló gyártóra nézve megállapított dömpingellenes vámot kiterjesztik a valamely másik országban működő, a vállalattal szintén kapcsolatban álló gyártókra is. Ezzel kapcsolatban a Bizottság az alábbi (175)–(177) preambulumbekezdésre is hivatkozik. |
| --- | --- |

(154)

Az ideiglenes rendelet (176) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Chromeni nem használta fel az Indiában tapasztalt torzulás által érintett nyersanyagokat (vagyis a krómércet és a rozsdamentesacél-hulladékot). Továbbá a végleges dömpingellenes vám kivetésével összefüggésben az intézkedések potenciális jövőbeli kijátszása nem kezelhető azzal, hogy a valamely vállalattal kapcsolatban álló gyártóra nézve megállapított dömpingellenes vámot kiterjesztik a valamely másik országban működő, a vállalattal szintén kapcsolatban álló gyártókra is. Ezzel kapcsolatban a Bizottság az alábbi (175)–(177) preambulumbekezdésre is hivatkozik.

| (155) | Ezért a Bizottság kénytelen volt elutasítani az Eurofer állításait. |
| --- | --- |

(155)

Ezért a Bizottság kénytelen volt elutasítani az Eurofer állításait.

| (156) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (174)–(178) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(156)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (174)–(178) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

6.3.   Következtetés

Következtetés

| (157) | A fenti értékelés után a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt az alacsonyabb vám szabályával és 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározni a végleges vámok összegét. A végleges dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:







  Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(157)

A fenti értékelés után a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt az alacsonyabb vám szabályával és 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározni a végleges vámok összegét. A végleges dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

| | Minden más vállalat |
| --- | --- |

Minden más vállalat

35,3  %

Indonézia

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

| | Minden más vállalat |
| --- | --- |

Minden más vállalat

20,2  %

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (158) | Egyetlen fél sem vitatta, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. Az ideiglenes rendelet (181)–(183) preambulumbekezdésében levont következtetések tehát megerősítést nyertek. |
| --- | --- |

(158)

Egyetlen fél sem vitatta, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. Az ideiglenes rendelet (181)–(183) preambulumbekezdésében levont következtetések tehát megerősítést nyertek.

7.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (159) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Euranimi és egy független importőr előadta, hogy az Indiára és az Indonéziára vonatkozó intézkedések uniós bevezetése a hidegen síkhengerelt acéltermékek hiányát okozná az uniós piacon, mivel az uniós termelés nem képes a piacot teljesen ellátni, az egyéb beszerzési források pedig – főként a Kínából és Tajvanról érkező behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések következtében – korlátozottak. A felek véleménye szerint ilyen ellátási hiányok és késedelmek már jelenleg is megfigyelhetők az uniós piacon. |
| --- | --- |

(159)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Euranimi és egy független importőr előadta, hogy az Indiára és az Indonéziára vonatkozó intézkedések uniós bevezetése a hidegen síkhengerelt acéltermékek hiányát okozná az uniós piacon, mivel az uniós termelés nem képes a piacot teljesen ellátni, az egyéb beszerzési források pedig – főként a Kínából és Tajvanról érkező behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések következtében – korlátozottak. A felek véleménye szerint ilyen ellátási hiányok és késedelmek már jelenleg is megfigyelhetők az uniós piacon.

| (160) | A felek előadták, hogy bizonyos más potenciális importforrások – nevezetesen Brazília, Dél-Afrika és Malajzia – az uniós gyártók ellenőrzése alatt állnak, mivel azoknak a vállalatoknak, amelyek a hidegen síkhengerelt acéltermékeket ezekben az országokban gyártják, uniós gyártók a tulajdonosai. A felek szerint ez azt eredményezte, hogy az uniós gyártók visszaéltek a védelemmel, és magas árakhoz vezet majd az uniós piacon. |
| --- | --- |

(160)

A felek előadták, hogy bizonyos más potenciális importforrások – nevezetesen Brazília, Dél-Afrika és Malajzia – az uniós gyártók ellenőrzése alatt állnak, mivel azoknak a vállalatoknak, amelyek a hidegen síkhengerelt acéltermékeket ezekben az országokban gyártják, uniós gyártók a tulajdonosai. A felek szerint ez azt eredményezte, hogy az uniós gyártók visszaéltek a védelemmel, és magas árakhoz vezet majd az uniós piacon.

| (161) | A felek továbbá azt állították, hogy nem áll módjukban ezeket az árakat a vevőikre továbbhárítani, ami azt jelenti, hogy jövedelmezőségüket kedvezőtlen befolyás érné. |
| --- | --- |

(161)

A felek továbbá azt állították, hogy nem áll módjukban ezeket az árakat a vevőikre továbbhárítani, ami azt jelenti, hogy jövedelmezőségüket kedvezőtlen befolyás érné.

| (162) | Az Euranimi és a független importőr ezeket az állításokat az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételte. |
| --- | --- |

(162)

Az Euranimi és a független importőr ezeket az állításokat az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételte.

| (163) | Az Eurofer nem értett egyet ezekkel az állításokkal, és azzal érvelt, hogy az állítólagosan megnövekedett átfutási idő a kereslet változásaiból és a globális ellátási láncoknak a Covid19-világjárvány miatti zavarából ered, amelyek nem csupán a hidegen síkhengerelt acéltermékek ellátási láncában figyelhetők meg. Az Eurofer kijelentette, hogy rendes körülmények között az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a vizsgálati időszakban megfigyelt uniós felhasználás közel 150 %-át ki tudja szolgálni. Az Eurofer további érve az volt, hogy a nyersanyagárak vizsgálati időszakot követő emelkedése a nyersanyagárak jelentős globális növekedését tükrözte, amely nem csak az uniós árakat érintette. Az Eurofer továbbá azt is előadta, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek olyan harmadik országokból is beszerezhetők, amelyek e termékek tekintetében jelentős kapacitásokkal rendelkeznek és amelyeket nem korlátoznak az acélra vonatkozó védintézkedések. |
| --- | --- |

(163)

Az Eurofer nem értett egyet ezekkel az állításokkal, és azzal érvelt, hogy az állítólagosan megnövekedett átfutási idő a kereslet változásaiból és a globális ellátási láncoknak a Covid19-világjárvány miatti zavarából ered, amelyek nem csupán a hidegen síkhengerelt acéltermékek ellátási láncában figyelhetők meg. Az Eurofer kijelentette, hogy rendes körülmények között az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a vizsgálati időszakban megfigyelt uniós felhasználás közel 150 %-át ki tudja szolgálni. Az Eurofer további érve az volt, hogy a nyersanyagárak vizsgálati időszakot követő emelkedése a nyersanyagárak jelentős globális növekedését tükrözte, amely nem csak az uniós árakat érintette. Az Eurofer továbbá azt is előadta, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek olyan harmadik országokból is beszerezhetők, amelyek e termékek tekintetében jelentős kapacitásokkal rendelkeznek és amelyeket nem korlátoznak az acélra vonatkozó védintézkedések.

| (164) | Amint arra az ideiglenes rendelet is kitér, a hidegen síkhengerelt acéltermékek valóban beszerezhetők harmadik országbeli forrásokból is, amelyek közül Tajvan és Korea a legnagyobb. A viszonylag alacsony dömpingellenes vámok miatt a Tajvanról érkező behozatal továbbra is bejutott az Unióba. A figyelembe vett időszakban Korea mind abszolút, mind relatív értelemben képes volt növelni az Unióba irányuló kivitelét. Dél-Afrika annak ellenére is jelen van az uniós piacon, hogy az európai vállalatok állítólag ellenőrzést gyakorolnak a hidegen síkhengerelt acéltermékek Dél-Afrikában zajló termelése fölött. Ezenfelül az Indiára és az Indonéziára kivetett dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják az érintett országok elől, hanem az, hogy az árakat tisztességes szintre emeljék. |
| --- | --- |

(164)

Amint arra az ideiglenes rendelet is kitér, a hidegen síkhengerelt acéltermékek valóban beszerezhetők harmadik országbeli forrásokból is, amelyek közül Tajvan és Korea a legnagyobb. A viszonylag alacsony dömpingellenes vámok miatt a Tajvanról érkező behozatal továbbra is bejutott az Unióba. A figyelembe vett időszakban Korea mind abszolút, mind relatív értelemben képes volt növelni az Unióba irányuló kivitelét. Dél-Afrika annak ellenére is jelen van az uniós piacon, hogy az európai vállalatok állítólag ellenőrzést gyakorolnak a hidegen síkhengerelt acéltermékek Dél-Afrikában zajló termelése fölött. Ezenfelül az Indiára és az Indonéziára kivetett dömpingellenes vámok célja nem az, hogy az uniós piacot elzárják az érintett országok elől, hanem az, hogy az árakat tisztességes szintre emeljék.

| (165) | Az áremelkedést általában a nyersanyagköltségek emelkedése váltja ki, és a harmadik országok piacain is megfigyelhető volt. Ezért nem merül fel az, hogy az uniós gyártók visszaélnének a piac védelmével. Hozzá kell tenni azt is, hogy a vizsgált termék 13 uniós gyártója között intenzív belső verseny zajlik az uniós piacon. |
| --- | --- |

(165)

Az áremelkedést általában a nyersanyagköltségek emelkedése váltja ki, és a harmadik országok piacain is megfigyelhető volt. Ezért nem merül fel az, hogy az uniós gyártók visszaélnének a piac védelmével. Hozzá kell tenni azt is, hogy a vizsgált termék 13 uniós gyártója között intenzív belső verseny zajlik az uniós piacon.

| (166) | Továbbá az érdekelt feleknek azokat az állításait, melyek szerint az árakat nem tudják áthárítani vevőikre és az importált termékeket nem tudják helyettesíteni, a Bizottságnak nem áll módjában megfelelően értékelni, mivel a szóban forgó felek nem tanúsítottak megfelelő együttműködést a vizsgálat során. Az ideiglenes rendelet (184)–(193) preambulumbekezdésében említett két független importőrtől eltérően a szóban forgó felek a tájékoztatást követően nyújtották be állításaikat, anélkül, hogy a kérdőívet kitöltötték volna. Emiatt a Bizottságnak nem állt módjában a beszerzési és értékesítési csatornák, a forgalmazott terméktípusok, a költségek és a pénzügyi helyzet ellenőrzését magában foglaló alaposabb értékelést végezni. |
| --- | --- |

(166)

Továbbá az érdekelt feleknek azokat az állításait, melyek szerint az árakat nem tudják áthárítani vevőikre és az importált termékeket nem tudják helyettesíteni, a Bizottságnak nem áll módjában megfelelően értékelni, mivel a szóban forgó felek nem tanúsítottak megfelelő együttműködést a vizsgálat során. Az ideiglenes rendelet (184)–(193) preambulumbekezdésében említett két független importőrtől eltérően a szóban forgó felek a tájékoztatást követően nyújtották be állításaikat, anélkül, hogy a kérdőívet kitöltötték volna. Emiatt a Bizottságnak nem állt módjában a beszerzési és értékesítési csatornák, a forgalmazott terméktípusok, a költségek és a pénzügyi helyzet ellenőrzését magában foglaló alaposabb értékelést végezni.

| (167) | Ennek alapján a Bizottság megerősítette a következtetést, hogy a vámok lehetséges kivetésének importőrökre és felhasználókra gyakorolt hatásai nem haladják meg az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatásait. |
| --- | --- |

(167)

Ennek alapján a Bizottság megerősítette a következtetést, hogy a vámok lehetséges kivetésének importőrökre és felhasználókra gyakorolt hatásai nem haladják meg az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatásait.

| (168) | mivel a független importőrök és a felhasználók érdekével kapcsolatban más észrevételek nem érkeztek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (184)–(195) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(168)

mivel a független importőrök és a felhasználók érdekével kapcsolatban más észrevételek nem érkeztek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (184)–(195) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (169) | A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (196) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(169)

A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (196) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

8.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

8.1.   Végleges intézkedések

Végleges intézkedések

| (170) | A dömpinggel, a dömpingből eredő kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban megfogalmazott következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. Az e rendelet 6. szakaszában és különösen a 6.2. pontban ismertetett okokból a dömpingellenes vámokat az alacsonyabb vám szabályának megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(170)

A dömpinggel, a dömpingből eredő kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban megfogalmazott következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. Az e rendelet 6. szakaszában és különösen a 6.2. pontban ismertetett okokból a dömpingellenes vámokat az alacsonyabb vám szabályának megfelelően kell megállapítani.

| (171) | A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:







  Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % |
| Minden más vállalat | 35,3  % |
| Indonézia | IRNC | 10,2  % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % |
| Minden más vállalat | 20,2  % |

(171)

A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

Minden más vállalat

35,3  %

Indonézia

IRNC

10,2  %

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

Minden más vállalat

20,2  %

| (172) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(172)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (173) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (15). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(173)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (15). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

15

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (174) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(174)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (175) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(175)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (176) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(176)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (177) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(177)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.2.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (178) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(178)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

| (179) | mivel bizonyos végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni. |
| --- | --- |

(179)

mivel bizonyos végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.

8.3.   Visszaható hatály

Visszaható hatály

| (180) | Az 1.2. pontban említettek szerint, a panaszosi kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a vizsgált termék behozatalára. |
| --- | --- |

(180)

Az 1.2. pontban említettek szerint, a panaszosi kérelmet követően a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a vizsgált termék behozatalára.

| (181) | A vizsgálat végleges szakaszában a Bizottság a nyilvántartásba vétellel összefüggésben gyűjtött adatokat értékelte. A Bizottság megvizsgálta, hogy a végleges vámok visszaható hatállyal történő beszedéséhez teljesültek-e az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti kritériumok. |
| --- | --- |

(181)

A vizsgálat végleges szakaszában a Bizottság a nyilvántartásba vétellel összefüggésben gyűjtött adatokat értékelte. A Bizottság megvizsgálta, hogy a végleges vámok visszaható hatállyal történő beszedéséhez teljesültek-e az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti kritériumok.

| (182) | A Bizottság elemzése nem mutatta ki a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedését, amelyet az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja feltételként ír elő. Ennek elemzéséhez a Bizottság összehasonlította az érintett termék vizsgálati időszak alatti átlagos havi behozatali volumenét az e vizsgálat megindításától az ideiglenes intézkedések bevezetéséig tartó időszak havi átlagos behozatali volumenével, és további jelentős növekedés nem volt megfigyelhető: | Vizsgálati időszak (tonna/hónap) | A vizsgálati időszakot követő időszak (vagyis 2020. október 1-jétől 2021. május 28-ig) (tonna/hónap) | A behozatal növekedése (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A hidegen síkhengerelt acéltermékek Indiából érkező behozatala | 8 956 | 6 036 | –33  % |
| A hidegen síkhengerelt acéltermékek Indonéziából érkező behozatala | 7 353 | 8 439 | 15  % |
| A hidegen síkhengerelt acéltermékek érintett országokból érkező teljes behozatala | 16 308 | 14 475 | –11  % |
| Forrás: Surveillance 2 (EU 27). |

(182)

A Bizottság elemzése nem mutatta ki a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedését, amelyet az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja feltételként ír elő. Ennek elemzéséhez a Bizottság összehasonlította az érintett termék vizsgálati időszak alatti átlagos havi behozatali volumenét az e vizsgálat megindításától az ideiglenes intézkedések bevezetéséig tartó időszak havi átlagos behozatali volumenével, és további jelentős növekedés nem volt megfigyelhető:

Vizsgálati időszak (tonna/hónap)

A vizsgálati időszakot követő időszak (vagyis 2020. október 1-jétől 2021. május 28-ig) (tonna/hónap)

A behozatal növekedése (%)

A hidegen síkhengerelt acéltermékek Indiából érkező behozatala

8 956

6 036

–33  %

A hidegen síkhengerelt acéltermékek Indonéziából érkező behozatala

7 353

8 439

15  %

A hidegen síkhengerelt acéltermékek érintett országokból érkező teljes behozatala

16 308

14 475

–11  %

Forrás: Surveillance 2 (EU 27).

Forrás:

| (183) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy végleges vámok azon időszak tekintetében történő visszaható hatállyal történő beszedése, amelynek során a behozatalt nyilvántartásba vették, ebben az esetben nem volt megalapozott. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy végleges vámok azon időszak tekintetében történő visszaható hatállyal történő beszedése, amelynek során a behozatalt nyilvántartásba vették, ebben az esetben nem volt megalapozott.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (184) | Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni. |
| --- | --- |

(184)

Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

16

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (185) | Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (17) a Bizottság bizonyos acéltermékek tekintetében hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelet (18)2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedés hatályát. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Emiatt abban az esetben, ha a védintézkedés keretében megállapított vámkontingenseket túllépik, ugyanazon behozatalokra a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot és a dömpingellenes vámot egyaránt meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések ilyen jellegű kumulatív hatásai a kívánatosnál nagyobb mértékben befolyásolhatják a kereskedelmet, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak és a felülvizsgálat tárgyát képező termék után a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámnak az egyidejű alkalmazását. |
| --- | --- |

(185)

Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (17) a Bizottság bizonyos acéltermékek tekintetében hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be. Az (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendelet (18)2024. június 30-ig meghosszabbította a védintézkedés hatályát. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a védintézkedés hatálya alá tartozó termékkategóriák egyike. Emiatt abban az esetben, ha a védintézkedés keretében megállapított vámkontingenseket túllépik, ugyanazon behozatalokra a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot és a dömpingellenes vámot egyaránt meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések ilyen jellegű kumulatív hatásai a kívánatosnál nagyobb mértékben befolyásolhatják a kereskedelmet, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak és a felülvizsgálat tárgyát képező termék után a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámnak az egyidejű alkalmazását.

17

18

| (186) | Ez azt jelenti, hogy ha az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám a felülvizsgálat tárgyát képező termékre alkalmazandóvá válik, és meghaladja a jelen rendelet szerinti dömpingellenes vám szintjét, akkor kizárólag az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszakában az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Amennyiben az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazandóvá válik a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, és azt a jelen rendeletben szereplő dömpingellenes vámok szintje alatt állapítják meg, az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot az ezen vám és a jelen rendelet alapján kivetett dömpingellenes vám magasabb szintje közötti különbözeten felül kell beszedni. A dömpingellenes vám nem beszedett részét fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(186)

Ez azt jelenti, hogy ha az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám a felülvizsgálat tárgyát képező termékre alkalmazandóvá válik, és meghaladja a jelen rendelet szerinti dömpingellenes vám szintjét, akkor kizárólag az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszakában az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. Amennyiben az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazandóvá válik a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, és azt a jelen rendeletben szereplő dömpingellenes vámok szintje alatt állapítják meg, az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot az ezen vám és a jelen rendelet alapján kivetett dömpingellenes vám magasabb szintje közötti különbözeten felül kell beszedni. A dömpingellenes vám nem beszedett részét fel kell függeszteni.

| (187) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(187)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó, Indiából vagy Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált termékek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited | 13,9  % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % | C656 |
| Minden más indiai vállalat | 35,3  % | C999 |
| Indonézia | IRNC | 10,2  % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % | C658 |
| Minden más indonéz vállalat | 20,2  % | C999 |

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

India

Jindal Stainless Limited

13,9  %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

C655

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

C656

Minden más indiai vállalat

35,3  %

C999

Indonézia

IRNC

10,2  %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

C658

Minden más indonéz vállalat

20,2  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Kizárólag az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot kell beszedni azokban az esetekben, amikor az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott termékkategóriák vagyis a rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált termékek tekintetében alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele nagyobb az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott dömpingellenes vámnak megfelelő értékvámnál.

(2)   A jelen rendelet szerint kivetett vámok beszedését az (1) bekezdés alkalmazásának időszakában fel kell függeszteni.

(3)   Az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vámot, valamint az e vám és a dömpingellenes vámokból számított, az 1. cikk (2) bekezdésében megadott egyenértékű értékvámok nagyobbika közötti különbséget kell beszedni azokban az esetekben, amikor az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott termékkategóriák, vagyis a rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált termékek tekintetében alkalmazandóvá válik az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám, és e vám vámtétele kisebb az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott dömpingellenes vámnak megfelelő értékvámnál.

(4)   A dömpingellenes vámnak a (3) bekezdés alapján nem beszedett részét fel kell függeszteni.

(5)   A (2) és a (4) bekezdés szerinti felfüggesztés időbeli hatálya az (EU) 2019/159 rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján a vámkontingens túllépése esetén fizetendő vám alkalmazásának időtartamára korlátozódik.

3. cikk

Az (EU) 2021/854 bizottsági végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges vámtételeit meghaladóan biztosított összegeket fel kell szabadítani.

4. cikk

A Bizottság a nyilvántartásba vett behozatalokra visszaható hatállyal nem vet ki végleges dömpingellenes vámot. Az (EU) 2021/370 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban gyűjtött adatokat nem szabad tovább tárolni. Az (EU) 2021/370 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 322., 2020.9.30., 17. o.).

2

(3)  Értesítés az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 57., 2021.2.17., 16. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/370 végrehajtási rendelete (2021. március 1.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 71., 2021.3.2., 18. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/854 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 188., 2021.5.28., 61. o.).

5

(6)  Nem Integrált Fémimportőrök és -Forgalmazók Szövetsége.

6

(7)  Vizsgálóbizottsági jelentés: EB – Lazac (Norvégia), WT/DS337/R, 7.256, 7.257 és 7.273 pont.

7

EB – Lazac (Norvégia)

(8)  
  2009. március 18-i ítélet, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, 288. pont.

8

(9)  Lásd: a Bizottság (EU) 2021/582 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről, HL L 124., 2021.4.12., 40. o., (283) preambulumbekezdés (a kérdéses „kereskedő” nyereségének figyelembevétele). 2009. március 18- ítélet, Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, 287. pont.

9

(10)  A Fellebbezési Testület jelentése: Egyesült Államok – Dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (Kína), WT/DS379/AB/R, 567., 568. és 583. pont.

10

Egyesült Államok – Dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (Kína)

(11)  A Bizottság (EU) 2020/1408 végrehajtási rendelete (2020. október 6.) a többek között Indonéziából származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 325., 2020.10.7., 26. o.).

11

(12)  A Bíróság 2012. február 16-i ítélete, Az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság kontra Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube, ZAT), C-191/09 P és C-200/09 P, 58. pont.

12

(13)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.)

13

(14)  A Bizottság (EU) 2020/1408 végrehajtási rendelete (2020. október 6.) az Indonéziából, a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó egyes melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezek és tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 325., 2020.10.7., 26. o.).

14

(15)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

17

(18)  A Bizottság (EU) 2021/1029 végrehajtási rendelete (2021. június 24.) az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendeletnek az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés meghosszabbítása érdekében történő módosításáról (HL L 225. I, 2021.6.25., 1. o.).

18

---

HATÁROZATOK

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/178

---

A TANÁCS (EU) 2021/2013 HATÁROZATA

(2021. november 15.)

a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2020. május 28-án elfogadta a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/731 határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. május 28-án elfogadta a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/731 határozatot (2).

| (3) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett azon megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Bernat SOLÉ BARRIL kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett azon megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Bernat SOLÉ BARRIL kinevezését javasolták.

| (4) | A Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett azon megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Elisabet NEBREDA VILA kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(4)

A Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett azon megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Elisabet NEBREDA VILA kinevezését javasolták.

| (5) | A spanyol kormány Victòria ALSINA I BURGUÉS-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (külügyekért és a nyílt kormányzatért felelős regionális miniszter, Katalónia kormánya), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig. |
| --- | --- |

(5)

A spanyol kormány Victòria ALSINA I BURGUÉS-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (külügyekért és a nyílt kormányzatért felelős regionális miniszter, Katalónia kormánya), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig.

| (6) | A spanyol kormány Gerard Martí FIGUERAS I ALBA-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (a kormány külső tevékenységéért felelős titkár, Katalónia kormánya), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

(6)

A spanyol kormány Gerard Martí FIGUERAS I ALBA-t, aki regionális vagy helyi testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (a kormány külső tevékenységéért felelős titkár, Katalónia kormánya), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a következő személyeket, akik regionális vagy helyi testületet képviselnek és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak, kinevezi a Régiók Bizottsága:

| a) | tagjává:






  — | Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (külügyekért és a nyílt kormányzatért felelős regionális miniszter, Katalónia kormánya); |
| --- | --- | --- |

a)

tagjává:

—

Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (külügyekért és a nyílt kormányzatért felelős regionális miniszter, Katalónia kormánya);

és

| b) | póttagjává:






  — | Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (a kormány külső tevékenységéért felelős titkár, Katalónia kormánya). |
| --- | --- | --- |

b)

póttagjává:

—

Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (a kormány külső tevékenységéért felelős titkár, Katalónia kormánya).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. PODGORŠEK

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/731 határozata (2020. május 28.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről (HL L 172. I, 2020.6.3., 3. o.).

2

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/180

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2014 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. november 17.)

az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet rendelkezik az uniós digitális Covid-igazolványról, amely – annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején megkönnyítse az igazolvány birtokosa számára a szabad mozgáshoz való jog gyakorlását – annak bizonyítását hivatott szolgálni, hogy az adott személy megkapta a Covid19-oltóanyagot, a tesztje negatív eredményt mutatott vagy meggyógyult a fertőzésből. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet rendelkezik az uniós digitális Covid-igazolványról, amely – annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején megkönnyítse az igazolvány birtokosa számára a szabad mozgáshoz való jog gyakorlását – annak bizonyítását hivatott szolgálni, hogy az adott személy megkapta a Covid19-oltóanyagot, a tesztje negatív eredményt mutatott vagy meggyógyult a fertőzésből.

| (2) | Annak érdekében, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány az egész Unióban működőképes legyen, a Bizottság elfogadta az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatot (2), amely meghatározza a digitális Covid-igazolványok kitöltésére, biztonságos kiállítására és ellenőrzésére, a személyes adatok védelmének biztosítására, az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetének meghatározására, és az érvényes, biztonságos és interoperábilis vonalkód kibocsátására vonatkozó technikai előírásokat és szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány az egész Unióban működőképes legyen, a Bizottság elfogadta az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatot (2), amely meghatározza a digitális Covid-igazolványok kitöltésére, biztonságos kiállítására és ellenőrzésére, a személyes adatok védelmének biztosítására, az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetének meghatározására, és az érvényes, biztonságos és interoperábilis vonalkód kibocsátására vonatkozó technikai előírásokat és szabályokat.

| (3) | Számos tagállam már bejelentette, vagy már megkezdte a standard elsődleges vakcinázási sorozaton, vagyis a kezdeti szakaszban megfelelő védelmet nyújtani hivatott vakcinázási sorozaton felüli Covid19-oltóanyag-adagok beadását, különösen azoknak a személyeknek, akik esetleg nem reagáltak megfelelően az elsődleges vakcinázási sorozatra, és mérlegeli erősítő adag alkalmazását az elsődleges vakcinázásra megfelelően reagáló személyek esetében. Ezzel összefüggésben az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. szeptember 1-jén a kiegészítő Covid19-oltóanyag-adagok beadására vonatkozó időközi közegészségügyi megfontolásokat (3) tett közzé. |
| --- | --- |

(3)

Számos tagállam már bejelentette, vagy már megkezdte a standard elsődleges vakcinázási sorozaton, vagyis a kezdeti szakaszban megfelelő védelmet nyújtani hivatott vakcinázási sorozaton felüli Covid19-oltóanyag-adagok beadását, különösen azoknak a személyeknek, akik esetleg nem reagáltak megfelelően az elsődleges vakcinázási sorozatra, és mérlegeli erősítő adag alkalmazását az elsődleges vakcinázásra megfelelően reagáló személyek esetében. Ezzel összefüggésben az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. szeptember 1-jén a kiegészítő Covid19-oltóanyag-adagok beadására vonatkozó időközi közegészségügyi megfontolásokat (3) tett közzé.

| (4) | Az Európai Gyógyszerügynökség emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények bizottsága 2021. október 4-én arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty és a Spikevax elnevezésű Covid19-oltóanyagok további adagja a második dózist követő legalább 28 nappal beadható a súlyosan meggyengült immunrendszerű személyeknek (4). A bizottság azokat a Comirnaty-ra vonatkozó adatokat is értékelte, amelyek az antitestszint emelkedését mutatják, ha 18 és 55 éves kor közötti személyek esetében az erősítő adagot körülbelül 6 hónappal a második dózis után alkalmazzák. Ezen adatok alapján a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty esetében 18 éves és idősebb személyeknél legalább 6 hónappal a második dózis beadása után mérlegelni lehet erősítő adagok beadását. Amint azt az Európai Gyógyszerügynökség kimondta, a nemzeti szintű közegészségügyi szervek hivatalos ajánlásokat adhatnak ki az erősítő adagok alkalmazására vonatkozóan, figyelembe véve az újonnan közzétett hatékonysági adatokat és a biztonságossággal kapcsolatban korlátozottan rendelkezésre álló adatokat. A Comirnaty (5) és a Spikevax kísérőiratait (6) ezen ajánlások beépítése céljából megfelelően frissítették. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gyógyszerügynökség emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények bizottsága 2021. október 4-én arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty és a Spikevax elnevezésű Covid19-oltóanyagok további adagja a második dózist követő legalább 28 nappal beadható a súlyosan meggyengült immunrendszerű személyeknek (4). A bizottság azokat a Comirnaty-ra vonatkozó adatokat is értékelte, amelyek az antitestszint emelkedését mutatják, ha 18 és 55 éves kor közötti személyek esetében az erősítő adagot körülbelül 6 hónappal a második dózis után alkalmazzák. Ezen adatok alapján a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty esetében 18 éves és idősebb személyeknél legalább 6 hónappal a második dózis beadása után mérlegelni lehet erősítő adagok beadását. Amint azt az Európai Gyógyszerügynökség kimondta, a nemzeti szintű közegészségügyi szervek hivatalos ajánlásokat adhatnak ki az erősítő adagok alkalmazására vonatkozóan, figyelembe véve az újonnan közzétett hatékonysági adatokat és a biztonságossággal kapcsolatban korlátozottan rendelkezésre álló adatokat. A Comirnaty (5) és a Spikevax kísérőiratait (6) ezen ajánlások beépítése céljából megfelelően frissítették.

| (5) | A tagállamok közötti eltérő, zavaró vagy technikailag összeegyeztethetetlen megközelítések elkerülése érdekében egységes szabályokat kell elfogadni arra nézve, hogy az ilyen kiegészítő adagok beadását követően miként töltik ki az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványokat. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok közötti eltérő, zavaró vagy technikailag összeegyeztethetetlen megközelítések elkerülése érdekében egységes szabályokat kell elfogadni arra nézve, hogy az ilyen kiegészítő adagok beadását követően miként töltik ki az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványokat.

| (6) | Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke értelmében mindegyik dózis beadását követően oltási igazolványt kell kiállítani, amelyen egyértelműen fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát, valamint azt, hogy az oltási sorozat lezárult-e vagy sem. Az említett rendelet melléklete szerint az oltási igazolvány adatmezőiben szerepelnie kell a dózisok teljes számának, valamint annak, hogy több dózisból hányadikról van szó. A kiegészítő dózisok beadását követően kiállított oltási igazolványok kitöltésére vonatkozó, végrehajtási jogi aktussal elfogadott szabályoknak meg kell felelniük az (EU) 2021/953 rendeletben megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke értelmében mindegyik dózis beadását követően oltási igazolványt kell kiállítani, amelyen egyértelműen fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát, valamint azt, hogy az oltási sorozat lezárult-e vagy sem. Az említett rendelet melléklete szerint az oltási igazolvány adatmezőiben szerepelnie kell a dózisok teljes számának, valamint annak, hogy több dózisból hányadikról van szó. A kiegészítő dózisok beadását követően kiállított oltási igazolványok kitöltésére vonatkozó, végrehajtási jogi aktussal elfogadott szabályoknak meg kell felelniük az (EU) 2021/953 rendeletben megállapított követelményeknek.

| (7) | Az elsődleges vakcinázási sorozatok dózisai esetében kiállított oltási igazolványokban fel kell tüntetni a standard elsődleges sorozat befejezését követő teljes oltottságot, még azokban az esetekben is, amikor kiegészítő adagok későbbi beadása ajánlott. A standard elsődleges vakcinázási sorozat után beadott további dózisok esetében kiállított oltási igazolványokban az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát, valamint a sorozaton belüli dózisok teljes számát, az elsődleges oltóanyagdózisok és az esetleges kiegészítő adagok beszámításával. |
| --- | --- |

(7)

Az elsődleges vakcinázási sorozatok dózisai esetében kiállított oltási igazolványokban fel kell tüntetni a standard elsődleges sorozat befejezését követő teljes oltottságot, még azokban az esetekben is, amikor kiegészítő adagok későbbi beadása ajánlott. A standard elsődleges vakcinázási sorozat után beadott további dózisok esetében kiállított oltási igazolványokban az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát, valamint a sorozaton belüli dózisok teljes számát, az elsődleges oltóanyagdózisok és az esetleges kiegészítő adagok beszámításával.

| (8) | Különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett csoportok helyzetére, akik elsőbbséggel kaphatnak kiegészítő dózisokat. Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy csak a népesség bizonyos alcsoportjai számára ad be kiegészítő dózisokat, fontolóra veheti hogy az ilyen kiegészítő dózisok beadását feltüntető oltási igazolványok kiállítására kizárólag kérésre, nem pedig automatikusan kerüljön sor, ugyanis az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a tagállamok válasszanak e két lehetőség közül. Amennyiben csak a lakosság egy meghatározott alcsoportjának adnak be kiegészítő dózisokat, az ebbe az alcsoportba tartozó személyektől nem követelhető meg, hogy a szabad mozgáshoz való joguknak a Covid19-világjárvány alatti gyakorlása során kiegészítő dózis beadását feltüntető igazolványt mutassanak be, hanem ehelyett az elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követően kapott igazolványt használhatják. |
| --- | --- |

(8)

Különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett csoportok helyzetére, akik elsőbbséggel kaphatnak kiegészítő dózisokat. Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy csak a népesség bizonyos alcsoportjai számára ad be kiegészítő dózisokat, fontolóra veheti hogy az ilyen kiegészítő dózisok beadását feltüntető oltási igazolványok kiállítására kizárólag kérésre, nem pedig automatikusan kerüljön sor, ugyanis az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a tagállamok válasszanak e két lehetőség közül. Amennyiben csak a lakosság egy meghatározott alcsoportjának adnak be kiegészítő dózisokat, az ebbe az alcsoportba tartozó személyektől nem követelhető meg, hogy a szabad mozgáshoz való joguknak a Covid19-világjárvány alatti gyakorlása során kiegészítő dózis beadását feltüntető igazolványt mutassanak be, hanem ehelyett az elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követően kapott igazolványt használhatják.

| (9) | Ugyanakkor fontos, hogy a kiegészítő dózisok beadását követően az ilyen csoportokhoz tartozó személyek számára kiállított oltási igazolványok is megfelelően feltüntessék a nekik beadott dózisok számát. Először is, az (EU) 2021/953 rendelet mindenkit feljogosít arra, hogy az egyes dózisok beadását követően oltási igazolványt kapjon, amely feltünteti a nekik beadott dózisok számát. Másodszor, a tagállamok adott esetben korlátozhatják az elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követően kiállított oltási igazolványok szabad mozgás céljából történő elfogadásának időtartamát, amennyiben tudományos bizonyítékok válnak elérhetővé arra vonatkozóan, hogy az elsődleges vakcinázási sorozat által nyújtott védelem egy bizonyos idő után egy bizonyos szint alá csökken. Ha nem tennék lehetővé, hogy a veszélyeztetett csoportok a kiegészítő dózis beadását követően oltási igazolványt kapjanak, akkor további adminisztratív lépésekre lenne szükség az ilyen igazolványok kiállításához, amikor az fontosabbá válik az érintettek számára mozgásszabadságuk gyakorlásához, és ennek következtében akadályokba ütközhetne e szabadság érvényesítése. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanakkor fontos, hogy a kiegészítő dózisok beadását követően az ilyen csoportokhoz tartozó személyek számára kiállított oltási igazolványok is megfelelően feltüntessék a nekik beadott dózisok számát. Először is, az (EU) 2021/953 rendelet mindenkit feljogosít arra, hogy az egyes dózisok beadását követően oltási igazolványt kapjon, amely feltünteti a nekik beadott dózisok számát. Másodszor, a tagállamok adott esetben korlátozhatják az elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követően kiállított oltási igazolványok szabad mozgás céljából történő elfogadásának időtartamát, amennyiben tudományos bizonyítékok válnak elérhetővé arra vonatkozóan, hogy az elsődleges vakcinázási sorozat által nyújtott védelem egy bizonyos idő után egy bizonyos szint alá csökken. Ha nem tennék lehetővé, hogy a veszélyeztetett csoportok a kiegészítő dózis beadását követően oltási igazolványt kapjanak, akkor további adminisztratív lépésekre lenne szükség az ilyen igazolványok kiállításához, amikor az fontosabbá válik az érintettek számára mozgásszabadságuk gyakorlásához, és ennek következtében akadályokba ütközhetne e szabadság érvényesítése.

| (10) | Emellett tovább kell pontosítani az uniós digitális Covid-igazolvány kitöltésére vonatkozó szabályokat. Nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a megállapított kódolási szabályokat alkalmazó konkrét értékkészleteket. |
| --- | --- |

(10)

Emellett tovább kell pontosítani az uniós digitális Covid-igazolvány kitöltésére vonatkozó szabályokat. Nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a megállapított kódolási szabályokat alkalmazó konkrét értékkészleteket.

| (11) | Az uniós digitális Covid-igazolvány interoperabilitásának biztosítása érdekében az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett igazolványokban feltüntetendő adatok közös, összehangolt adatstruktúráját a JavaScript Objektum Jelölés (JSON) séma használatával kell meghatározni. |
| --- | --- |

(11)

Az uniós digitális Covid-igazolvány interoperabilitásának biztosítása érdekében az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett igazolványokban feltüntetendő adatok közös, összehangolt adatstruktúráját a JavaScript Objektum Jelölés (JSON) séma használatával kell meghatározni.

| (12) | Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. október 18-án hivatalos észrevételeket tett (8). |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. október 18-án hivatalos észrevételeket tett (8).

| (14) | Tekintettel az uniós digitális Covid-igazolványra vonatkozó módosított technikai előírások gyors végrehajtásának szükségességére – e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel az uniós digitális Covid-igazolványra vonatkozó módosított technikai előírások gyors végrehajtásának szükségességére – e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „4. cikk
  Az uniós digitális Covid-igazolványnak a bizalmi keretrendszer interoperabilitási szempontjait támogató átjárójához kapcsolódóan a nyilvános kulcsok tanúsítványaira alkalmazandó irányítási szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.”. |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Az uniós digitális Covid-igazolványnak a bizalmi keretrendszer interoperabilitási szempontjait támogató átjárójához kapcsolódóan a nyilvános kulcsok tanúsítványaira alkalmazandó irányítási szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.”.

| 2. | A határozat a következő 5. és 6. cikkel egészül ki:

  „5. cikk
  Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett igazolványokban feltüntetendő adatok közös, összehangolt – a JavaScript Objektum Jelölés (JSON) sémát használó – adatszerkezetét e határozat V. melléklete tartalmazza.


  6. cikk
  Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.”. |
| --- | --- |

2.

A határozat a következő 5. és 6. cikkel egészül ki:

„5. cikk

Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett igazolványokban feltüntetendő adatok közös, összehangolt – a JavaScript Objektum Jelölés (JSON) sémát használó – adatszerkezetét e határozat V. melléklete tartalmazza.

6. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.”.

| 3. | A II. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

A II. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép.

| 4. | A III. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

A III. melléklet e határozat II. mellékletének megfelelően módosul.

| 5. | A határozat V. melléklet formájában kiegészül e határozat III. mellékletének szövegével. |
| --- | --- |

5.

A határozat V. melléklet formájában kiegészül e határozat III. mellékletének szövegével.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 17-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/1073 végrehajtási határozata (2021. június 28.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról (HL L 230., 2021.6.30., 32. o.).

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-public-health-considerations-additional-vaccine-doses

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

4

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf

5

(6)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_en.pdf

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

7

(8)  https://edps.europa.eu/system/files/2021-10/2021-0943%20Formal_comments_EUDCC_en.pdf

8

---

I. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

AZ UNIÓS DIGITÁLIS COVID-IGAZOLVÁNY KITÖLTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

Az e mellékletben meghatározott értékkészletekre vonatkozó általános szabályok célja a szemantikai szintű interoperabilitás biztosítása; e szabályok lehetővé teszik az uniós digitális Covid-igazolvány egységes technikai végrehajtását. Az e mellékletben szereplő elemek az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott három különböző helyzet (oltás/tesztelés/gyógyulás) esetében használhatók. Ez a melléklet csak azokat az elemeket sorolja fel, amelyek esetében a kódolt értékkészletek révén szemantikai szabványosításra van szükség.

A kódolt elemek nemzeti nyelvre történő lefordítása a tagállamok felelőssége.

Az alábbi értékkészlet-leírásokban nem említett adatmezők esetében a kódolást az V. melléklet ismerteti.

Ha bármely okból az alább felsorolt, előnyben részesített kódrendszerek nem alkalmazhatók, más nemzetközi kódrendszerek is használhatók, és tanácsot kell adni arra vonatkozóan, hogyan kell a kódokat a másik kódrendszertől az előnyben részesített kódrendszerhez hozzárendelni. Kivételes esetekben tartalékmechanizmusként használható szöveg (megjelenített nevek), ha a meghatározott értékkészletekben nem áll rendelkezésre megfelelő kód.

A rendszerükben más kódolást alkalmazó tagállamoknak ezeket a kódokat hozzá kell rendelniük a leírt értékkészletekhez. Az ilyen hozzárendelésekért a tagállamok felelősek.

Mivel az e mellékletben előírt kódolási rendszereken alapuló egyes értékkészletek – például azok, amelyek az oltóanyag és az antigén gyorsteszt kódolására vonatkoznak – gyakran változnak, a Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság támogatásával rendszeresen közzé kell tennie és frissítenie kell ezeket. A frissített értékkészleteket közzé kell tenni a Bizottság megfelelő honlapján, valamint az e-egészségügyi hálózat honlapján. A változtatásokat archiválni kell.

1.   Célzott betegség vagy kórokozó/a betegség vagy kórokozó, amelyből a birtokos felgyógyult: Covid19 (SARS-CoV-2 vagy annak egyik variánsa)

Az 1., 2. és 3. igazolványban használandó.

A következő kódot kell használni:

| Kód | Megjelenítés | Kódrendszer neve | Kódrendszer webcíme (URL) | Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID) | Kódrendszer verziója |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 840539006 | COVID-19 | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kód

Megjelenítés

Kódrendszer neve

Kódrendszer webcíme (URL)

Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID)

Kódrendszer verziója

840539006

COVID-19

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

2.   Covid19-oltóanyag vagy profilaxis

Előnyben részesített kódrendszer: SNOMED CT vagy ATC osztályozás.

Az 1. igazolványban használandó.

Az előnyben részesített kódrendszerekből a következő kódokat kell használni: SNOMED CT-kód: 1119305005 (SARS-CoV-2 antigén oltóanyag), 1119349007 (SARS-CoV-2 mRNS oltóanyag) vagy J07BX03 (Covid19-oltóanyagok).

A Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat támogatásával rendszeresen közzé kell tennie és frissítenie kell az e szakaszban megállapított kódrendszerek alapján használandó kódokat meghatározó értékkészletet. Az értékkészletet ki kell bővíteni, ha új oltóanyagtípusokat fejlesztenek ki és alkalmaznak.

3.   Covid19-oltóanyag gyógyszerkészítmény

Előnyben részesített kódrendszerek (az előnyben részesítés sorrendjében):

| — | Gyógyszerkészítmények Uniós Nyilvántartása az uniós szintű engedéllyel rendelkező oltóanyagokra vonatkozóan (engedélyszámok); |
| --- | --- |

—

Gyógyszerkészítmények Uniós Nyilvántartása az uniós szintű engedéllyel rendelkező oltóanyagokra vonatkozóan (engedélyszámok);

| — | egy olyan globális oltóanyag-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre; |
| --- | --- |

—

egy olyan globális oltóanyag-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre;

| — | egyéb esetekben az oltóanyag gyógyszer neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

—

egyéb esetekben az oltóanyag gyógyszer neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni.

Az értékkészlet neve: Oltóanyag.

Az 1. igazolványban használandó.

Az előnyben részesített kódrendszerben használandó kódra példa az EU/1/20/1528 (Comirnaty). Példa a kódként használandó oltóanyag nevére: Sputnik-V (Sputnik V helyett).

A Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat támogatásával rendszeresen közzé kell tennie és frissítenie kell az e szakaszban megállapított kódrendszerek alapján használandó kódokat meghatározó értékkészletet.

Az oltóanyagokat a közzétett értékkészletben meglévő kód használatával kell kódolni, még akkor is, ha nevük különböző országokban eltérő. Ennek az az oka, hogy nincs olyan globális oltóanyag-nyilvántartás, amely lefedné a jelenleg használatban lévő összes oltóanyagot. Példa:

| — | A „CoVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection” elnevezésű oltóanyag esetében, amely a Spikevax oltóanyag japán neve, az EU/1/20/1507 kódot kell használni, mivel ennek az oltóanyagnak ez a neve az EU-ban. |
| --- | --- |

—

A „CoVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection” elnevezésű oltóanyag esetében, amely a Spikevax oltóanyag japán neve, az EU/1/20/1507 kódot kell használni, mivel ennek az oltóanyagnak ez a neve az EU-ban.

Ha ez egy konkrét esetben nem lehetséges vagy tanácsos, külön kódot adnak meg a közzétett értékkészletben.

4.   A Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedélyének jogosultja vagy az oltóanyag gyártója

Előnyben részesített kódrendszer:

| — | az EMA (SPOR rendszer ISO IDMP-hez) szerinti szervezetkód; |
| --- | --- |

—

az EMA (SPOR rendszer ISO IDMP-hez) szerinti szervezetkód;

| — | egy olyan globális oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosult- vagy oltóanyaggyártó-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre; |
| --- | --- |

—

egy olyan globális oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosult- vagy oltóanyaggyártó-nyilvántartás, mint amelyet az Egészségügyi Világszervezet hozhat létre;

| — | egyéb esetekben a szervezet neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

—

egyéb esetekben a szervezet neve. Ha a név üres helyeket is tartalmaz, azokat kötőjellel (-) kell helyettesíteni.

Az 1. igazolványban használandó.

Az előnyben részesített kódrendszerben használandó kódra példa az ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Példa a kódként használandó szervezet nevére: Sinovac-Biotech (Sinovac Biotech helyett).

A Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat támogatásával rendszeresen közzé kell tennie és frissítenie kell az e szakaszban megállapított kódrendszerek alapján használandó kódokat meghatározó értékkészletet.

Azonos forgalombahozataliengedély-jogosult vagy azonos gyártó különböző fióktelepei a közzétett értékkészletben meglévő kódot használnak.

Főszabály szerint ugyanazon oltóanyagtermék esetében a forgalombahozatali engedély jogosultjára vonatkozó kódot kell használni az EU-ban, mivel még nincs nemzetközileg elfogadott nyilvántartás az oltóanyaggyártókra vagy a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaira. Példák:

| — | A „Pfizer AG” szervezet esetében, amely a Svájcban használt „Comirnaty” oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosultja, a BioNTech Manufacturing GmbH-ra utaló ORG-100030215 kódot kell használni, mivel az utóbbi a Comirnaty forgalombahozatali engedély jogosultja az EU-ban. |
| --- | --- |

—

A „Pfizer AG” szervezet esetében, amely a Svájcban használt „Comirnaty” oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosultja, a BioNTech Manufacturing GmbH-ra utaló ORG-100030215 kódot kell használni, mivel az utóbbi a Comirnaty forgalombahozatali engedély jogosultja az EU-ban.

| — | A „Zuellig Pharma” szervezet esetében, amely a Fülöp-szigeteken használt Moderna (Spikevax) Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosultja, a Moderna Biotech Spain S.L.-re utaló ORG-100031184 kódot kell használni, mivel az utóbbi a Spikevax forgalombahozatali engedély jogosultja az EU-ban. |
| --- | --- |

—

A „Zuellig Pharma” szervezet esetében, amely a Fülöp-szigeteken használt Moderna (Spikevax) Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedély jogosultja, a Moderna Biotech Spain S.L.-re utaló ORG-100031184 kódot kell használni, mivel az utóbbi a Spikevax forgalombahozatali engedély jogosultja az EU-ban.

Ha ez egy konkrét esetben nem lehetséges vagy tanácsos, külön kódot adnak meg a közzétett értékkészletben.

5.   A dózisok sorszáma és teljes száma

Az 1. igazolványban használandó.

Két mező:

| (1) | a Covid19-oltóanyagdózisokon belüli sorszám (N); |
| --- | --- |

(1)

a Covid19-oltóanyagdózisokon belüli sorszám (N);

| (2) | a dózisok teljes száma (C). |
| --- | --- |

(2)

a dózisok teljes száma (C).

5.1.   Elsődleges vakcinázási sorozat

Ha az adott személy az elsődleges vakcinázási sorozat során kap dózisokat – vagyis abban a vakcinázási sorozatban, amelynek célja, hogy a kezdeti szakaszban megfelelő védelmet nyújtson – a (C) a standard elsődleges vakcinázási sorozatok dózisainak teljes számát tükrözi (pl. a beadott oltóanyag típusától függően 1 vagy 2). Ez magában foglalja rövidebb sorozat (C=1) alkalmazásának lehetőségét is, ha az adott tagállam által alkalmazott vakcinázási protokoll előírása szerint a két dózist tartalmazó oltóanyagok esetében egy dózist kell beadni a korábban SARS-CoV-2-vel fertőzött személyeknek. A befejezett vakcinázási sorozatot ezért N/C = 1 jelzi. Például:

| — | az 1/1 az egyadagos elsődleges oltási folyamat befejezését, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló elsődleges oltási folyamat befejezését jelzi; |
| --- | --- |

—

az 1/1 az egyadagos elsődleges oltási folyamat befejezését, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló elsődleges oltási folyamat befejezését jelzi;

| — | a 2/2 a 2 adagból álló elsődleges vakcinázási sorozat befejezését jelzi. |
| --- | --- |

—

a 2/2 a 2 adagból álló elsődleges vakcinázási sorozat befejezését jelzi.

Ha az elsődleges vakcinázási sorozatot kibővítik, például súlyosan meggyengült immunrendszerű személyek esetében, vagy ha az elsődleges dózisok között ajánlott időközt nem tartották be, az ilyen adagokat az 5.2. szakasz szerinti kiegészítő dózisként kell kódolni.

5.2.   Kiegészítő dózisok

Ha az adott személy az elsődleges vakcinázási sorozatot követően kap dózisokat, az ilyen kiegészítő dózisokat (X) a beadott dózisok sorszámának (N) és a dózisok teljes számának (C) növelésével (N+X)/(C+X)-ként kifejezve) kell megjeleníteni a megfelelő igazolványokban. Például:

| — | a 2/2 az egyadagos elsődleges oltási folyamatot követő kiegészítő dózis beadását, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló elsődleges oltási folyamat befejezését követő kiegészítő dózis beadását jelzi; |
| --- | --- |

—

a 2/2 az egyadagos elsődleges oltási folyamatot követő kiegészítő dózis beadását, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló elsődleges oltási folyamat befejezését követő kiegészítő dózis beadását jelzi;

| — | a 3/3 a 2 adagból álló elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követő kiegészítő dózis beadását jelzi. |
| --- | --- |

—

a 3/3 a 2 adagból álló elsődleges vakcinázási sorozat befejezését követő kiegészítő dózis beadását jelzi.

Az elsődleges vakcinázási sorozat befejezése után beadott kiegészítő dózisokat tehát (N+X)/(C+X) = 1 jelöli.

A 2021. december 31-ig kiállított oltási igazolványokat továbbra is el kell fogadni, még akkor is, ha ezek az igazolványok eltérő szabályt követnek a dózisok számának vagy a sorozatban beadott dózisok teljes számának kódolása tekintetében. Ennek biztosítása érdekében technikai intézkedéseket lehet hozni.

Az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott jogi kereten belül a tagállamok intézkedéseket hozhatnak azon veszélyeztetett csoportok helyzetének kezelésére, akik elsőbbséggel kaphatnak kiegészítő dózisokat. Például ha valamely tagállam úgy dönt, hogy csak a népesség bizonyos alcsoportjai számára ad be kiegészítő dózisokat, az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint dönthet úgy, hogy kizárólag kérésre, nem pedig automatikusan állít ki az ilyen kiegészítő dózisok beadását feltüntető oltási igazolványokat. Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamok tájékoztatják az érintett személyeket erről, valamint arról, hogy továbbra is használhatják a standard elsődleges vakcinázási sorozatok befejezését követően kapott igazolványt.

6.   Az oltás beadásának vagy a teszt elvégzésének helye szerinti tagállam vagy harmadik ország

Előnyben részesített kódrendszer: ISO 3166-országkódok.

Az 1., 2. és 3. igazolványban használandó.

Az értékkészlet tartalma: Az FHIR-ben ((http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2) meghatározott értékkészletként rendelkezésre álló kétbetűs kódok teljes jegyzéke. Ha az oltást vagy a tesztet nemzetközi szervezet (például az UNHCR vagy a WHO) végezte el, és az országra vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, a szervezet kódját kell használni. Ezeket a kiegészítő kódokat a Bizottságnak az e-egészségügyi hálózat támogatásával rendszeresen közzé kell tennie és frissítenie kell.

7.   A teszt típusa

A 2. és 3. igazolványban kell használni, amennyiben felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján támogatást nyújtanak a NAAT-tól eltérő típusú teszteken alapuló gyógyultságra vonatkozó igazolványok kibocsátásához.

Az alábbi kódokat kell használni.

| Kód | Megjelenítés | Kódrendszer neve | Kódrendszer webcíme (URL) | Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID) | Kódrendszer verziója |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP6464-4 | Nukleinsav-amplifikációs teszt szondával történő detektálással | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |
| LP217198-3 | Gyors immunvizsgálat | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |

Kód

Megjelenítés

Kódrendszer neve

Kódrendszer webcíme (URL)

Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID)

Kódrendszer verziója

LP6464-4

Nukleinsav-amplifikációs teszt szondával történő detektálással

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

LP217198-3

Gyors immunvizsgálat

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

8.   Az alkalmazott teszt gyártójának neve és a teszt kereskedelmi neve (NAAT-tesztnél választható)

A 2. igazolványban használandó.

Az értékkészletnek tartalmaznia kell a Covid19 antigén gyorsteszteknek a 2021/C 24/01 tanácsi ajánlás alapján létrehozott és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös és aktualizált jegyzékében felsorolt antigén gyorstesztek kiválasztását. A jegyzéket a JRC tartja fenn a Covid19 in vitro diagnosztikai eszközök és tesztmódszerek alábbi adatbázisában: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat

Ehhez a kódrendszerhez olyan releváns mezőket kell használni, mint például a teszteszköz azonosítója, a teszt és a gyártó neve, a JRC strukturált formátumának megfelelően, amely az alábbi weboldalon érhető el: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices

9.   Teszteredmény

A 2. igazolványban használandó.

A következő kódokat kell használni:

| Kód | Megjelenítés | Kódrendszer neve | Kódrendszer webcíme (URL) | Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID) | Kódrendszer verziója |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 260415000 | Nem kimutatott | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |
| 260373001 | Kimutatott | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kód

Megjelenítés

Kódrendszer neve

Kódrendszer webcíme (URL)

Kódrendszer szervezeti azonosítója (OID)

Kódrendszer verziója

260415000

Nem kimutatott

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

260373001

Kimutatott

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat III. mellékletének 3. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Általános követelmények

Az UCI tekintetében a következő átfogó követelményeknek kell teljesülniük:

| 1. | Karakterkészlet: csak a nagybetűs US-ASCII alfanumerikus karakterek („A”-tól „Z”-ig, „0”-tól „9”-ig) megengedettek; az RFC3986 (1), szabvány szerinti, elválasztásra szolgáló további különleges karakterekkel, azaz {'/','#',':'}; |
| --- | --- |

1.

Karakterkészlet: csak a nagybetűs US-ASCII alfanumerikus karakterek („A”-tól „Z”-ig, „0”-tól „9”-ig) megengedettek; az RFC3986 (1), szabvány szerinti, elválasztásra szolgáló további különleges karakterekkel, azaz {'/','#',':'};

| 2. | Maximális hosszúság: a tervezők 27–30 karakter hosszúságra törekednek (2); |
| --- | --- |

2.

Maximális hosszúság: a tervezők 27–30 karakter hosszúságra törekednek (2);

| 3. | Verzió előtag: ez jelzi az UCI-séma verzióját. A dokumentum jelen verziója esetében a verzió előtagja „01”; a verzió előtag két számjegyből áll. |
| --- | --- |

3.

Verzió előtag: ez jelzi az UCI-séma verzióját. A dokumentum jelen verziója esetében a verzió előtagja „01”; a verzió előtag két számjegyből áll.

| 4. | Ország előtag: az országkódot az ISO 3166-1 határozza meg. A hosszabb kódok (pl. 3 és annál több karakter) (például „UNHCR”) későbbi használatra vannak fenntartva. |
| --- | --- |

4.

Ország előtag: az országkódot az ISO 3166-1 határozza meg. A hosszabb kódok (pl. 3 és annál több karakter) (például „UNHCR”) későbbi használatra vannak fenntartva.

| 5. | Kód utótag/Ellenőrző összeg:






  5.1. | A tagállamok ellenőrző összeget használhatnak, ha valószínűsíthető, hogy továbbítás, (emberi) átírás vagy egyéb sérülés következhet be (azaz a nyomtatásban történő használat esetén). |
| --- | --- | --- |

5.

Kód utótag/Ellenőrző összeg:

5.1.

A tagállamok ellenőrző összeget használhatnak, ha valószínűsíthető, hogy továbbítás, (emberi) átírás vagy egyéb sérülés következhet be (azaz a nyomtatásban történő használat esetén).

| 5.2. | Az igazolvány validálásához nem kell az ellenőrző összegre támaszkodni, és az nem képezi technikailag az azonosító részét, hanem a kód sértetlenségének ellenőrzésére szolgál. Ennek az ellenőrző összegnek a teljes UCI ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) szabvány szerinti összefoglalójának kell lennie digitális/vezetékes továbbítási formátumban. Az ellenőrző összeget „#” karakter választja el az UCI többi részétől. |
| --- | --- |

5.2.

Az igazolvány validálásához nem kell az ellenőrző összegre támaszkodni, és az nem képezi technikailag az azonosító részét, hanem a kód sértetlenségének ellenőrzésére szolgál. Ennek az ellenőrző összegnek a teljes UCI ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) szabvány szerinti összefoglalójának kell lennie digitális/vezetékes továbbítási formátumban. Az ellenőrző összeget „#” karakter választja el az UCI többi részétől.

Biztosítani kell a visszamenőleges kompatibilitást: azok a tagállamok, amelyek idővel megváltoztatják azonosítóik szerkezetét (a jelenleg v1-ként meghatározott fő változaton belül), biztosítják, hogy bármely két azonos azonosító ugyanazt az oltási igazolványt/állítást takarja. Más szavakkal, a tagállamok nem hasznosíthatják újra az azonosítókat.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org)

1

(2)  A QR-kódokkal történő végrehajtáshoz a tagállamok fontolóra vehetik, hogy további karakterkészletet is felhasználhatnak legfeljebb 72 karakter terjedelemben (beleértve magának az azonosítónak a 27–30 karakterét is) más információk továbbítására. Ezen információk előírását a tagállamok határozzák meg.

2

(3)  A Luhn mod N algoritmus a Luhn-algoritmus (más néven mod 10 algoritmus) kiterjesztése, amely numerikus kódokat használ, és amelyet például a hitelkártyák ellenőrző összegének kiszámításához használnak. A kiterjesztés lehetővé teszi, hogy az algoritmus bármilyen alapértéksorral (esetünkben alfa karakterekkel) működjön.”.”

3

---

III. MELLÉKLET

„V. MELLÉKLET

JAVASCRIPT OBJEKTUM JELÖLÉS (JSON) SÉMA

1.   Bevezetés

Ez a melléklet meghatározza a JSON-séma formájában megjelenő uniós digitális Covid-igazolványok (EUDCC) technikai adatszerkezetét. A dokumentum konkrét utasításokat tartalmaz az egyes adatmezőkkel kapcsolatban.

2.   A JSON-séma helye és verziói

Az EUDCC hiteles és hivatalos JSON-sémája a következő internetcímen érhető el: https://github.com/ehn-dcc-development/ehn-dcc-schema. Más helyek nem hitelesek, de felhasználhatók a soron következő felülvizsgálatok előkészítéséhez.

Alapértelmezés szerint az e mellékletben meghatározott és a jelenleg igazolványokat kiállító összes ország által támogatott jelenlegi verzió a megadott webcím alatt szerepel.

A soron következő verzió, amelyet a Readme-fájl részletesebben ismertet, és egy meghatározott időponttól kezdve valamennyi országnak támogatnia kell, a megadott webcím alatt verziómegjelöléssel szerepel.

3.   Közös szerkezetek és általános követelmények

Nem állítható ki uniós digitális Covid-igazolvány, ha a hiányzó információk miatt nem lehet helyesen kitölteni az összes adatmezőt ezen előírásnak megfelelően. Ez nem értelmezhető úgy, mint amely érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy uniós digitális Covid-igazolványokat állítsanak ki.

Az információk valamennyi mezőben megadhatók az UTF-8 használatával kódolt teljes UNICODE 13.0 karakterkészlettel, kivéve, ha kifejezetten értékkészletekre vagy szűkebb karaktercsoportokra korlátozódnak.

A közös struktúra a következő:

"JSON": {

"ver": <verzióadatok>,

"nam": {

<személynévre vonatkozó adatok>

},

"dob": <születési idő>,

"v" or "t" or "r": [

{<oltóanyagdózisra vagy tesztelésre vagy gyógyultságra vonatkozó információk, egy bejegyzés>}

]

}

Az egyes csoportokra és mezőkre vonatkozó részletes információk a következő szakaszokban találhatók.

3.1.   Verzió

A verzióra vonatkozó információkat meg kell adni. A verziókövetés a Semantic Versioning (semver: https://semver.org) szerint történik. Az előállítás során a hivatalosan kiadott (jelenlegi vagy a korábbi hivatalos kiadású) verziók egyikét kell használni. További részletekért lásd a JSON Schema location szakaszt.

| Mezőazonosító | A mező megnevezése | Utasítások |
| --- | --- | --- |
| ver | Séma verzió | Megegyezik az EUDCC előállításához használt sémaverzió azonosítójával.
  Példa:
  "ver": "1.3.0" |

Mezőazonosító

A mező megnevezése

Utasítások

ver

Séma verzió

Megegyezik az EUDCC előállításához használt sémaverzió azonosítójával.

Példa:

"ver": "1.3.0"

3.2.   A személy neve és születési ideje

A személy neve a személy teljes hivatalos neve, amely megfelel az úti okmányokon feltüntetett névnek. A struktúra azonosítója: nam. Pontosan 1 (egy) személy nevét kell megadni.

| Mezőazonosító | A mező megnevezése | Utasítások |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | Vezetéknév (nevek) | A birtokos vezetékneve(i)
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben minden vezetéknév szerepel. Több vezetéknév esetén ezeket szóközzel kell elválasztani. A kötőjeleket vagy hasonló karaktereket is tartalmazó összetett neveknek azonban változatlannak kell maradniuk.
  Példák:
  "fn": "Musterfrau-Gößinger"
  "fn": "Musterfrau-Gößinger Müller" |
| nam/fnt | Szabványos vezetéknév(nevek) | A birtokos vezetékneve(i) a birtokos géppel olvasható úti okmányaiban használt (például a 9303 ICAO dokumentum 3. részében meghatározott szabályok szerinti) egyezmény alkalmazásával átírva.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben kizárólag A-Z és < karakterek szerepelnek. Maximális hosszúság: 80 karakter (a 9303 ICAO előírásnak megfelelően).
  Példák:
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER" |
| nam/gn | Utónév (utónevek) | A birtokos utóneve(i), például keresztneve(i):
  Ha a birtokosnak nincs utóneve, a mezőt ki kell hagyni.
  Minden más esetben pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben minden utónév szerepel. Több utónév esetén ezeket szóközzel kell elválasztani.
  Példa:
  "gn": "Isolde Erika" |
| nam/gnt | Szabványos utónév(nevek) | A birtokos utóneve(i) a birtokos géppel olvasható úti okmányaiban használt (például a 9303 ICAO dokumentum 3. részében meghatározott szabályok szerinti) egyezmény alkalmazásával átírva.
  Ha a birtokosnak nincs utóneve, a mezőt ki kell hagyni.
  Minden más esetben pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben kizárólag A-Z és < karakterek szerepelnek. Maximális hosszúság: 80 karakter.
  Példa:
  "gnt": "ISOLDE<ERIKA" |
| dob | Születési idő | A DCC-birtokos születési ideje.
  Teljes vagy részleges dátum, időbeli korlátozás nélkül, az 1900-01-01 és a 2099-12-31 közötti tartományra korlátozva.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, ha a teljes vagy részleges születési idő ismert. Ha a születési idő még részben sem ismert, a mezőbe üres "" karakterláncot kell beírni. Ennek meg kell egyeznie az úti okmányokban szereplő információkkal.
  Ha rendelkezésre áll a születési időre vonatkozó adat, az ISO 8601 szabvány szerinti formátumok egyikét kell használni. Egyéb lehetőségek nem támogathatók.
  ÉÉÉÉ-HH-NN
  ÉÉÉÉ-HH
  ÉÉÉÉ
  (Az ellenőrző alkalmazás megjelenítheti a születési idő hiányzó részeit a géppel olvasható úti okmányokban használt XX egyezmény alkalmazásával, pl. 1990-XX-XX.)
  Példák:
  "dob": "1979-04-14"
  "dob": "1901-08"
  "dob": "1939"
  "dob": "" |

Mezőazonosító

A mező megnevezése

Utasítások

nam/fn

Vezetéknév (nevek)

A birtokos vezetékneve(i)

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben minden vezetéknév szerepel. Több vezetéknév esetén ezeket szóközzel kell elválasztani. A kötőjeleket vagy hasonló karaktereket is tartalmazó összetett neveknek azonban változatlannak kell maradniuk.

Példák:

"fn": "Musterfrau-Gößinger"

"fn": "Musterfrau-Gößinger Müller"

nam/fnt

Szabványos vezetéknév(nevek)

A birtokos vezetékneve(i) a birtokos géppel olvasható úti okmányaiban használt (például a 9303 ICAO dokumentum 3. részében meghatározott szabályok szerinti) egyezmény alkalmazásával átírva.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben kizárólag A-Z és < karakterek szerepelnek. Maximális hosszúság: 80 karakter (a 9303 ICAO előírásnak megfelelően).

Példák:

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER"

nam/gn

Utónév (utónevek)

A birtokos utóneve(i), például keresztneve(i):

Ha a birtokosnak nincs utóneve, a mezőt ki kell hagyni.

Minden más esetben pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben minden utónév szerepel. Több utónév esetén ezeket szóközzel kell elválasztani.

Példa:

"gn": "Isolde Erika"

nam/gnt

Szabványos utónév(nevek)

A birtokos utóneve(i) a birtokos géppel olvasható úti okmányaiban használt (például a 9303 ICAO dokumentum 3. részében meghatározott szabályok szerinti) egyezmény alkalmazásával átírva.

Ha a birtokosnak nincs utóneve, a mezőt ki kell hagyni.

Minden más esetben pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, amelyben kizárólag A-Z és < karakterek szerepelnek. Maximális hosszúság: 80 karakter.

Példa:

"gnt": "ISOLDE<ERIKA"

dob

Születési idő

A DCC-birtokos születési ideje.

Teljes vagy részleges dátum, időbeli korlátozás nélkül, az 1900-01-01 és a 2099-12-31 közötti tartományra korlátozva.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni, ha a teljes vagy részleges születési idő ismert. Ha a születési idő még részben sem ismert, a mezőbe üres "" karakterláncot kell beírni. Ennek meg kell egyeznie az úti okmányokban szereplő információkkal.

Ha rendelkezésre áll a születési időre vonatkozó adat, az ISO 8601 szabvány szerinti formátumok egyikét kell használni. Egyéb lehetőségek nem támogathatók.

ÉÉÉÉ-HH-NN

ÉÉÉÉ-HH

ÉÉÉÉ

(Az ellenőrző alkalmazás megjelenítheti a születési idő hiányzó részeit a géppel olvasható úti okmányokban használt XX egyezmény alkalmazásával, pl. 1990-XX-XX.)

Példák:

"dob": "1979-04-14"

"dob": "1901-08"

"dob": "1939"

"dob": ""

3.3.   Az igazolvány típusa szerinti információkra vonatkozó csoportok

A JSON-séma az igazolvány típusa szerinti információkat tartalmazó bejegyzések három csoportját támogatja. Minden EUDCC pontosan 1 (egy) csoportot tartalmaz. Üres csoportok nem megengedettek.

| Részcsoport azonosítója | Csoport neve | Bejegyzések |
| --- | --- | --- |
| v | Oltási csoport | Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) oltóanyagdózist (egy dózist) ír le. |
| t | Teszt csoport: | Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) teszteredményt ír le. |
| r | Gyógyultsági csoport | Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) gyógyultsági igazolást ír le. |

Részcsoport azonosítója

Csoport neve

Bejegyzések

v

Oltási csoport

Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) oltóanyagdózist (egy dózist) ír le.

t

Teszt csoport:

Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) teszteredményt ír le.

r

Gyógyultsági csoport

Ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan 1 (egy) gyógyultsági igazolást ír le.

4.   Az igazolvány típusa szerinti információk

4.1.   Oltási igazolvány

Oltási csoport, ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan egy oltási eseményt (egy dózist) ír le. Az oltási csoport valamennyi eleme kötelező, az üres értékek nem támogatottak.

| Mezőazonosító | A mező megnevezése | Utasítások |
| --- | --- | --- |
| v/tg | Célzott betegség vagy kórokozó: Covid19 (SARS-CoV vagy annak egyik variánsa) | Kódolt érték a készletből
  disease-agent-targeted.json.
  Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "tg": "840539006" |
| v/vp | Covid19-oltóanyag vagy profilaxis | A használt oltóanyag vagy profilaxis típusa
  Kódolt érték a készletből
  vaccine-prophylaxis.json.
  Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "vp": "1119349007" (SARS-CoV-2 mRNS oltóanyag) |
| v/mp | Covid19-oltóanyagtermék | Az oltás e konkrét dózisához használt gyógyszer. Kódolt érték a készletből
  vaccine-medicinal-product.json.
  Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:
  "mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty) |
| v/ma | A Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedélyének jogosultja vagy az oltóanyag gyártója | A forgalombahozatali engedély jogosultja vagy a gyártó, ha a forgalombahozatali engedély jogosultja nincs jelen. Kódolt érték a készletből
  vaccine-mah-manf.json.
  Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:
  "ma": ORG-100030215 (Biontech Manufacturing GmbH) |
| v/dn | A dózis sorszáma | Az ezen oltási esemény során adott dózis sorszáma (pozitív egész szám). 1 az első dózis esetében, 2 a második dózis esetében stb. A II. melléklet 5. szakasza további részletes szabályokat tartalmaz.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példák:
  "dn": "1" (első dózis)
  "dn": "2" (második dózis)
  "dn": "3" (harmadik dózis) |
| v/sd | A dózisok teljes száma | A vakcinázási sorozatban beadott dózisok teljes száma (pozitív egész szám). A II. melléklet 5. szakasza további részletes szabályokat tartalmaz.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példák:
  "sd": "1" (egy dózisból álló elsődleges oltási sorozat esetén)
  "sd": "2" (két dózisból álló elsődleges oltási sorozat vagy egy dózisból álló elsődleges oltási sorozatot követő kiegészítő dózis esetén)
  "sd": "3" (pl. két dózisból álló elsődleges oltási sorozatot követő kiegészítő dózis esetén) |
| v/dt | Az oltás dátuma | A leírt dózis beadásának dátuma, ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban (teljes dátum idő nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:
  "dt": "2021-03-28" |
| v/co | Az a tagállam vagy harmadik ország, amelyben az oltást beadták | Az országot kétbetűs ISO3166 kód (AJÁNLOTT) vagy az oltási eseményért felelős nemzetközi szervezetre (például az UNHCR-re vagy a WHO-ra) való hivatkozás jelöli. Kódolt érték a készletből country-2-codes.json.
  Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.
  Pontosan 1 (egy) mezőt kell megadni.
  Példa:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| v/is | Az igazolvány kiállítója | Az igazolványt kiállító szervezet neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:
  "is": "Ministry of Health of the Czech Republic"
  "is": "Vaccination Centre South District 3" |
| v/ci | Egyedi igazolványazonosító | Egyedi igazolványazonosító (UVCI) az alábbi internetes oldalon meghatározottak szerint: https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf
  Az ellenőrző összeg beillesztése nem kötelező. A szöveg kiegészíthető az "URN:UVCI:" előtaggal.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példák:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

Mezőazonosító

A mező megnevezése

Utasítások

v/tg

Célzott betegség vagy kórokozó: Covid19 (SARS-CoV vagy annak egyik variánsa)

Kódolt érték a készletből

disease-agent-targeted.json.

Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"tg": "840539006"

v/vp

Covid19-oltóanyag vagy profilaxis

A használt oltóanyag vagy profilaxis típusa

Kódolt érték a készletből

vaccine-prophylaxis.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"vp": "1119349007" (SARS-CoV-2 mRNS oltóanyag)

v/mp

Covid19-oltóanyagtermék

Az oltás e konkrét dózisához használt gyógyszer. Kódolt érték a készletből

vaccine-medicinal-product.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:

"mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty)

v/ma

A Covid19-oltóanyag forgalombahozatali engedélyének jogosultja vagy az oltóanyag gyártója

A forgalombahozatali engedély jogosultja vagy a gyártó, ha a forgalombahozatali engedély jogosultja nincs jelen. Kódolt érték a készletből

vaccine-mah-manf.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:

"ma": ORG-100030215 (Biontech Manufacturing GmbH)

v/dn

A dózis sorszáma

Az ezen oltási esemény során adott dózis sorszáma (pozitív egész szám). 1 az első dózis esetében, 2 a második dózis esetében stb. A II. melléklet 5. szakasza további részletes szabályokat tartalmaz.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"dn": "1" (első dózis)

"dn": "2" (második dózis)

"dn": "3" (harmadik dózis)

v/sd

A dózisok teljes száma

A vakcinázási sorozatban beadott dózisok teljes száma (pozitív egész szám). A II. melléklet 5. szakasza további részletes szabályokat tartalmaz.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"sd": "1" (egy dózisból álló elsődleges oltási sorozat esetén)

"sd": "2" (két dózisból álló elsődleges oltási sorozat vagy egy dózisból álló elsődleges oltási sorozatot követő kiegészítő dózis esetén)

"sd": "3" (pl. két dózisból álló elsődleges oltási sorozatot követő kiegészítő dózis esetén)

v/dt

Az oltás dátuma

A leírt dózis beadásának dátuma, ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban (teljes dátum idő nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:

"dt": "2021-03-28"

v/co

Az a tagállam vagy harmadik ország, amelyben az oltást beadták

Az országot kétbetűs ISO3166 kód (AJÁNLOTT) vagy az oltási eseményért felelős nemzetközi szervezetre (például az UNHCR-re vagy a WHO-ra) való hivatkozás jelöli. Kódolt érték a készletből country-2-codes.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) mezőt kell megadni.

Példa:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

v/is

Az igazolvány kiállítója

Az igazolványt kiállító szervezet neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "Vaccination Centre South District 3"

v/ci

Egyedi igazolványazonosító

Egyedi igazolványazonosító (UVCI) az alábbi internetes oldalon meghatározottak szerint: https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

Az ellenőrző összeg beillesztése nem kötelező. A szöveg kiegészíthető az "URN:UVCI:" előtaggal.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.2.   Tesztigazolvány

Teszt csoport, ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan egy teszteredményt ír le.

| Mezőazonosító | A mező megnevezése | Utasítások |
| --- | --- | --- |
| t/tg | Célzott betegség vagy kórokozó: Covid19 (SARS-CoV vagy annak egyik variánsa) | Kódolt érték a készletből disease-agent-targeted.json.
  Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "tg": "840539006" |
| t/tt | A teszt típusa | A használt teszt típusa a teszt tárgyát képező anyag alapján. Kódolt érték a készletből test-type.json (LOINC alapján). Az értékkészleten kívüli értékek nem megengedettek.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "tt": LP6464-4 (Nukleinsav-amplifikációs teszt szondával történő detektálással)
  "tt": LP217198-3 (Gyors immunvizsgálat) |
| t/nm | A teszt neve (csak nukleinsav-amplifikációs tesztek esetében) | A használt nukleinsav-amplifikációs teszt (NAAT) neve. A névnek tartalmaznia kell a teszt gyártójának nevét és a teszt kereskedelmi megnevezését, vesszővel elválasztva.
  A NAAT-teszt esetében: a mező opcionális.
  A RAT-teszt esetében: A mező nem használható, mivel a teszt nevét közvetetten, a teszteszköz azonosítója segítségével adják meg (t/ma).
  Ha megadják a nevet, a mezőt nem szabad üresen hagyni.
  Példa:
  "nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit" |
| t/ma | Teszteszköz azonosító (kizárólag antigén gyorstesztek esetében) | Az antigén gyorsteszt (RAT) eszközazonosítója a JRC adatbázisából Eszközkészlet (a HSC közös listája):






  — | Valamennyi antigén gyorsteszt megtalálható a HSC közös listáján (ember által olvasható formában). |

Mezőazonosító

A mező megnevezése

Utasítások

t/tg

Célzott betegség vagy kórokozó: Covid19 (SARS-CoV vagy annak egyik variánsa)

Kódolt érték a készletből disease-agent-targeted.json.

Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"tg": "840539006"

t/tt

A teszt típusa

A használt teszt típusa a teszt tárgyát képező anyag alapján. Kódolt érték a készletből test-type.json (LOINC alapján). Az értékkészleten kívüli értékek nem megengedettek.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"tt": LP6464-4 (Nukleinsav-amplifikációs teszt szondával történő detektálással)

"tt": LP217198-3 (Gyors immunvizsgálat)

t/nm

A teszt neve (csak nukleinsav-amplifikációs tesztek esetében)

A használt nukleinsav-amplifikációs teszt (NAAT) neve. A névnek tartalmaznia kell a teszt gyártójának nevét és a teszt kereskedelmi megnevezését, vesszővel elválasztva.

A NAAT-teszt esetében: a mező opcionális.

A RAT-teszt esetében: A mező nem használható, mivel a teszt nevét közvetetten, a teszteszköz azonosítója segítségével adják meg (t/ma).

Ha megadják a nevet, a mezőt nem szabad üresen hagyni.

Példa:

"nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit"

t/ma

Teszteszköz azonosító (kizárólag antigén gyorstesztek esetében)

Az antigén gyorsteszt (RAT) eszközazonosítója a JRC adatbázisából Eszközkészlet (a HSC közös listája):

—

Valamennyi antigén gyorsteszt megtalálható a HSC közös listáján (ember által olvasható formában).

| — | https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (géppel olvasható, az értékkészletet alkotó listán szereplő id_device mező értékei) |
| --- | --- |

—

https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (géppel olvasható, az értékkészletet alkotó listán szereplő id_device mező értékei)

Az EU/EGT-országokban a kibocsátók csak a jelenleg érvényes értékhez tartozó tesztekre adhatnak ki igazolványokat. Az értékkészletet 24 óránként frissíteni kell.

A harmadik országok által kiállított igazolványban az értékkészleten kívüli értékek is használhatók, az azonosítóknak azonban ekkor is a JRC adatbázisából kell származniuk. Más, például a tesztet végző gyártók által közvetlenül megadott azonosítók használata nem megengedett.

Az ellenőrzők észlelik azokat az értékeket, amelyek nem tartoznak a naprakész értékkészlethez, és az ezeket tartalmazó igazolványokat érvénytelenként jelenítik meg. Ha egy azonosítót eltávolítanak az értékkészletből, az azt tartalmazó igazolványok az eltávolítás időpontjától számított legfeljebb 72 órán keresztül fogadhatók el.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

A RAT-teszt esetében: pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

A NAAT-teszt esetében: a mező nem használható, még akkor sem, ha a NAA tesztazonosító elérhető a JRC adatbázisában.

Példa:

"ma": "344" (SD BIOSENSOR Inc, STANDARD F COVID-19 Ag FIA)

t/sc

A mintavétel dátuma és időpontja

Az a dátum és időpont, amikor a tesztmintát gyűjtötték. Az időpont az időzónára vonatkozó információkat is tartalmazza. Az érték nem azt az időpontot jelöli, amikor a teszteredmény elkészült.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Az ISO 8601 szabvány szerinti formátumok egyikét kell használni. Egyéb lehetőségek nem támogathatók.

ÉÉÉÉ-HH-NNTóó:pp:mpZ

ÉÉÉÉ-HH-NNTóó:pp:mp[+-]óó

ÉÉÉÉ-HH-NNTóó:pp:mp[+-]óópp

ÉÉÉÉ-HH-NN óó:pp:mp[+-]óó:pp

Példák:

"sc": "2021-08-20T10:03:12Z" (UTC-idő)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02" (CEST-idő)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+0200" (CEST-idő)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02:00" (CEST-idő)

t/tr

Teszteredmény

A teszt eredménye. Kódolt érték a készletből test-result.json (a SNOMED CT, GPS alapján).

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"tr": "260415000" (Nem kimutatott)

t/tc

Tesztközpont vagy létesítmény

A tesztet végző szereplő neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter. Minden további karaktert meg kell csonkítani. A név nem automatikus ellenőrzésre szolgál.

A NAAT-tesztek esetében: pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

A RAT-tesztek esetében: a mező opcionális. Ha megadják, nem maradhat üresen.

Példa:

"tc": "Test centre west region 245"

t/co

Az a tagállam vagy harmadik ország, amelyben a tesztet elvégezték

Az országot kétbetűs ISO3166 kód (AJÁNLOTT) vagy a teszt elvégzéséért felelős nemzetközi szervezetre (például az UNHCR-re vagy a WHO-ra) való hivatkozás jelöli. Kódolt érték a készletből country-2-codes.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) mezőt kell megadni.

Példák:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

t/is

Az igazolvány kiállítója

Az igazolványt kiállító szervezet neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "North-West region health authority"

t/ci

Egyedi igazolványazonosító

Az egyedi igazolványazonosító (UVCI) az alábbi internetes oldalon meghatározottak szerint: vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Az ellenőrző összeg beillesztése nem kötelező. A szöveg kiegészíthető az "URN:UVCI:" előtaggal.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.3.   Gyógyultsági igazolvány

Gyógyultsági csoport, ha van ilyen, pontosan 1 (egy) bejegyzést kell tartalmaznia, amely pontosan egy gyógyultsági igazolást ír le. A gyógyultsági csoport valamennyi eleme kötelező, az üres értékek nem támogatottak.

| Mezőazonosító | A mező megnevezése | Utasítások |
| --- | --- | --- |
| r/tg | A betegség vagy kórokozó, amelyből a birtokos felgyógyult: Covid19 (SARS-CoV-2 vagy annak egyik variánsa) | Kódolt érték a készletből
  disease-agent-targeted.json.
  Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "tg": "840539006" |
| r/fr | A birtokos első pozitív NAAT-tesztje eredményének dátuma | Az a dátum, amikor a pozitív eredményt eredményező NAAT-tesztmintát gyűjtötték ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "fr": "2021-05-18" |
| r/co | Az a tagállam vagy harmadik ország, amelyben a tesztet elvégezték | Az országot kétbetűs ISO3166 kód (AJÁNLOTT) vagy a teszt elvégzéséért felelős nemzetközi szervezetre (például az UNHCR-re vagy a WHO-ra) való hivatkozás jelöli. Kódolt érték a készletből
  country-2-codes.json.
  Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.
  Pontosan 1 (egy) mezőt kell megadni.
  Példák:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| r/is | Az igazolvány kiállítója | Az igazolványt kiállító szervezet neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:
  "is": "Ministry of Health of the Czech Republic"
  "is": "Central University Hospital" |
| r/df | Az igazolvány érvényességének kezdete | Az első dátum, amikortól az igazolványt érvényesnek kell tekinteni. A dátum nem lehet korábbi, mint az r/fr + 11 napként számított időpont.
  A dátumot ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban kell megadni (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "df": "2021-05-29" |
| r/du | Az igazolvány érvényességének vége | Az igazolvány kiállítója által megjelölt azon utolsó dátum, ameddig az igazolványt érvényesnek kell tekinteni. A dátum nem lehet későbbi, mint az r/fr + 180 napként számított időpont.
  A dátumot ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban kell megadni (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példa:
  "du": "2021-11-14" |
| r/ci | Egyedi igazolványazonosító | Az egyedi igazolványazonosító (UVCI) az alábbi internetes oldalon meghatározottak szerint: vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)
  Az ellenőrző összeg beillesztése nem kötelező. A szöveg kiegészíthető az "URN:UVCI:" előtaggal.
  Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.
  Példák:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

Mezőazonosító

A mező megnevezése

Utasítások

r/tg

A betegség vagy kórokozó, amelyből a birtokos felgyógyult: Covid19 (SARS-CoV-2 vagy annak egyik variánsa)

Kódolt érték a készletből

disease-agent-targeted.json.

Ehhez az értékhez egyetlen bejegyzés tartozik: 840539006, amely a SNOMED CT (GPS) Covid19-re vonatkozó kód.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"tg": "840539006"

r/fr

A birtokos első pozitív NAAT-tesztje eredményének dátuma

Az a dátum, amikor a pozitív eredményt eredményező NAAT-tesztmintát gyűjtötték ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"fr": "2021-05-18"

r/co

Az a tagállam vagy harmadik ország, amelyben a tesztet elvégezték

Az országot kétbetűs ISO3166 kód (AJÁNLOTT) vagy a teszt elvégzéséért felelős nemzetközi szervezetre (például az UNHCR-re vagy a WHO-ra) való hivatkozás jelöli. Kódolt érték a készletből

country-2-codes.json.

Az értékkészlet a DCC-átjáróról kerül elosztásra.

Pontosan 1 (egy) mezőt kell megadni.

Példák:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

r/is

Az igazolvány kiállítója

Az igazolványt kiállító szervezet neve. Az azonosítók a név részeként megengedettek, de a név nélkül szövegként történő önálló használatuk nem ajánlott. Legfeljebb 80 UTF-8 karakter.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni. Példa:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "Central University Hospital"

r/df

Az igazolvány érvényességének kezdete

Az első dátum, amikortól az igazolványt érvényesnek kell tekinteni. A dátum nem lehet korábbi, mint az r/fr + 11 napként számított időpont.

A dátumot ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban kell megadni (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"df": "2021-05-29"

r/du

Az igazolvány érvényességének vége

Az igazolvány kiállítója által megjelölt azon utolsó dátum, ameddig az igazolványt érvényesnek kell tekinteni. A dátum nem lehet későbbi, mint az r/fr + 180 napként számított időpont.

A dátumot ÉÉÉÉ-HH-NN formátumban kell megadni (teljes dátum időpont nélkül). Egyéb formátumok nem támogathatók.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példa:

"du": "2021-11-14"

r/ci

Egyedi igazolványazonosító

Az egyedi igazolványazonosító (UVCI) az alábbi internetes oldalon meghatározottak szerint: vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Az ellenőrző összeg beillesztése nem kötelező. A szöveg kiegészíthető az "URN:UVCI:" előtaggal.

Pontosan 1 (egy) nem üres mezőt kell megadni.

Példák:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

---

Helyesbítések

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/197

---

Helyesbítés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 57., 2021. február 18.
  )

A 62. oldalon, az V. mellékletben, a 3. pont első bekezdésének c) pontja után:

a következő szövegrész:

„[...]

Ezen albekezdés végrehajtása céljából az alábbi képletek alkalmazandók:

| — | a fenti a) pont esetében: If Ci ≥ MFCi i tagállam MFCi ben részesül |
| --- | --- |

—

a fenti a) pont esetében: If Ci ≥ MFCi i tagállam MFCi ben részesül

i

i

i

| — | a fenti b) pont esetében: If Ci ≥ MFCi i tagállam Ci ben részesül |
| --- | --- |

—

a fenti b) pont esetében: If Ci ≥ MFCi i tagállam Ci ben részesül

i

i

i

ahol:

| — | i az érintett tagállam |
| --- | --- |

—

i az érintett tagállam

| — | MFC a maximális pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállam részére |
| --- | --- |

—

MFC a maximális pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállam részére

| — | C a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege” |
| --- | --- |

—

C a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege”

helyesen:

„[...]

Ezen bekezdés végrehajtása céljából az alábbi képletek alkalmazandók:

| — | a fenti a) pont esetében: ha Ci ≥ MFCi, i tagállam MFCi-ben részesül |
| --- | --- |

—

a fenti a) pont esetében: ha Ci ≥ MFCi, i tagállam MFCi-ben részesül

i

i

i

| — | a fenti b) pont esetében: ha Ci < MFCi, i tagállam Ci-ben részesül |
| --- | --- |

—

a fenti b) pont esetében: ha Ci < MFCi, i tagállam Ci-ben részesül

i

i

i

ahol:

| — | i az érintett tagállam |
| --- | --- |

—

i az érintett tagállam

| — | MFC a maximális pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállam részére |
| --- | --- |

—

MFC a maximális pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállam részére

| — | C a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege.” |
| --- | --- |

—

C a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségének összege.”

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/198

---

Helyesbítés az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termelés hatósági ellenőrzése keretében a bizonylatokon alapuló nyilvántartásokon elvégzett ellenőrzésekre és a gazdálkodói csoportok hatósági ellenőrzésére vonatkozó egyedi kritériumok és feltételek megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. január 21-i (EU) 2021/771 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 165., 2021. május 11.
  )

A 26. oldalon, az 1. cikk (4) bekezdésének d) pontjában:

a következő szövegrész:

| „d) | az (EU) 2018/848 rendelet III. melléklete 2.1. pontjának első bekezdésében említett információk;” |
| --- | --- |

„d)

az (EU) 2018/848 rendelet III. melléklete 2.1. pontjának első bekezdésében említett információk;”

helyesen:

| „d) | az (EU) 2018/848 rendelet III. mellékletének 2.1.1. pontjában említett információk;”. |
| --- | --- |

„d)

az (EU) 2018/848 rendelet III. mellékletének 2.1.1. pontjában említett információk;”.

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/199

---

Helyesbítés a Törökországból származó egyes vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült melegen hengerelt sík termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2021. július 5-i (EU) 2021/1100 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 238., 2021. július 6.
  )

A 76. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Törökországból származó, jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (TARIC-kód: 7211130019), ex 7211 14 00 (TARIC-kód: 7211140095), ex 7211 19 00 (TARIC-kód: 7211190095), ex 7225 19 10 (TARIC-kód: 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC-kód: 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC-kód: 7226191095), ex 7226 91 91 (TARIC-kód: 7226919119) és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozó, következőképpen meghatározott termékek behozatalára: vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült síkhengerelt termékek, tekercsben is (beleértve a „méretre vágott” és a „keskeny szalag” típusú termékeket is), melegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.”

helyesen:

„(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Törökországból származó, jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (TARIC-kód: 7211130019), ex 7211 14 00 (TARIC-kódok: 7211140010 és 7211140095), ex 7211 19 00 (TARIC-kódok: 7211190010 és 7211190095), ex 7225 19 10 (TARIC-kód: 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC-kód: 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC-kód: 7226191095), ex 7226 91 91 (TARIC-kód: 7226919119) és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozó, következőképpen meghatározott termékek behozatalára: vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült síkhengerelt termékek, tekercsben is (beleértve a „méretre vágott” és a „keskeny szalag” típusú termékeket is), melegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.”

---

| 2021.11.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 410/200 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.11.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 410/200

---

Helyesbítés a 142/2011/EU rendelet VIII. mellékletének az állati melléktermékek szállítmányainak bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek megelőzése és az e betegségekkel szembeni védekezés céljából létrehozott, korlátozás alatt álló körzetekből történő mozgatására vonatkozó egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. szeptember 22-i (EU) 2021/1699 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 336., 2021. szeptember 23.
  )

A 45. oldalon, a mellékletben, a 142/2011/EU rendelet VIII. melléklete III. fejezetének új 7. pontjában foglalt egészségügyi bizonyítványminta második részében, mindhárom előfordulás esetében:

a következő szövegrész:

„hulladékégetés”

helyesen:

„égetés”.

A 45. oldalon, a mellékletben, a 142/2011/EU rendelet VIII. melléklete III. fejezetének új 7. pontjában foglalt egészségügyi bizonyítványminta második részében, mindhárom előfordulás esetében:

a következő szövegrész:

„kapcsolt égetés”

helyesen:

„együttégetés”.

---