# Europos Sąjungos L 398/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 398 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. lapkričio 11d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 398

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. lapkričio 11d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1947 dėl valstybių narių geografinės teritorijos apibrėžimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1948 dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas, ir Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1949 dėl įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą) taikomų būsto paslaugų vertinimo principų, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1950, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB (
  1
  ) | 19 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1951, kuriuo dėl koncesijos sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1952, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES (
  1
  ) | 23 |
| | * | 2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1953, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES (
  1
  ) | 25 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1954, kuriuo skiriamas Belgijos Karalystės pasiūlytas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narys | 27 |
| | * | 2021 m. lapkričio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1955, kuriuo skiriamas Austrijos Respublikos pasiūlytas Regionų komiteto narys | 28 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1947 dėl valstybių narių geografinės teritorijos apibrėžimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1948 dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas, ir Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1949 dėl įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą) taikomų būsto paslaugų vertinimo principų, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1950, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB (
  1
  )

1

19

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1951, kuriuo dėl koncesijos sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES (
  1
  )

1

21

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1952, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES (
  1
  )

1

23

*

2021 m. lapkričio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1953, kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES (
  1
  )

1

25

SPRENDIMAI

*

2021 m. lapkričio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1954, kuriuo skiriamas Belgijos Karalystės pasiūlytas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narys

27

*

2021 m. lapkričio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1955, kuriuo skiriamas Austrijos Respublikos pasiūlytas Regionų komiteto narys

28

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su jų bendrąja sauga ir transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 78/2009, (EB) Nr. 79/2009 ir (EB) Nr. 661/2009 ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 ir (ES) 2015/166, klaidų ištaisymas ( OL L 325, 2019 12 16 ) | 29 |
| | * | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, klaidų ištaisymas ( OL L 150, 2019 6 7 ) | 30 |
| | * | 2021 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/955, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1156 taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su platinimo taisyklių, mokesčių ir rinkliavų skelbimo ir pranešimo formomis, šablonais, procedūromis ir techninėmis priemonėmis, ir nustatoma, kokią informaciją būtina pateikti, kad būtų galima sukurti ir tvarkyti centrinę AIF ir KIPVPS tarpvalstybinės prekybos duomenų bazę, taip pat tokios informacijos pateikimo formos, šablonai ir procedūros, klaidų ištaisymas ( OL L 211, 2021 6 15 ) | 49 |
| | * | 2021 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos reglamento (ES) 2021/1372, kuriuo dėl draudimo ūkinius neatrajotojus, išskyrus kailinius gyvūnus, šerti gyvūniniais baltymais iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 295, 2021 8 18 ) | 51 |

Klaidų ištaisymas

*

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su jų bendrąja sauga ir transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 78/2009, (EB) Nr. 79/2009 ir (EB) Nr. 661/2009 ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 ir (ES) 2015/166, klaidų ištaisymas ( OL L 325, 2019 12 16 )

( OL L 325, 2019 12 16 )

29

*

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, klaidų ištaisymas ( OL L 150, 2019 6 7 )

( OL L 150, 2019 6 7 )

30

*

2021 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/955, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1156 taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su platinimo taisyklių, mokesčių ir rinkliavų skelbimo ir pranešimo formomis, šablonais, procedūromis ir techninėmis priemonėmis, ir nustatoma, kokią informaciją būtina pateikti, kad būtų galima sukurti ir tvarkyti centrinę AIF ir KIPVPS tarpvalstybinės prekybos duomenų bazę, taip pat tokios informacijos pateikimo formos, šablonai ir procedūros, klaidų ištaisymas ( OL L 211, 2021 6 15 )

( OL L 211, 2021 6 15 )

49

*

2021 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos reglamento (ES) 2021/1372, kuriuo dėl draudimo ūkinius neatrajotojus, išskyrus kailinius gyvūnus, šerti gyvūniniais baltymais iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 295, 2021 8 18 )

( OL L 295, 2021 8 18 )

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1947

2021 m. lapkričio 10 d.

dėl valstybių narių geografinės teritorijos apibrėžimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentą) (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | geografinės teritorijos apibrėžtis yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

geografinės teritorijos apibrėžtis yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą;

| (2) | norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti valstybių narių geografinės teritorijos apibrėžtį; |
| --- | --- |

(2)

norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti valstybių narių geografinės teritorijos apibrėžtį;

| (3) | valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles;

| (4) | todėl Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005 (5) turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005 (5) turėtų būti panaikinti;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinant Reglamentą (ES) 2019/516 terminas „ekonominė teritorija“ suprantamas taip, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 549/2013 A priedo 2 skyriaus 2.05 ir 2.06 dalyse, o tose dalyse vartojamas terminas „geografinė teritorija“ apima šio reglamento priede nurodytas valstybių narių teritorijas.

2 straipsnis

Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas, ir Reglamentas (EB) Nr. 109/2005 panaikinami.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 91, 2019 3 29, p. 19.

1

(2)  
  2020 m. spalio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/2147, kuriuo sudarant klausimų, kurie turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/516 (OL L 428, 2020 12 18, p. 9).

2

(3)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

3

(4)  
  1991 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 91/450/EEB, Euratomas, apibrėžiantis valstybių narių teritoriją, siekiant įgyvendinti Tarybos direktyvos 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto nustatymo rinkos kainomis suderinimo 1 straipsnį (OL L 240, 1991 8 29, p. 36).

4

(5)  
  2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005 dėl valstybių narių ekonominės teritorijos apibrėžimo, siekiant įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 21, 2005 1 25, p. 3).

5

---

PRIEDAS

Valstybių narių teritorijos:

| — | Belgijos Karalystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Belgijos Karalystės teritorija,

| — | Bulgarijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Bulgarijos Respublikos teritorija,

| — | Čekijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Čekijos Respublikos teritorija,

| — | Danijos Karalystės teritorija, išskyrus Farerų Salas ir Grenlandiją, |
| --- | --- |

—

Danijos Karalystės teritorija, išskyrus Farerų Salas ir Grenlandiją,

| — | Vokietijos Federacinės Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Vokietijos Federacinės Respublikos teritorija,

| — | Estijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Estijos Respublikos teritorija,

| — | Airijos teritorija, |
| --- | --- |

—

Airijos teritorija,

| — | Graikijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Graikijos Respublikos teritorija,

| — | Ispanijos Karalystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Ispanijos Karalystės teritorija,

| — | Prancūzijos Respublikos teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede, |
| --- | --- |

—

Prancūzijos Respublikos teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede,

| — | Kroatijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Kroatijos Respublikos teritorija,

| — | Italijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Italijos Respublikos teritorija,

| — | Kipro Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Kipro Respublikos teritorija,

| — | Latvijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Latvijos Respublikos teritorija,

| — | Lietuvos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos teritorija,

| — | Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės teritorija,

| — | Vengrijos teritorija, |
| --- | --- |

—

Vengrijos teritorija,

| — | Maltos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Maltos Respublikos teritorija,

| — | Nyderlandų Karalystės teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede, |
| --- | --- |

—

Nyderlandų Karalystės teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede,

| — | Austrijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Austrijos Respublikos teritorija,

| — | Lenkijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Lenkijos Respublikos teritorija,

| — | Portugalijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Portugalijos Respublikos teritorija,

| — | Rumunijos teritorija, |
| --- | --- |

—

Rumunijos teritorija,

| — | Slovėnijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovėnijos Respublikos teritorija,

| — | Slovakijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovakijos Respublikos teritorija,

| — | Suomijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Suomijos Respublikos teritorija,

| — | Švedijos Karalystės teritorija. |
| --- | --- |

—

Švedijos Karalystės teritorija.

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1948

2021 m. lapkričio 10 d.

dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą), kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas, ir Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentą) (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | PVM grąžinimo traktavimas yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

PVM grąžinimo traktavimas yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą;

| (2) | norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti PVM grąžinimo neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą traktavimą; |
| --- | --- |

(2)

norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti PVM grąžinimo neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą traktavimą;

| (3) | valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles;

| (4) | todėl Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 (5) turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 (5) turėtų būti panaikinti;

| (5) | Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (6) vartojamos apmokestinamojo asmens, neapmokestinamojo asmens ir PVM neapmokestinamos veiklos sąvokos taip pat turėtų būti vartojamos šiame akte; |
| --- | --- |

(5)

Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (6) vartojamos apmokestinamojo asmens, neapmokestinamojo asmens ir PVM neapmokestinamos veiklos sąvokos taip pat turėtų būti vartojamos šiame akte;

| (6) | 2010 m. ESS konkrečiai nenurodoma, kaip traktuoti PVM grąžinimą neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą; |
| --- | --- |

(6)

2010 m. ESS konkrečiai nenurodoma, kaip traktuoti PVM grąžinimą neapmokestinamiesiems asmenims ir apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Sudarant nacionalinių sąskaitų suvestinius rodiklius Reglamento (ES) 2019/516 tikslais, pirkimo sandorių PVM, grąžinamas neapmokestinamiesiems asmenims arba apmokestinamiesiems asmenims už jų PVM neapmokestinamą veiklą, 2010 m. ESS sistemoje traktuojamas ne kaip atskaitomas PVM, o kaip kiti einamieji pervedimai (D.7) arba kapitalo pervedimai (D.9).

2.   Taikant 1 dalį terminas „apmokestinamasis asmuo“ suprantamas taip, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/112/EB 9–13 straipsniuose, o terminas „PVM neapmokestinama veikla“ – kaip tos direktyvos 132–137 straipsniuose nurodyta veikla.

2 straipsnis

Sprendimas 1999/622/EB, Euratomas, ir Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 panaikinami.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 91, 2019 3 29, p. 19.

1

(2)  
  2020 m. spalio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/2147, kuriuo sudarant klausimų, kurie turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/516 (OL L 428, 2020 12 18, p. 9).

2

(3)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

3

(4)  
  1999 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas, dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiems vienetams ir apmokestinamiems vienetams už neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Tarybos direktyvą 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo (OL L 245, 1999 9 17, p. 51).

4

(5)  
  2005 m. sausio 26 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005 dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiems subjektams ir apmokestinamiems subjektams už neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 24, 2005 1 27, p. 6).

5

(6)  
  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

6

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1949

2021 m. lapkričio 10 d.

dėl įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentą) taikomų būsto paslaugų vertinimo principų, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentą) (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | būsto paslaugų vertinimo principai yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

būsto paslaugų vertinimo principai yra viena iš temų, įtrauktų į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/2147 (2) pateikiamą klausimų, kurie siekiant užtikrinti bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) duomenų patikimumą, išsamumą ir palyginamumą turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą;

| (2) | norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti būsto paslaugų vertinimo principus; |
| --- | --- |

(2)

norint, kad BNP duomenys būtų patikimi, išsamūs ir palyginami, reikia patikslinti būsto paslaugų vertinimo principus;

| (3) | valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių BNP suvestinius rodiklius ir jų sudedamąsias dalis turėtų būti įmanoma palyginti ir jie turėtų atitikti susijusias 2010 m. Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) (3) apibrėžtis ir apskaitos taisykles;

| (4) | todėl Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 (5) turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas (4), ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 (5) turėtų būti panaikinti;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) 2019/516 8 straipsnyje nurodyto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinant Reglamentą (ES) 2019/516 taikomi šiame reglamente nustatyti būsto paslaugų vertinimo principai.

2 straipsnis

1.   Būsto paslaugų produkcijai apskaičiuoti valstybės narės taiko faktinėmis nuomos įmokomis pagristą sluoksniavimo metodą.

Valstybės narės atitinkamiems sluoksniavimo kriterijams nustatyti taiko lentelių analizę arba statistinius metodus.

2.   Sąlyginėms nuomos įmokoms nustatyti valstybės narės naudoja faktines nuomos įmokas, mokėtinas už teisę naudoti būstu be baldų pagal sutartis, susijusias su privačiais būstais.

Taip pat gali būti naudojamos būstų su baldais nuomos įmokos, jei jos sumažinamos išskaičiuojant mokestį už naudojimąsi baldais.

Valstybės narės, kuriose privatus nuomos sektorius yra mažas, sąlyginių nuomos įmokų skaičiavimo bazei išplėsti išskirtiniais atvejais gali naudoti tinkamai padidintas valdžios sektoriui priklausančių būstų nuomos įmokas.

3 straipsnis

Išskirtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės gali taikyti kitus objektyvius metodus, pavyzdžiui, vartotojų sąnaudų metodą.

Vartotojų sąnaudų metodo taikymo nereikia pagrįsti, jei jis taikomas savininkų užimtų būstų paslaugų produkcijai apskaičiuoti, kai laikomasi šių sąlygų:

| a) | privačiai išnuomoti būstai turi sudaryti mažiau nei 10 proc. būstų fondo ir |
| --- | --- |

a)

privačiai išnuomoti būstai turi sudaryti mažiau nei 10 proc. būstų fondo ir

| b) | jeigu tenkinama a punkto sąlyga, o visų išnuomotų būstų (rinkos ir ne rinkos) dalis visame būstų fonde didesnė nei 10 proc., rinkos ir kitos mokamos nuomos įmokos turi skirtis daugiau nei tris kartus. |
| --- | --- |

b)

jeigu tenkinama a punkto sąlyga, o visų išnuomotų būstų (rinkos ir ne rinkos) dalis visame būstų fonde didesnė nei 10 proc., rinkos ir kitos mokamos nuomos įmokos turi skirtis daugiau nei tris kartus.

4 straipsnis

Bazinių metų metodą naudojančios valstybės narės konkrečių bazinių metų duomenis ekstrapoliuoja, taikydamos tinkamus kiekio, kainos ir kokybės rodiklius.

5 straipsnis

Būsto paslaugų produkcijai, tarpiniam vartojimui ir sandoriams su likusio pasaulio sektoriumi įvertinti valstybės narės taiko išsamius priede nustatytus principus.

6 straipsnis

Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas, ir Reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 panaikinami.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 91, 2019 3 29, p. 19.

1

(2)  
  2020 m. spalio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/2147, kuriuo sudarant klausimų, kurie turi būti sprendžiami per kiekvieną tikrinimo ciklą, sąrašą papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/516 (OL L 428, 2020 12 18, p. 9).

2

(3)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

3

(4)  
  1995 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas 95/309/EB, Euratomas, apibrėžiantis teikiamų gyvenamųjų patalpų paslaugų vertinimo principus, taikytinus įgyvendinant Tarybos direktyvos 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo 1 straipsnį (OL L 186, 1995 8 5, p. 59).

4

(5)  
  2005 m. spalio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005 dėl teikiamų gyvenamųjų patalpų paslaugų vertinimo principų, taikant Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 276, 2005 10 21, p. 5).

5

---

PRIEDAS

Principai, pagal kuriuos valstybės narės vertina būsto paslaugų produkciją, tarpinį vartojimą ir sandorius su likusio pasaulio sektoriumi

1.   BŪSTO PASLAUGŲ PRODUKCIJA

1.1.   Pagrindiniai metodai

Paprastai nacionalinėse sąskaitose būsto paslaugų produkcija apima ne tik paslaugas, teikiamas nuomojant būstą, bet ir savininkų užimtų būstų paslaugas. Dėl būsto paslaugų produkcijos vertinimo Reglamentu (ES) Nr. 549/2013 nustatytos Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) A priedo 3.75 dalyje teigiama, kad „[s]avininkų užimt[ų] būstų paslaugų produkcijos vertė yra apskaičiuota nuomos įmokų (1), kurias būtų mokėjęs nuomininkas už tokį būstą, verte, atsižvelgiant į būsto vietą, netoli esančius patogumus ir pan., taip pat – į paties būsto dydį ir kokybę“. Iš esmės, savininkų užimtų būstų paslaugų vertę galima nustatyti keliais metodais:

| — | faktinėmis nuomos įmokomis pagristu sluoksniavimo metodu, kurį taikant informacija apie visą būstų fondą, suskirstyta pagal įvairius sluoksnius, sujungiama su informacija apie kiekvieno sluoksnio faktines nuomos įmokas; |
| --- | --- |

—

faktinėmis nuomos įmokomis pagristu sluoksniavimo metodu, kurį taikant informacija apie visą būstų fondą, suskirstyta pagal įvairius sluoksnius, sujungiama su informacija apie kiekvieno sluoksnio faktines nuomos įmokas;

| — | vartotojų sąnaudų metodu, kurį taikant individualūs vertinimai atliekami remiantis tarpiniu vartojimu, pagrindinio kapitalo vartojimu, kitais gamybos mokesčiais atėmus subsidijas ir grynuoju likutiniu pertekliumi. Būsto paslaugų produkcija yra lygi šių sudedamųjų dalių sumai; |
| --- | --- |

—

vartotojų sąnaudų metodu, kurį taikant individualūs vertinimai atliekami remiantis tarpiniu vartojimu, pagrindinio kapitalo vartojimu, kitais gamybos mokesčiais atėmus subsidijas ir grynuoju likutiniu pertekliumi. Būsto paslaugų produkcija yra lygi šių sudedamųjų dalių sumai;

| — | savarankiško vertinimo metodu, kurį taikant savo būste gyvenančių savininkų prašoma įvertinti galimą jų nuosavybės nuomos įmoką; |
| --- | --- |

—

savarankiško vertinimo metodu, kurį taikant savo būste gyvenančių savininkų prašoma įvertinti galimą jų nuosavybės nuomos įmoką;

| — | administracinio vertinimo metodais, kuriuos taikant galimą nuomos įmoką nustato trečiosios šalys, pvz., vyriausybė fiskaliniais tikslais. |
| --- | --- |

—

administracinio vertinimo metodais, kuriuos taikant galimą nuomos įmoką nustato trečiosios šalys, pvz., vyriausybė fiskaliniais tikslais.

Pirmenybė teikiama faktinėmis nuomos įmokomis pagrįstam sluoksniavimo metodui. Šį metodą taip pat galima taikyti nustatant visų faktinių nuomos įmokų vertę pagal faktinių nuomos įmokų imtį ir būsto paslaugų vertę pagal būstus, nuomojamus nemokamai arba už mažą įmoką (išsamiau žr. 1.4.1 dalį).

Vartotojų sąnaudų metodas turėtų būti taikomas tik esant tam tikroms sąlygoms ir tik tiems būstų fondo sluoksniams, kurių duomenų apie faktines nuomos įmokas nėra arba šie duomenys statistikos požiūriu nepatikimi.

Savarankiško vertinimo metodas neturėtų būti taikomas dėl subjektyvumo įtakos vertinimui, nes dėl to rezultatai iš esmės nepatikimi.

Taikant administracinio vertinimo metodus, ypač susijusius su apmokestinimu, gali būti gaunami šališki rezultatai. Vis dėlto kartais kai kurių sluoksnių rezultatus galima gauti taikant objektyvaus vertinimo metodus. Rezultatais galima naudotis tada, kai metodo objektyvumą ir rezultatų palyginamumą galima įrodyti.

Nustatant būstų fondo nuomos vertę sluoksniavimo metodu naudojama informacija apie faktines nuomos įmokas, mokamas už išnuomotus būstus. Tai galima vadinti bendrųjų dydžių principu, pagrįstu kainos ir kiekio sandauga. Būstų fondą būtina skirstyti sluoksniais, kad būtų galima gauti patikimą įvertį ir tinkamai atsižvelgti į santykinius kainos skirtumus. Tuomet vidutinė kiekvieno sluoksnio faktinė nuomos įmoka taikoma visiems to konkretaus sluoksnio būstams. Jei turima informacija gaunama pagal atrankinius tyrimus, bendrieji dydžiai yra susiję tiek su išnuomoto turto dalimi, tiek su visais savininkų užimtais būstais. Išsami sluoksnio nuomos įmokos nustatymo procedūra paprastai atliekama baziniams metams ir po to įmoka ekstrapoliuojama einamiesiems metams.

Pagal sluoksniavimo metodą savininkų užimtų būstų nuomos įmoka apibrėžiama kaip nuomos įmoka privačioje rinkoje už teisę naudotis būstu be baldų. Sąlyginei nuomos įmokai nustatyti turėtų būti naudojamos visų privačios rinkos nuomos sutarčių nuomos įmokos už būstą be baldų. Taip pat turėtų būti įtraukiamos privačios rinkos nuomos įmokos, kurių dydis mažas dėl valdžios sektoriaus reguliavimo.

Jei informaciją pateikė nuomininkas, nurodytą nuomos įmoką gali reikėti koreguoti pridedant tiesiogiai nuomotojui mokamas būsto pašalpas. Jei pirmiau minėtos stebimų nuomos įmokų imties dydis nepakankamas, taip pat galima naudoti stebimas būsto su baldais nuomos įmokas, pakoreguotas dėl su baldais susijusios nuomos dedamosios. Išimtiniais atvejais galima naudoti padidintas valdžios sektoriui priklausančio būsto nuomos įmokas. Nereikėtų naudoti giminaičiams ar darbuotojams nuomojamo būsto nedidelių nuomos įmokų (dėl papildomos informacijos žr. 1.2.3 ir 1.4.1 dalis).

Norint gauti visų išnuomotų būstų bendruosius rodiklius taip pat gali būti taikomas sluoksniavimo metodas. Vidutinė nuomos įmoka, taikoma skaičiavimams ir nustatyta, kaip nurodyta pirmiau, tam tikriems nuomos rinkos segmentams gali netikti. Pavyzdžiui, sumažintos būstų su baldais nuomos įmokos ar padidintos valdžios sektoriui priklausančių būstų nuomos įmokos gali netikti kalbant apie atitinkamus faktiškai išnuomotus būstus. Ypač faktiškai išnuomotų būstų su baldais atveju baldų kaina iš tiesų yra nuomos įmokos dalis ir turėtų būti įtraukta apskaičiuojant produkciją. Šią problemą galima išspręsti sukūrus atskirus faktiškai išnuomotų būstų su baldais arba socialinių būstų sluoksnius, kuriems būtų taikomos tinkamos vidutinės nuomos įmokos.

Iš esmės į nuomos įmoką neturėtų būti įtraukiami šildymo, vandens, elektros energijos ir pan. mokesčiai. Jei duomenų šaltiniai neleidžia atskirti šių mokesčių, turi būti užtikrintas nuomos įmokų ir tarpinio vartojimo suderinamumas (dėl papildomos informacijos žr. 2 skyrių).

Jei tam tikram savininkų užimtų būstų sluoksniui nėra nustatyta reprezentatyvi faktinė nuomos įmoka, daugeliu atvejų tai galima išspręsti taikant ekstrapoliacijos ar regresijos metodus.

Vietoje įprasto sluoksniavimo metodo, kuris priklauso nuo sluoksniui ekstrapoliuojamų vidutinių nuomos įmokų, galima taikyti hedoninės regresijos metodus. Apibendrinus, pagal šiuos metodus kiekvienos būsto ypatybės (dydžio, vietos, balkono buvimo ir pan.) kainai nustatyti naudojami išnuomotų būstų imties duomenys. Produkcija gaunama padauginus kiekvieną būstų fondo (reprezentatyviosios imties) ypatybę iš tos ypatybės hedoninės kainos. Taikant regresijos metodus galima atsižvelgti į daugiau kintamųjų ir jie gali būti ypač veiksmingi, kai nėra duomenų apie tam tikro sluoksnio stebimas nuomos įmokas.

Iš tiesų tai nepadeda išspręsti problemos kraštutiniu atveju, kai visi būstai yra užimti savininkų arba nuomos rinka nėra išvystyta. Tokiais atvejais objektyviam vertinimui turėtų būti pasitelkiamas vartotojų sąnaudų metodas. Vartotojų sąnaudų metodas turėtų būti taikomas tik savininkų užimtiems būstams.

Išsamus vartotojų sąnaudų metodo apibūdinimas

Vartotojų sąnaudų metodas turėtų būti taikomas tik tada, kai negalima taikyti faktinėmis nuomos įmokomis pagrįsto sluoksniavimo metodo, nes nuomos rinka yra nereprezentatyvi.

Paprastai laikoma, kad taip yra, kai tenkinamos šios sąlygos: 1) privačiai išnuomotų būstų apimties matas (būstų skaičius arba būstų plotas kvadratiniais metrais) yra mažesnis nei 10 proc. viso būstų apimties mato (būstų skaičiaus arba būstų ploto kvadratiniais metrais) ir 2) jei tenkinamos 1 punkto sąlygos ir visų išnuomotų būstų (rinkos ir ne rinkos) dalis visame būstų fonde didesnė nei 10 proc., o rinkos ir kitos mokamos nuomos įmokos skiriasi daugiau nei tris kartus. Net jei tenkinamos abi sąlygos, valstybė narė vis tiek gali pasirinkti sluoksniavimo metodą, jei rezultatų kokybė yra pakankama. Jei sąlygos netenkinamos, turėtų būti taikomas sluoksniavimo metodas, nebent galima įrodyti, kad nėra reprezentatyvių rinkos nuomos įmokų duomenų apie dideles būstų fondo dalis ir taikant vartotojų sąnaudų metodą gaunami rezultatai, kuriuos galima geriau palyginti. Jei pagrįsta, vartotojų sąnaudų metodą galima taikyti visam būstų fondui arba jo dalims. Priimant sprendimą dėl būstų fondo skaidymo dalimis, kurioms būtų taikomas vartotojų sąnaudų metodas arba sluoksniavimo metodas, reikėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip duomenų trūkumas ir konkrečios šalies padėtis.

Pagal vartotojų sąnaudų metodą būsto paslaugų produkcija yra lygi tarpinio vartojimo, pagrindinio kapitalo vartojimo (PKV), kitų gamybos mokesčių atėmus subsidijas ir grynojo likutinio pertekliaus (GLP) sumai. Savininkų užimtų būstų atveju neįtraukiamos jokios savininkų atlikto darbo sąnaudos (2). Praktiškai galima teigti, kad PKV ir GLP yra du didžiausi vienetai, sudarantys 30–40 proc. produkcijos.

PKV turėtų būti skaičiuojamas pagal nuolatinio inventorizavimo metodą (PIM) ar kitus patvirtintus metodus. Turėtų būti parengiamas atskiras savininkų užimtų būstų įvertis.

Grynasis likutinis perteklius turėtų būti apskaičiuojamas savininkų užimtų būstų fondo grynajai vertei galiojančiomis (atkuriamosiomis) kainomis taikant 2,5 proc. nuolatinę faktinę metinę pelno normą. Faktinė 2,5 proc. pelno norma yra taikoma fondo vertei galiojančiomis kainomis, nes į būstų dabartinės vertės padidėjimą jau atsižvelgta taikant PIM. Tokia pati pelno norma turėtų būti taikoma žemės, kurioje yra savininkų užimti būstai, vertei galiojančiomis kainomis.

Stebėti žemės vertę galiojančiomis kainomis kiekvienais metais gali būti sudėtinga. Žemės vertės ir pastatų vertės santykį skirtinguose sluoksniuose galima nustatyti atlikus naujų namų ir susijusios žemės sąnaudų sudėties tyrimą.

1 principas

Būsto paslaugų produkcijos vertei apskaičiuoti valstybės narės taiko faktinėmis nuomos įmokomis pagrįstą sluoksniavimo metodą, remdamosi tiesiogine ekstrapoliacija arba ekonometrine regresija. Savininkų užimtų būstų paslaugų produkcijai įvertinti atitinkamai taikomos faktinės panašaus išnuomoto būsto nuomos įmokos. Pagrįstais ir išimtiniais atvejais, kai faktinių nuomos įmokų duomenų nėra arba jie statistikos požiūriu nepatikimi, galima taikyti kitus objektyvius metodus, kaip antai vartotojų sąnaudų metodą. Savininkų užimtų būstų paslaugų produkcijai apskaičiuoti taikomo vartotojų sąnaudų metodo nereikia papildomai pagrįsti, jei laikomasi šių dviejų sąlygų: 1) privačiai išnuomoti būstai sudaro mažiau nei 10 proc. viso būstų fondo ir 2) jei tenkinamos 1 punkto sąlygos ir visų išnuomotų būstų (rinkos ir ne rinkos) dalis visame būstų fonde didesnė nei 10 proc., o rinkos ir kitos mokamos nuomos įmokos skiriasi daugiau nei tris kartus.

1.2.   Būstų fondo sluoksniavimas

1.2.1.   Veiksniai, turintys įtakos nuomos įmokų dydžiui

Pirmoji kintamųjų grupė, nulemianti nuomos įmokos dydį, yra susijusi su būsto ir pastato ypatybėmis. Visų pirma, svarbus būsto dydis – plotas ir kambarių skaičius. Kuo didesnis būstas, tuo didesnė nuomos įmoka. Kartu – kuo didesnis būstas, tuo mažesnė vieno kvadratinio metro nuomos įmoka. Tačiau kai kurių būstų (pvz., butų sostinėse) kategorijose tarp kainos už kvadratinį metrą ir būsto dydžio gali būti nusistovėjęs U formos santykis. Kitas svarbus veiksnys yra būsto patogumai. Pavyzdžiui, ar būste yra vonia, balkonas (terasa), speciali grindų ar sienų danga, židinys, centrinis šildymas, oro kondicionierius, specialus langų įstiklinimas ir kitos triukšmo bei šilumos izoliacijos priemonės, taip pat svarbus būsto išdėstymas. Kalbant apie pastatus, įtakos gali turėti tokie elementai kaip garažas, liftas, baseinas, sodas (ant stogo), taip pat būsto vieta pastate. Be to, nuomos įmoka taip pat gali priklausyti nuo pastato tipo (atskiras, pusiau atskiras namas, butas), architektūros, statybos metų ar būstų skaičiaus pastate.

Antroji kintamųjų grupė yra susijusi su aplinka. Dažnas veiksnys yra panašių būstų, esančių pačiame mieste ir toli nuo miesto, nuomos įmokos skirtumas. Atstumas iki ekonominio centro ar vietovės reljefas (lyguma, kalnai) taip pat gali būti gana svarbūs veiksniai. Be to, faktinei nuomos įmokai įtakos turi aplinkos elementai: vaizdas, aplinkinė žalioji zona, transportas ir susisiekimo galimybės, parduotuvės, mokyklos ir rajono reputacija bei saugumas.

Dar vieną kintamųjų grupę galima apibendrinti kaip socialinių ir ekonominių veiksnių grupę. Pavyzdžiui, daugelyje valstybių narių nuomos įmoką veikia valdžios sektoriaus taisyklės, kuriomis reglamentuojami, pvz., nuomos įmokos apribojimai ar subsidijos. Be to, nuomos įmokai įtakos gali turėti nuomos sutarties trukmė, sutarties rūšis (laikina, nuolatinė), gyventojų skaičius būste (bendrabučiai), savininkas (valstybė, būstų asociacija, privatus savininkas, darbdavys) ar savininko taikoma nuomos politika.

Akivaizdu, kad nuomos įmoką gali paveikti ir daugiau kitų kintamųjų. Vis dėlto norint surinkti informaciją apie visus pirmiau išvardytus kintamuosius, į klausimyną reikėtų įtraukti pernelyg daug klausimų. Todėl galima būtų svarstyti kapitalo vertės taikymą sluoksniavimo tikslais. Būsto kapitalo vertę galima taikyti todėl, kad ji atspindi visas svarbias ypatybes. Taigi kapitalo vertę galima laikyti netiesioginiu sluoksniavimo veiksniu. Gali būti tikslinga taikyti kapitalo vertės ir faktinės nuomos įmokos santykį, ypač tose valstybėse narėse, kuriose išnuomoti būstai sudaro nedidelę būstų fondo dalį. Jei šis santykis stabilus, taikant tokį metodą būtų galima nustatyti būstų, kurie fiksuojami tik savininkų užimtų būstų sektoriuje, nuomos vertę. Kapitalo vertės taikymas taip pat leidžia taikyti ir „fizinius“ sluoksniavimo kriterijus, be to, juos galima taikyti kartu. Tokiu atveju manoma, kad kapitalo vertė išreiškia trūkstamus „fizinius“ sluoksniavimo kriterijus. Bet kuriuo atveju kapitalo vertės, kuriomis remiamasi skaičiuojant nuomos įmokas, turi būti grindžiamos objektyviu vertinimu, nustatytu aktualiausiems ataskaitiniams metams.

Praktiškai įvairiose valstybėse narėse taikomas įvairus, pagal įvairius konkrečius kriterijus apibrėžiamų sluoksnių skaičius. Iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kad tai turėtų kelti tam tikrą susirūpinimą, tačiau reikėtų pabrėžti, kad tam tikri pagrindiniai kriterijai, tokie kaip būstų dydis ir (geografinė) vieta, yra taikomi beveik visur. Be to, įvairiose valstybėse narėse skirtingos būsto savybės nevienodai vertingos ir svarbius kriterijus geriausiai gali nustatyti pačios valstybės narės.

2 principas

Sudarydamos sluoksnius valstybės narės atsižvelgia į svarbias būstų savybes. Jos gali būti susijusios su būstų ir pastato ypatybėmis, būstų aplinkos ypatybėmis ar socialiniais ir ekonominiais veiksniais. Be to, sudarant sluoksnius gali būti taikomos ir naujausios kapitalo vertės, jei jos pagrįstos objektyviu vertinimu.

1.2.2.   Sluoksniavimo kriterijų parinkimas

Atsižvelgiant į įvairias ypatybes, turinčias įtakos būsto nuomos įmokai, pirmoji užduotis – ištirti kintamuosius, kurių poveikis yra didžiausias. Vienas iš būdų nustatyti tokius kintamuosius – atlikti turimos statistinės informacijos lentelių analizę. Nustatant objektyvų vertinimo matą verta pasinaudoti faktinių nuomos įmokų dispersija sluoksnyje. Tai skatintų tobulinti sluoksniavimą parenkant sluoksnius taip, kad sluoksnio vidaus dispersija būtų kuo mažesnė. Todėl rekomenduojama apskaičiuoti dispersiją sluoksnyje bent tais atvejais, kai sluoksniavimas turi įtakos ir faktinių, ir sąlyginių nuomos įmokų dydžiui.

Norint taikyti labiau kompleksines priemones, galima pasitelkti pažangius statistinius metodus, pvz., (daugialypę) regresinę analizę. Šis metodas sudaro galimybę įvertinti atskirų kintamųjų įtaką taip, kad nuomos įmokų skirtumus galima būtų priskirti tam tikroms ypatybėms. Trumpai tariant, kintamojo aiškinamąją gebą galima išreikšti skaičiais, taikant koreliacijos koeficientą. Be to, tai padeda išdėstyti ypatybes pagal jų svarbą. Tokiu būdu galima nustatyti, kur yra reikalingas detalesnis sluoksniavimas. Jungiant svarbiausius kintamuosius ir taikant daugialypės regresijos metodus, galima nustatyti jų bendrą aiškinamąją gebą. Manoma, kad būstų fondą galima veiksmingai sluoksniuoti, jei pažangiais statistikos metodais atrenkami svarbūs kintamieji. Be to, regresinė analizė gali būti taikoma tiesiogiai nuomos įmokoms apskaičiuoti, pvz., kaip hedoninis modelis. Šis metodas naudingas apskaičiuojant sluoksnio vidutinę nuomos įmoką tais atvejais, kai nuomos sektoriuje nėra atitinkamų stebėjimo duomenų (tušti sluoksniai).

Dar vienas sluoksniavimo kriterijų atrankos pagal pažangius statistinius metodus privalumas yra tai, kad visoms valstybėms narėms nėra būtina taikyti vienodus kriterijus. Norint gauti palyginamus rezultatus, pakanka kiekvienoje valstybėje narėje išdėstyti pagrindinius kriterijus pagal svarbą ir nurodyti reikiamą bendrą aiškinamąją gebą. Suprantama, kad tokia regresinė analizė labai priklauso nuo turimos statistinės informacijos. Vis dėlto, net jei jos nedaug, tai galėtų būti paskata tolesniems tobulinimams.

Atsižvelgiant į tai, kad informacija apie įvairius nuomos įmokoms įtakos turinčius kintamuosius priklauso nuo pagrindinių statistinių duomenų plėtojimo, galimybės taikyti pažangius statistikos metodus šiuo metu gali būti ribotos. Todėl rekomenduojama taikyti standartinį metodą, t. y. valstybės narės turi taikyti visus svarbius kriterijus, gautus analizuojant lenteles. Minimalus būstų fondo sluoksniavimo reikalavimas – atsižvelgti į būsto dydį, vietą ir bent vieną iš kitų svarbių jo savybių, ir taip sluoksniuojant turėtų būti gauta ne mažiau kaip 30 langelių. Būstų fondo suskirstymas turi būti prasmingas ir reprezentatyvus. Norint nustatyti sluoksnių atrankai reikalingus (-ą) aiškinamuosius (-ąjį) kintamuosius (-ąjį), galima taikyti pažangius statistinius metodus.

Vis dėlto praktiškai valstybės narės gali pasirinkti naudoti mažiau kintamųjų arba ne tuos kintamuosius, kurių reikalaujama pagal standartinį metodą. Tai yra priimtina, jei taikant (daugialypę) regresinę analizę pasiekiamas pakankamas aiškinamosios gebos lygis. Norint garantuoti rezultatų palyginamumą, rekomenduojama taikyti ne mažesnį kaip 70 proc. koreliacijos koeficientą. Ši ribinė vertė būtų priimtina esant didelei imčiai, iš kurios pašalinamos nulinės, labai mažos ir didesnės už įprastines nuomos įmokos.

3 principas

Valstybės narės svarbiems sluoksniavimo kriterijams nustatyti taiko lentelių analizę arba statistinius metodus. Būtina atsižvelgti bent į būsto dydį, vietą ir mažiausiai vieną iš kitų svarbių jo savybių. Turėtų būti gauta ne mažiau kaip 30 langelių, išskirtos ne mažiau kaip trys dydžio kategorijos ir bent dvi geografinės vietos grupės. Galima taikyti mažiau kintamųjų ar kitus kintamuosius, jeigu anksčiau buvo įrodyta, kad (daugialypis) koreliacijos koeficientas siekia 70 proc.

1.2.3.   Faktinės ir sąlyginės nuomos įmokos

Sąlyginės nuomos įmokos nustatomos remiantis stebimomis faktinėmis nuomos įmokomis. Jas skaičiuojant nuomos įmoka apibrėžiama kaip teisės naudotis būstu be baldų kaina. Norint atitikti šią apibrėžtį, stebimas nuomos įmokas gali tekti koreguoti.

Šildymo, vandens, elektros energijos ir pan. mokesčiai į nuomos įmoką neturėtų būti įtraukiami, nors praktiškai juos kartais gali būti sunku atskirti. Norint laikytis 2010 m. ESS vertinimo taisyklių, būsto paslaugų produkcija turėtų būti nurodoma bazinėmis kainomis.

Stebimų nuomos įmokų atveju gali būti svarbi tam tikrų formų valstybės parama. Pavyzdžiui, konkretus namų ūkis kaip vartotojas turi teisę gauti valdžios sektoriaus išmoką (pvz., valstybės paramą būstui), bet dėl administracinių priežasčių ji mokama tiesiogiai būsto savininkui. Priklausomai nuo informacijos šaltinio, stebimos nuomos įmokos dydis gali skirtis. Jeigu informacijos šaltinis yra nuomininkas, stebimą nuomos įmoką gali tekti koreguoti pridedant konkrečią būsto pašalpą.

Be to, jeigu skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas remiamasi faktinėmis nuomos įmokomis, būtina paaiškinti keletą esminių klausimų, turinčių įtakos duomenų derinimui. Pirmas klausimas – ar skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas reikėtų remtis visomis faktinėmis nuomos įmokomis ar tik tomis, kurios mokamos pagal naujai sudarytas sutartis. Atsižvelgiant į tikslą, galima rasti įvairių teorinių argumentų, pagrindžiančių būtinumą remtis faktinėmis nuomos įmokomis, mokamomis pagal naujas sutartis, pagal sutartis, sudarytas būsto statybos metais, ar „vidutinės vertės“ sutartimis. Taikant bendrąją taisyklę, t. y. remiantis panašių būstų nuomos įmokomis, greičiausiai sąlyginių nuomos įmokų skaičiavimą nebūtų tinkama pagrįsti tik nuomos įmokomis pagal naujas sutartis. Kadangi „vidutinės“ nuomos įmokos taikomos nuomos sektoriui, tas pats argumentas turėtų būti taikomas savininkų užimtiems būstams. Be to, dėl kitokio sprendimo daugelyje valstybių narių tikriausiai kiltų didelių sunkumų taikant sluoksniavimo metodą. Apibendrinant galima daryti išvadą, kad skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas turėtų būti remiamasi visomis vidutinėmis faktinėmis nuomos įmokomis pagal visas sutartis. Todėl privačios rinkos nuomos įmokos, kurios yra nedidelės dėl valstybės nustatytų taisyklių, taip pat turėtų būti įtrauktos skaičiuojant vidutines vertes.

Antras klausimas – ar skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas galima remtis valstybei priklausančių būstų nuomos įmokomis. Kadangi savininkų užimti būstai paprastai privatūs, skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas iš esmės turėtų būti remiamasi tik faktinėmis nuomos įmokomis privačiame sektoriuje. Vis dėlto, jei stebėjimo duomenų apie faktines privačių būstų nuomos įmokas nepakanka, kad pagal jas būtų galima apskaičiuoti sąlygines nuomos įmokas, išskirtiniais atvejais galima remtis valstybei priklausančių būstų nuomos įmokomis, jei jos atitinkamai padidinamos, kad tiktų naudoti kaip privačios rinkos nuomos pakaitiniai rodikliai.

Dar vienas klausimas – ar norint išplėsti sąlyginių nuomos įmokų skaičiavimo pagrindą galima naudoti būstų su baldais nuomos įmokas. Paprastai nustatant savininkų užimtų būstų nuomos vertę remiamasi būstų be baldų nuomos įmokomis. Todėl negalima tiesiogiai taikyti būstų su baldais rodiklių. Norint tiksliai apskaičiuoti sąlyginių nuomos įmokų dydį, iš nuomos įmokų už būstus su baldais turėtų būti atimtas mokestis už naudojimąsi baldais.

4 principas

Apskaičiuojant sąlyginius dydžius, nuomos įmoka suprantama kaip mokestis už teisę naudotis būstu be baldų. Jeigu informacijos šaltinis yra nuomininkas, stebimą nuomos įmoką gali tekti koreguoti pridedant konkrečią būsto pašalpą, kuri dėl administracinių priežasčių yra mokama tiesiogiai būsto savininkui. Nustatant sąlygines nuomos įmokas remiamasi faktinėmis nuomos įmokomis, mokamomis pagal visas sutartis, susijusias su privačiais būstais be baldų. Jei dėl statistinių priežasčių tai yra būtina, išskirtiniais atvejais galima remtis nuomos įmokomis už valstybei priklausančius būstus, jei jos atitinkamai padidinamos, kad tiktų naudoti kaip privačios rinkos nuomos pakaitiniai rodikliai. Panašiai, apskaičiuojant sąlygines nuomos įmokas galima remtis ir nuomos įmokomis už būstus be baldų, iš jų atėmus būstų su baldais ir būstų be baldų nuomos įmokų skirtumą.

1.3.   Bazinių metų įverčio šaltiniai ir ekstrapoliacijos metodai

1.3.1.   Būstų fondas

Taikant sluoksniavimo metodą esminis skaičiavimo elementas yra būstų fondo informacija. Ši informacija ekstrapoliacijos procedūrose prilygsta atskaitinei informacijos visumai. Apskritai, būstų fondą sudaro visi pastatai ar jų dalys, naudojami kaip būstas. Apie tai išsamiau kalbama skyriuje apie konkrečius probleminius atvejus. Pagrindiniai būstų fondui nustatyti naudojami šaltiniai yra būstų surašymai, administraciniai pastatų registrai ar gyventojų surašymai. Tuomet bazinių metų duomenys atnaujinami ir nustatomas einamųjų metų įvertis.

Kalbant apie bazinių metų būstų fondo duomenis, mažiausiai problemų kelia ir išsamiausi paprastai yra būstų surašymai, ypač jei jie vykdomi kartu su gyventojų surašymais. Administraciniai pastatų registrai daugiausia priklauso nuo teisinių procedūrų, dėl kurių gali atsirasti tam tikro neapibrėžtumo, pvz., gali kilti klausimas, ar priestatai, patobulinimai, pertvarkymai ir nugriovimai yra užregistruojami tinkamai. Naudojant iš namų ūkių per gyventojų surašymą gautą informaciją būstų fondui nustatyti, taip pat galima susidurti su tam tikromis problemomis, nes dažnai į rezultatus neįtraukiami antriniai gyvenamieji būstai, kuriuose surašymo dieną negyvenama.

5 principas

Nustatydamos bazinių metų būstų fondą, valstybės narės visų pirma naudojasi būstų surašymo, gyventojų surašymo arba administracinio pastatų registro duomenimis. Per būstų surašymą paprastai gaunama išsamiausios informacijos, todėl naudojant administracinių pastatų registrų ar gyventojų surašymo duomenis reikia nuodugniai ir atidžiai patikrinti, ar jie išsamūs.

1.3.2.   Faktinės nuomos įmokos

Antras svarbus būsto paslaugų produkcijos vertinimo taikant sluoksniavimo metodą elementas – faktinės nuomos sektoriuje mokamos įmokos. Informacija apie bazinių metų faktines nuomos įmokas gali būti gaunama per surašymą (pvz., gyventojų) arba atliekant atrankinį tyrimą, pvz., namų ūkio biudžeto tyrimą ar konkretų nuomos įmokų tyrimą. Pirmu atveju faktinės nuomos įmokos greičiausiai įtraukiamos į bendruosius dydžius ir skaičiavimas turi įtakos tik sąlyginių nuomos įmokų dydžiui. Atliekant atrankinius tyrimus skaičiavimas turi įtakos ir faktinių, ir sąlyginių nuomos įmokų dydžiui. Surašymas, be abejo, yra plataus masto patikimos informacijos šaltinis. Taip pat paprastai laikoma, kad namų ūkių biudžetų tyrimai yra gana patikimi, ypač jų informacija apie būtiniausias prekes. Tačiau atliekant šiuos tyrimus dažnai kyla problemų dėl to, kad tam tikros respondentų grupės gali neatsakyti į tam tikrus klausimus. Jeigu būstas laikomas daugiau prabangos negu būtiniausiu dalyku, ši problema gali neigiamai paveikti skaičiavimo rezultatus ir dėl jos atsirandančios paklaidos turėtų būti subalansuojamos. Kita problema, susijusi su namų ūkių biudžeto tyrimu, bent kai kuriose valstybėse narėse, yra nedidelis jų imties dydis ir tai gali apriboti nuomos įmokų sluoksnių sudarymo galimybes. Bet kuriuo atveju reikėtų kuo plačiau naudotis prieinamais papildomais šaltiniais. Tai gali būti aktualu, pvz., toms valstybėms narėms, kuriose didelę būstų fondo dalį kontroliuoja valstybė, o būsto agentūros turi pateikti ataskaitas. Be to, norint nuolat tobulinti rezultatus, reikėtų nagrinėti galimybes naudoti kitus informacijos šaltinius, pvz., atlikti specialius nuomos įmokų tyrimus.

6 principas

Kiekvieno sluoksnio faktinėms nuomos įmokoms nustatyti valstybės narės turi naudoti didžiausios apimties ir patikimiausius šaltinius, pvz., gyventojų surašymą arba namų ūkių tyrimus. Reikėtų įvertinti galimybes naudoti kitus šaltinius, kad duomenys būtų patikimesni ir išsamesni, ir ypač siekiant tobulinti sluoksniavimo procesą.

1.3.3.   Bazinių metų rezultatų ekstrapoliacija

Nedaug valstybių narių turi metinės informacijos, būtinos norint kiekvienais metais iš naujo visiškai perskaičiuoti savininkų užimtų būstų paslaugų produkciją. Daugumoje valstybių tam tikrų metų duomenys naudojami kaip lyginamasis standartas ir vėliau patikslinami taikant rodiklius, kad būtų galima apskaičiuoti einamųjų metų duomenis. Duomenis atnaujinti galima (visai) bazinių metų produkcijai pritaikius jungtinį rodiklį arba atskirai ekstrapoliuojant būstų fondo ir nuomos įmokos duomenis kiekvienam sluoksniui. Nors paprastai galima tikėtis panašių rezultatų, dėl struktūrinių poslinkių, pvz., nuomojamo būsto ir savininkų užimto būsto santykio, gali atsirasti skirtumų. Be to, skaičiuojant atskirai būtų galima patikrinti rezultatų patikimumą.

Kalbant apie naudojamus rodiklius, kiekybės rodiklis dažniausiai gaunamas remiantis statybos pramonės produkcija. O kainų rodiklis dažnai grindžiamas mokamų nuomos įmokų kainų indeksu, gaunamu pagal vartotojų kainų indeksą. Jei prielaida, kad sąlyginės nuomos įmokos keičiasi, jeigu keičiasi visos nuomos įmokos, nepasiteisina, pvz., nes valstybė kontroliuoja nuomos įmokas, gali atsirasti iškraipymų. Todėl ekstrapoliuojant sąlygines nuomos įmokas geriau, kaip ir baziniais metais, naudoti kainų indeksą, kuris atspindi pokyčius privačiai nuomojamų būstų sektoriuje. Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad kainų indeksai paprastai neaprėpia kainų padidėjimo dėl pasikeitusios kokybės. Todėl kainų indeksus reikia papildyti geresnę kokybę atitinkančiu kokybės rodikliu.

Taip pat naudinga kuo labiau sumažinti struktūrinių pokyčių įtaką rezultatams, apribojant ekstrapoliacijos laikotarpį. Atsižvelgiant į atitinkamų pagrindinių statistinių duomenų periodiškumą, reikėtų kas 10 metų, t. y. įprastiniu gyventojų surašymams taikomu intervalu, parengti būstų fondo lyginamuosius standartus. Be to, bent kas penkerius metus, t. y. įprastiniu namų ūkių biudžetų tyrimų intervalu, reikėtų parengti kainos dalies (nuomos įmokos kiekviename sluoksnyje) lyginamuosius standartus.

7 principas

Jei nėra galimybių kasmet iš naujo išsamiai įvertinti būsto paslaugų produkcijos, valstybės narės gali ekstrapoliuoti tam tikrų bazinių metų duomenis, taikydamos tinkamus kiekybės, kainų ir kokybės rodiklius. Būstų fondo ir vidutinės nuomos įmokos duomenys turi būti ekstrapoliuojami kiekvieno sluoksnio atžvilgiu atskirai. Ekstrapoliuojant reikia atskirti faktinių ir sąlyginių nuomos įmokų skaičiavimą. Jei reikia, ekstrapoliacijai naudojamų sluoksnių gali būti mažiau nei sluoksnių, naudojamų bazinių metų skaičiavimui. Norint ekstrapoliuoti sąlyginę savininkų užimtų būstų nuomos įmoką, paprastai taikomas kainų indeksas, atitinkantis privačių būstų nuomos įmokas. Bet kuriuo atveju būstų fondo lyginamieji standartai turėtų būti parengiami ne rečiau kaip kas 10 metų, o kainos dalies lyginamieji standartai – ne rečiau kaip kas penkerius metus, arba tokia pati kokybė turėtų būti pasiekta taikant kitus tinkamus metodus.

1.4.   Probleminiai atvejai

1.4.1.   Nemokamai nuomojami ir pigūs būstai

Renkant duomenis apie faktines nuomos įmokas kartais stebimos nulinės ar labai mažos vertės. Taip dėl nemokamai nuomojamo būsto susiklosto nevienareikšmė padėtis, kai būsto paslaugos faktiškai teikiamos, bet be jokio (matomo) mokesčio. Tokiais atvejais reikėtų koreguoti stebimą faktinę nulinę nuomos įmoką. Analogiškas sprendimas galėtų būti taikomas ir pigiems būstams.

Be valdžios sektoriaus taikomų intervencinių priemonių, yra ir kitų priežasčių, kodėl būstai nuomojami nemokamai arba labai pigiai. Vienas iš pavyzdžių – kai darbuotojas naudojasi darbdaviui priklausančiu būstu ir moką sumažintą ar nulinę nuomos įmoką. Tai gali būti įvairūs darbuotojai, įskaitant namų ūkio tvarkytojus ar prižiūrėtojus. Šiuo atveju faktinę nuomos įmoką reikia koreguoti, o skirtumą tarp faktinės ir palyginamos nuomos įmokos laikyti darbo užmokesčiu natūra (žr. 2010 m. ESS A priedo 4.04–4.06 dalis). Kitas pavyzdys – būstas nuomojamas už nulinę arba labai mažą nuomos įmoką giminaičiams ar draugams. Šiuo atveju duomenis galima koreguoti tokį būstą priskiriant ne nuomos sektoriui, o savininkų užimto būsto sektoriui. Panašiai reikėtų koreguoti ir tuo atveju, kai nuomininkas sumoka visą nuomos įmokos sumą vienu kartu, t. y. kai nuomininkas iš anksto sumoka nuomos įmoką už ilgesnį negu įprastą laikotarpį.

8 principas

Nemokamai ir pigiai nuomojamų būstų atveju stebima faktinė nuomos įmoka koreguojama taip, kad į ją būtų įtrauktos visos teikiamos būsto paslaugos. Skaičiuojant sąlygines nuomos įmokas negalima remtis nekoreguotomis nulinėmis ar labai mažomis nuomos įmokomis. Todėl apskaičiuojant tiek faktines, tiek sąlygines nuomos įmokas, rezultatai turėtų būti koreguojami, kad produkcijos vertė atitiktų visas suteiktas būsto paslaugas.

1.4.2.   Poilsiniai būstai

Prie poilsinių būstų priskiriami įvairūs laisvalaikiu naudojami būstai, pvz., netoli pagrindinio būsto esantis savaitgalio namas, kuriame gyvenama trumpą laiką daug kartų per metus, arba toliau esantys poilsiui skirti namai, kuriuose gyvenama ilgesnį laiką, bet tik kelis kartus per metus. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad nuomojamų poilsinių būstų atvejis nėra probleminis, nes produkcijai įvertinti naudojama faktinė nuomos įmoka. Tačiau jei faktinės nuomos įmokos renkamos kas mėnesį, ekstrapoliuojant jas visai metų sumai vertė gali nepagrįstai pakilti, jeigu nebus įtraukta papildoma informacija apie vidutinį naudojimosi būstu laiką.

Apskaičiuojant sąlyginę savininkų užimtų poilsinių būstų nuomos įmoką, logiškiausia būtų tokiems būstams taikyti sluoksniavimą ir tinkamą vidutinę metinę nuomos įmoką už faktiškai nuomojamą panašų būstą. Metinė nuomos įmoka netiesiogiai atspindi vidutinį naudojimosi laiką. Jei atsiranda sunkumų, galima taikyti pakaitinį metodą, t. y. rinkti informaciją apie poilsinius būstus viename sluoksnyje ir taikyti vidutinę metinę nuomos įmoką už faktiškai nuomojamą poilsinį būstą savininkų užimtiems būstams. Be to, galima taikyti visą metinę nuomos įmoką už įprastinį būstą, esantį tos pačios vietovės sluoksnyje, jeigu poilsiniai būstai sudaro labai mažą būstų fondo dalį arba jeigu jų negalima atskirti nuo kitų būstų. Tokią tvarką būtų tikslinga taikyti net ir retai, bet ilgesnį laiką naudojamų poilsinių būstų atveju, jeigu atsižvelgiama į tai, kad savininkas visada gali jais pasinaudoti ir taip pat jais neatlygintinai gali naudotis jo draugai ar giminaičiai.

Išskirtiniais atvejais, kai trūksta duomenų apie faktines nuomos įmokas tam tikrame poilsinių būstų sluoksnyje arba kai šie duomenys statistikos požiūriu nepatikimi, galima taikyti kitus objektyvius metodus, pvz., vartotojų sąnaudų metodą. Jei vartotojų sąnaudų metodas taikomas kaip vienintelis šios rūšies būstui tinkamas metodas, norint užtikrinti palyginamumą būtina taikyti pagrįstą prielaidą dėl vidutinio naudojimo laiko, nebent galima manyti, kad savininkas visus metus gali bet kada naudotis tuo būstu. Jei prielaida dėl vidutinio naudojimo laiko yra pagrįsta, reikia atkreipti dėmesį į būtinybę užtikrinti patikimus rezultatus, t. y. kad taikant vartotojų sąnaudų metodą visos sąnaudos būtų įtraukiamos į produkciją. Tai galima pasiekti koreguojant tik grynojo likutinio pertekliaus vertes pagal vidutinį naudojimosi būstu laiką.

9 principas

Prie poilsinių būstų priskiriami įvairūs laisvalaikiu naudojami būstai, pvz., netoli pagrindinio būsto esantis savaitgalio namas arba toliau esantys poilsiui skirti namai. Vertinant poilsinių būstų produkciją pageidautina taikyti vidutinę metinę nuomos įmoką už panašias patalpas. Metinė nuomos įmoka netiesiogiai atspindi vidutinį naudojimosi laiką. Nepaisant to, kad gali atrodyti patrauklu taikyti sluoksniavimą, poilsinius būstus galima priskirti vienam sluoksniui. Jeigu poilsiniai būstai sudaro labai mažą būstų fondo dalį, galima taikyti visą metinę nuomos įmoką už įprastinį būstą, priskiriamą tos pačios vietovės sluoksniui. Pagrįstais išskirtiniais atvejais, kai trūksta duomenų apie faktines nuomos įmokas tam tikrame poilsinių būstų sluoksnyje arba kai šie duomenys statistikos požiūriu nepatikimi, galima taikyti kitus objektyvius metodus, pvz., vartotojų sąnaudų metodą.

1.4.3.   Pakaitinio naudojimosi būstai

Pakaitinio naudojimosi atveju nekilnojamojo turto agentas parduoda teisę nustatytą laiką naudotis tam tikroje turistinėje vietovėje esančiu būstu ir tą būstą pats administruoja. Šią teisę garantuoja pažymėjimas, išduodamas sumokėjus pradinę įmoką. Šį pažymėjimą galima parduoti to meto kaina. Be to, mokamos periodinės įmokos administracinėms sąnaudoms padengti.

Iš šio apibūdinimo aišku, kad pradinė įmoka turėtų būti laikoma investicija, kadangi išduodamas pažymėjimas yra panašus į akciją. Tokią išvadą patvirtina tai, kad pagal bent vienos valstybės narės įstatymus pirkėjas įgyja realią teisę. Taigi, pradinę įmoką atrodytų naudinga įtraukti į nacionalinių sąskaitų nematerialiojo turto poziciją. Be to, būtų logiška neatlygintinai teikiamą apgyvendinimo paslaugą laikyti dividendu, kurį nekilnojamojo turto agentas moka natūra.

Pagrindinė problema yra ta, kad paslauga, kuri faktiškai teikiama pakaitinio naudojimosi būsto, neįtraukiama į ekonomikos produkciją. Šią padėtį reikia ištaisyti. Visų pirma, pasiūlymas periodinę įmoką laikyti pakaitiniu rodikliu netiesiogiai reiškia, kad būsto paslauga nėra koreguojama, nes periodinė įmoka mokama už kitą paslaugą, būtent valdymo sąnaudas. Kita teorinė galimybė būtų pradinę įmoką laikyti iš anksto sumokėta suma už teikiamą paslaugą ir ją paskirstyti pagal atitinkamus naudojimosi būstu laikotarpius. Be statistinių problemų, susijusių su tokio modelio taikymu praktiškai, kyla ir teisinių sąvokų nesuderinamumo problema, kadangi tuomet būtų netiesiogiai aiškinama, jog perkama paslauga, o ne įsigyjamas turtas.

Kita galimybė – apskaičiuoti pakaitinį rodiklį naudojantis metinėmis faktinėmis nuomos įmokomis už panašias (savitarna pagrįstas) būsto paslaugas. Šio sprendimo teisingumą patvirtina tai, kad pakaitinio naudojimo būstas yra turistinėse vietovėse, kuriose yra ir faktiškai nuomojamų atostogų butų. Atsiradus sunkumų, pakaitinio naudojimosi būstams galima taikyti kitus du poilsiniams būstams siūlomus metodus. Sąlyginė nuomos įmoka turėtų būti apskaičiuojama grynuoju pagrindu, kad nebūtų du kartus į apskaitą įtraukiami mokesčiai, kurias padengia periodinės įmokos.

10 principas

Pakaitinio naudojimosi būstams taikoma ta pati tvarka kaip ir poilsiniams būstams.

1.4.4.   Kambarių nuomininkai

Daugumoje valstybių narių nemažai studentų nuomojasi ne visą būstą, o atskirus kambarius būste. Dažnai taip gyvena ir kitas jaunimas ar dėl darbo keliaujantys asmenys. Jeigu kambarys yra nuomojamo būsto dalis, t. y. jis subnuomojamas, didelių problemų neturėtų kilti. Kambario nuomos įmoką galima laikyti įnašu į faktinę pagrindinę nuomos įmoką, t. y. pervedimu tarp namų ūkių. Tačiau jei kambarys yra savininko užimto būsto dalis, sujungus visą nuomininko mokamą nuomos įmoką ir visą sąlyginę nuomos įmoką apskaitos įrašai dubliuotųsi. Tikriausiai būtų teisinga nuomininko mokamą faktinę nuomos įmoką laikyti nuomos įmoka už tam tikrą būsto procentinę dalį, o likusiai daliai taikyti sąlyginę nuomos įmoką. Tačiau tokią tvarką gali būti sunku įgyvendinti praktiškai. Vietoje to būtų galima tokią nuomos įmoką laikyti pervedimu dalijantis būsto sąnaudomis. Tai būtų panašu į pirmąjį atvejį, jei faktinė nuomos įmoka už kambarį laikoma įnašu į sąlyginę pagrindinę nuomos įmoką. Šiuo atveju būtinas koregavimas, jeigu namų ūkių sektorius skirstomas į grupes.

Kitas klausimas – kaip traktuoti įvairių kambarių subnuomą. Šiuo atveju siūloma kambario nuomininko sąvoką taikyti tik tada, kai savininkas arba pagrindinis nuomininkas taip pat naudojasi tuo būstu. Kitais atvejais subnuoma turi būti laikoma atskira ekonomine veikla (teikiamos būsto ar pensionato paslaugos).

11 principas

Nuomos įmoka, mokama už būsto kambarį, laikoma įnašu į pagrindinę nuomos įmoką tol, kol savininkas arba pagrindinis nuomininkas taip pat gyvena tame būste.

1.4.5.   Nenaudojami būstai

Išnuomotas būstas visada laikomas užimtu, net ir tais atvejais, kai nuomininkas faktiškai gyvena kitur. Be to, remiantis sutartu bendruoju sprendimu dėl poilsinio būsto ir pakaitinio naudojimosi būsto, metinė nuomos įmoka netiesiogiai atspindi vidutinį būsto naudojimo laiką. Todėl nenaudojamo būsto problema siejama tik su neišnuomotu būstu, kurio savininkas nenaudoja, t. y. kurį galima parduoti ar išnuomoti. Tokiais atvejais jokios būsto paslaugos neteikiamos, todėl reikėtų įrašyti nulinę nuomos įmoką.

Informacija, kurios reikia nustatant, ar neišnuomota nuosavybė yra nenaudojama ar naudojama, gali būti grindžiama savininko ar kaimynų pareiškimu. Neturint tokios informacijos būsto užimtumą gali patvirtinti jo apstatymas baldais. O neapstatytas būstas gali būti laikomas nenaudojamu, nes tokiu atveju sunku įsivaizduoti, kad gali būti teikiamos būsto paslaugos. Nenaudojamam būstui taip pat priskiriami dėl nesumokėtų įmokų išieškoti būstai arba būstai, nenaudojami trumpą laiką nuomos agentūrai ieškant naujo nuomininko. Ribiniu atveju laikomas nenaudojamas, bet visiškai apstatytas būstas, kuriuo savininkas gali pradėti naudotis bet kuriuo metu. Šiuo atveju būtų galima teigti, kad būsto paslaugos neteikiamos tol, kol savininkas faktiškai negyvena tame nuosavame būste. Bet kadangi šis atvejis panašus į tą, kai būstas išnuomotas, bet juo nesinaudojama, būtų tikslinga įrašyti nuomos įmoką. Todėl apstatytas savininko užimtas būstas paprastai laikomas naudojamu būstu.

Dėl nenaudojamo būsto taip pat galima patirti išlaidų, pvz., einamųjų priežiūros, elektros energijos, draudimo, mokesčių ir kitų išlaidų. Šias išlaidas reikėtų įtraukti į tarpinį vartojimą, kitus gamybos mokesčius ir pan. Kaip ir įmonės, kuri neteikia jokių paslaugų, atveju dėl to gali atsirasti neigiama pridėtinė vertė.

Tais atvejais, kai taikomas vartotojų sąnaudų metodas, nenaudojamą būstą reikėtų tinkamai atskirti nuo likusio būstų fondo, kad skaičiuojant produkcijos vertė nebūtų netiesiogiai paveikiama, atsižvelgiant į visus sąnaudų komponentus, kaip antai pagrindinio kapitalo vartojimą ir grynąjį likutinį perteklių. Atrodytų, kad nenaudojami socialiniai būstai gali kelti tam tikrą susirūpinimą dėl panašaus netiesioginio poveikio produkcijai taikant sąnaudų sumavimo metodą, kuris svarbus socialinį būstą teikiantiems ne rinkos sektoriams. Vis dėlto manoma, kad šiuo atveju poveikis labai nedidelis. Be to, nenaudojamas socialinis būstas visada gali būti laikomas užimtu, nes jo savininkas (valdžios sektorius arba namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos) gali bet kada pradėti juo naudotis socialinės apsaugos funkcijai vykdyti.

12 principas

Neišnuomoto būsto, kurį galima parduoti ar išnuomoti, atveju įrašoma nulinė nuomos įmoka. Apstatytas savininko užimtas būstas apskritai laikomas naudojamu būstu.

1.4.6.   Garažai

Kadangi garažai yra bendrojo kapitalo formavimo dalis, tikslinga ne tik įtraukti teikiamas išnuomotų garažų paslaugas į ekonomikos produkciją, bet ir įvertinti sąlygines savininkų naudojamų nuosavų garažų paslaugas. Abiem atvejais garažas, kaip ir visos kitos patalpos, yra būsto patogumų dalis. Į šias paslaugas turėtų būti įtrauktos ir automobilių stovėjimo aikštelės, nes jų funkcijos tikriausiai tos pačios.

2010 m. ESS A priedo dalyje 3.75 dalyje teigiama, kad „[a]tskirai nuo būsto esančių garažų, kuriuos savininkas naudoja savo galutinio vartojimo reikmėms, susijusioms su būsto naudojimu, produkcijos vertė nustatoma panašiai.“

Savininkų užimti būstai dažniau turi garažus nei išnuomoti būstai. Tam, kad į šį struktūrinį skirtumą būtų tinkamai atsižvelgta, geriausia garažą laikyti sluoksniavimo kriterijumi.

13 principas

Garažų ir automobilių stovėjimo aikštelių, naudojamų galutiniam vartojimui, teikiamos paslaugos turi būti įtrauktos į būsto paslaugas.

2.   TARPINIS VARTOJIMAS

Tarpinis vartojimas turi atitikti produkciją. Pagal individualaus vartojimo išlaidų pagal paskirtį klasifikatorių (COICOP) šildymo, vandens, elektros energijos ir pan. mokesčiai, kaip ir didžioji dalis priežiūros ir remonto darbų, susijusių su būstu, turi būti įrašomi atskirai ir neįtraukiami į būsto paslaugų produkciją.

Tačiau praktiškai įvairius mokesčius ir priežiūros bei remonto darbus gali reikėti laikyti nuomos paslaugų dalimi, remiantis tuo, kad jų negalima atskirti. Jei bendrasis tarpinis vartojimas ir produkcija yra skaičiuojami nuosekliai, tai neturėtų turėti įtakos BNP dydžiui.

Remonto ir priežiūros atveju turėtų būti išskirtos trys kategorijos. Pirma – esamo ilgalaikio turto patobulinimai, kurių mastas smarkiai viršija įprastinius priežiūros ir remonto reikalavimus, priskiriami bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui (2010 m. ESS A priedo 3.129 dalis).

Antra – savo būste gyvenančio savininko išlaidos, susijusios su įprasta priežiūra ir remontu, patiriamos dėl būsto apdailos, priežiūros ir remonto, kurių nuomininkai paprastai neatlieka, laikomos tarpiniu vartojimu teikiant būsto paslaugas (2010 m. ESS A priedo 3.96 dalis).

Trečia – būsto valymas, apdaila ir priežiūra, kuriuos taip pat atlieka ir nuomininkai, gamyba nelaikomi (2010 m. ESS A priedo 3.09 dalis). Su šia veikla susijusios išlaidos turėtų būti tiesiogiai įtraukiamos į namų ūkių galutinį vartojimą. 2010 m. ESS A priedo 3.95 dalyje teigiama, kad namų ūkių galutinio vartojimo išlaidoms priskiriamos medžiagos smulkiam būsto remontui ir interjero apdailai, paprastai atliekamai ir nuomininkų, ir savininkų.

Tai reiškia, kad savininkų užimto būsto atveju tarpinis vartojimas turėtų apimti tuos pačius priežiūros ir remonto darbus, kurie paprastai būtų laikomi panašaus išnuomoto būsto savininko tarpiniu vartojimu. Paprastai būsto nuomininkų, o ne savininkų atliekamų remonto ir priežiūros darbų išlaidos turėtų būti laikomos ir nuomininkų, ir savo būste gyvenančių savininkų namų ūkio galutinio vartojimo išlaidomis.

Įprastų priežiūros ir remonto darbų, susijusių su savininkų užimtais būstais, tarpinis vartojimas gali būti gautas remiantis tiesioginiais statistinių duomenų šaltiniais, pvz., namų ūkių biudžetų tyrimu. Kai tarpinio vartojimo ir savininko užimto būsto paslaugų produkcijos santykis labai skiriasi nuo atitinkamo santykio nuomos sektoriuje, reikėtų ištirti tokios situacijos priežastis. Jei skirtumas atsiranda dėl kokybės skirtumų, pvz., skirtingo lygio įprastos priežiūros kitais aspektais panašiuose būstuose, sąlyginės nuomos įmokos turėtų būti atitinkamai pakoreguotos.

Pagal 2010 m. ESS A priedo 14 skyrių į tarpinį vartojimą turėtų būti įtrauktos netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP). Tai apima ir namų ūkių kaip būstų savininkų tarpinį vartojimą, susijusį su būsto paskolomis.

Kaip nurodyta 1.4.5 dalyje, tarpinis vartojimas gali būti nustatomas dėl nenaudojamo būsto. Apskritai pabrėžtina, kad reikėtų vengti tarpinio vartojimo įtraukimo į apskaitą du kartus tais atvejais, kai būstas priklauso darbdaviui.

14 principas

Tarpinis vartojimas apskaičiuojamas laikantis būsto paslaugų produkcijos apibrėžties. Apskritai į šias abi pozicijas nereikėtų įtraukti šildymo, vandens, elektros energijos ir pan. mokesčių. Jei dėl praktinių priežasčių pasirenkama kitokia traktuotė, ji gali būti priimtina, jei nebus daroma įtakos BVP ir BNP dydžiui.

3.   SANDORIAI SU LIKUSIO PASAULIO SEKTORIUMI

Pagal 2010 m. ESS (A priedo 1.63 ir 2.29 dalys) vienetai nerezidentai, kuriems priklauso žemė arba pastatai tos šalies ekonominėje teritorijoje (atsižvelgiama tik į su ta žeme ar pastatais susijusius sandorius), laikomi menamais vienetais rezidentais.

Tai reiškia, kad teikiama būsto, priklausančio nerezidentui, paslauga yra įtraukiama į valstybės, kurioje yra tas būstas, ekonomikos produkciją. Savininko nerezidento užimamo būsto nuomos vertė yra įrašoma kaip būsto paslaugų eksportas, o atitinkamas grynasis likutinis perteklius – kaip likusio pasaulio sektoriaus pirminės pajamos (2010 m. ESS A priedo 3.173 ir 4.60 dalys).

Apie rezidentus, nuosavybės teise turinčius būstą užsienyje, 2010 m. ESS A priedo 3.75 dalyje teigiama, kad „[s]avininkų užimtų būstų, pvz., vasarnamių, nuomos užsienyje vertė į sąskaitas turėtų būti įrašoma ne kaip dalis vidaus gamybos, o kaip paslaugų importas, o atitinkamas grynasis likutinis perteklius – kaip iš likusio pasaulio sektoriaus gautos pirminės pajamos.“

Apskritai nekyla daug problemų, jei nerezidentui priklausantis būstas faktiškai nuomojamas rezidentui, kadangi bus stebimas pinigų srautas, kuris bus įtrauktas į mokėjimų balansą. Rezidentams užsieniečiams priklausantis ir jų užimtas būstas turėtų būti nustatomas atskirai. Norint atskirti rezidentą nuo nerezidento, informacijos apie savo būste gyvenančių savininkų pilietybę nepakanka. Rezidentams užsieniečiams priklausantys poilsiniai būstai tikriausiai bus reikšmingiausi, todėl susijusioms valstybėms narėms būtų naudinga susitarti dėl savininkų nerezidentų skaičiaus. Vis dėlto paprastai informacijos apie savo būste gyvenančius savininkus nerezidentus trūksta. Dar labiau trūksta informacijos apie rezidentus, kuriems nuosavybės teise priklauso poilsiniai būstai užsienyje. Norėdama išvengti neatitikimų valstybė narė, išskaičiuodama savininkų nerezidentų užimamo būsto pirmines pajamas, turėtų tuo pačiu pridėti pirmines pajamas už būstus užsienyje, kurie nuosavybės teise priklauso rezidentams ir yra jų užimti.

Šiuo atžvilgiu taip pat sudėtinga vertinti pakaitinio naudojimosi būstus. Kadangi tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu tokiu būstu gali naudotis įvairių šalių rezidentai, atrodytų, kad tiesioginis priskyrimas kilmės šaliai yra beveik neįmanomas. Palyginamus rezultatus galima gauti taikant praktiškesnį metodą. Pirma, (sąlyginė) pridėtinė vertė, kurią sukuria pakaitinio naudojimosi būstas, priskiriama nuosavybės teisę turinčios bendrovės kilmės šaliai. Vėliau galima paprašyti, kad nuosavybės teisę turinti bendrovė pateiktų informaciją apie savininkų, kurie tam tikru laiku naudojasi būstu, kilmės šalį, ir tokia informacija galėtų būti naudojama kaip paskirstymo schema.

15 principas

Pagal 2010 m. ESS visi būstai, esantys valstybės narės ekonominėje teritorijoje, prisideda prie jos BVP. Grynasis likutinis perteklius, kurį gauna nerezidentai, kuriems nuosavybės teise priklauso toje valstybėje narėje esanti žemė ar pastatai, įrašomas kaip likusio pasaulio sektoriaus turto pajamos ir todėl turi būti išskaičiuotas iš BVP, kai BVP perskaičiuojamas į BNP (ir atvirkščiai). Šis grynasis likutinis perteklius laikomas grynuoju likutiniu pertekliumi, gaunamu iš faktinės ir sąlyginės būsto nuomos. Valstybė narė, išskaičiuodama savininkų nerezidentų užimamo būsto turto pajamas, turėtų tuo pačiu pridėti pirmines pajamas už būstus užsienyje, kurie nuosavybės teise priklauso rezidentams ir yra jų užimti.

---

(1)  Siekiant nuoseklumo su 2010 m. ESS šiame tekste vartojamas terminas „nuomos įmoka“.

(2)  Teoriškai įmanoma, kad savo būste gyvenantys savininkai, atskirai ar kartu įdarbina namų ūkių tvarkytojus, neįtraukdami kitų statistinių vienetų, pvz., būsto statybos ar administravimo bendrovių. Tokiu atveju pagal vartotojų sąnaudų metodą į produkciją turėtų būti įtraukiama atlygiui darbuotojams skiriama suma.

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/19

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/1950

2021 m. lapkričio 10 d.

kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (1), ypač į jos 68 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos);

| (2) | vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (4) tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams ir perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnį Komisija kas 2 metus turi patikrinti, ar tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos vertės ribos atitinka Sutartyje nustatytas vertės ribas ir prireikus jas peržiūrėti; |
| --- | --- |

(2)

vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (4) tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams ir perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnį Komisija kas 2 metus turi patikrinti, ar tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos vertės ribos atitinka Sutartyje nustatytas vertės ribas ir prireikus jas peržiūrėti;

| (3) | Direktyvoje 2014/25/ES nustatytos vertės ribos buvo peržiūrėtos. Vadovaujantis Direktyvos 2009/81/EB 68 straipsnio 1 dalimi toje direktyvoje nustatytas vertės ribas reikėtų suderinti su Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis peržiūrėtomis vertės ribomis; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvoje 2014/25/ES nustatytos vertės ribos buvo peržiūrėtos. Vadovaujantis Direktyvos 2009/81/EB 68 straipsnio 1 dalimi toje direktyvoje nustatytas vertės ribas reikėtų suderinti su Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis peržiūrėtomis vertės ribomis;

| (4) | be to, pagal Direktyvos 2009/81/EB 68 straipsnio 1 dalį Komisija tos direktyvos 8 straipsnyje nustatytas vertės ribas turi peržiūrėti tuo pat metu, kai peržiūrimos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB (5) nustatytos vertės ribos. Direktyvos 2014/25/ES, kuria panaikinta Direktyva 2004/17/EB, 17 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(4)

be to, pagal Direktyvos 2009/81/EB 68 straipsnio 1 dalį Komisija tos direktyvos 8 straipsnyje nustatytas vertės ribas turi peržiūrėti tuo pat metu, kai peržiūrimos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/17/EB (5) nustatytos vertės ribos. Direktyvos 2014/25/ES, kuria panaikinta Direktyva 2004/17/EB, 17 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.;

| (5) | todėl Direktyva 2009/81/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(5)

todėl Direktyva 2009/81/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2009/81/EB 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | a punkte „428 000 EUR“ pakeičiama į „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

1)

a punkte „428 000 EUR“ pakeičiama į „431 000 EUR“;

| 2) | b punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

b punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2014/115/ES dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo (OL L 68, 2014 3 7, p. 1).

2

(3)  
  OL L 68, 2014 3 7, p. 2.

3

(4)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

4

(5)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 1).

5

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/21

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/1951

2021 m. lapkričio 10 d.

kuriuo dėl koncesijos sutarčių vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos);

| (2) | vienas iš Direktyvos 2014/23/ES tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams ir perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta vertės riba atitiktų Sutartyje nustatytą koncesijos sutarčių vertės ribą, reikia peržiūrėti toje direktyvoje nustatytą vertės ribą; |
| --- | --- |

(2)

vienas iš Direktyvos 2014/23/ES tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams ir perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta vertės riba atitiktų Sutartyje nustatytą koncesijos sutarčių vertės ribą, reikia peržiūrėti toje direktyvoje nustatytą vertės ribą;

| (3) | Direktyvos 2014/23/ES 9 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2014/23/ES 9 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.;

| (4) | todėl Direktyva 2014/23/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2014/23/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnio 1 dalyje „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 94, 2014 3 28, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2014/115/ES dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo (OL L 68, 2014 3 7, p. 1).

2

(3)  
  OL L 68, 2014 3 7, p. 2.

3

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/23

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/1952

2021 m. lapkričio 10 d.

kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (1), ypač į jos 6 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos);

| (2) | vienas iš Direktyvos 2014/24/ES tikslų – tą direktyvą taikančioms perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2014/24/ES 4 straipsnio a, b ir c punktuose nustatytos vertės ribos atitiktų Sutartyje nustatytas vertės ribas, reikia peržiūrėti toje direktyvoje nustatytą vertės ribą. Pagal Direktyvos 2014/24/ES 6 straipsnio 2 dalį tos direktyvos 13 straipsnyje nustatytos vertės ribos turi būti suderintos su tos direktyvos 4 straipsnio a ir c punktuose nustatytomis vertės ribomis; |
| --- | --- |

(2)

vienas iš Direktyvos 2014/24/ES tikslų – tą direktyvą taikančioms perkančiosioms organizacijoms sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2014/24/ES 4 straipsnio a, b ir c punktuose nustatytos vertės ribos atitiktų Sutartyje nustatytas vertės ribas, reikia peržiūrėti toje direktyvoje nustatytą vertės ribą. Pagal Direktyvos 2014/24/ES 6 straipsnio 2 dalį tos direktyvos 13 straipsnyje nustatytos vertės ribos turi būti suderintos su tos direktyvos 4 straipsnio a ir c punktuose nustatytomis vertės ribomis;

| (3) | Direktyvos 2014/24/ES 6 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2014/24/ES 6 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.;

| (4) | todėl Direktyva 2014/24/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2014/24/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2014/24/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“;

| b) | b punkte „139 000 EUR“ pakeičiama į „140 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

b punkte „139 000 EUR“ pakeičiama į „140 000 EUR“;

| c) | c punkte „214 000 EUR“ pakeičiama į „215 000 EUR“. |
| --- | --- |

c)

c punkte „214 000 EUR“ pakeičiama į „215 000 EUR“.

| 2) | 13 straipsnio pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:






  a) | a punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2)

13 straipsnio pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

a)

a punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“;

| b) | b punkte „214 000 EUR“ pakeičiama į „215 000 EUR“. |
| --- | --- |

b)

b punkte „214 000 EUR“ pakeičiama į „215 000 EUR“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2014/115/ES dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo (OL L 68, 2014 3 7, p. 1).

2

(3)  
  OL L 68, 2014 3 7, p. 2.

3

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/25

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/1953

2021 m. lapkričio 10 d.

kuriuo dėl viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių bei projektų konkursų vertės ribų iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (1), ypač į jos 17 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2014/115/ES (2) Taryba patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų (3), sudaryta Pasaulinėje prekybos organizacijoje. Iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė priemonė ir ja šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešojo pirkimo rinkas. Sutartis taikoma visoms pirkimo sutartims, kurių vertė siekia arba viršija joje nurodytas specialiosiomis skolinimosi teisėmis išreikštas sumas (toliau – vertės ribos);

| (2) | vienas iš Direktyvos 2014/25/ES tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalį Komisija kas 2 metus turi patikrinti, ar tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių ir projektų konkursų vertės ribos atitinka Sutartyje nustatytas vertės ribas. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalį apskaičiuota vertės riba skiriasi nuo tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos vertės ribos, šias ribas būtina peržiūrėti; |
| --- | --- |

(2)

vienas iš Direktyvos 2014/25/ES tikslų – tą direktyvą taikantiems perkantiesiems subjektams sudaryti sąlygas kartu įvykdyti ir Sutartyje nustatytas prievoles. Pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalį Komisija kas 2 metus turi patikrinti, ar tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos viešojo prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutarčių ir projektų konkursų vertės ribos atitinka Sutartyje nustatytas vertės ribas. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalį apskaičiuota vertės riba skiriasi nuo tos direktyvos 15 straipsnio a ir b punktuose nustatytos vertės ribos, šias ribas būtina peržiūrėti;

| (3) | Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2014/25/ES 17 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatytas reikalavimas vertės ribas peržiūrėti kas dvejus metus ir šios ribos turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Taigi 2022–2023 m. ribos turėtų būti taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.;

| (4) | todėl Direktyva 2014/25/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2014/25/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2014/25/ES 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | a punkte „428 000 EUR“ pakeičiama į „431 000 EUR“; |
| --- | --- |

1)

a punkte „428 000 EUR“ pakeičiama į „431 000 EUR“;

| 2) | b punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

b punkte „5 350 000 EUR“ pakeičiama į „5 382 000 EUR“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2014/115/ES dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo (OL L 68, 2014 3 7, p. 1).

2

(3)  
  OL L 68, 2014 3 7, p. 2.

3

---

SPRENDIMAI

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/27

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1954

2021 m. lapkričio 9 d.

kuriuo skiriamas Belgijos Karalystės pasiūlytas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narys

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/853, kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis (1),

atsižvelgdama į Belgijos Vyriausybės pasiūlymą,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 300 straipsnio 2 dalį Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą turi sudaryti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 300 straipsnio 2 dalį Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą turi sudaryti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse;

| (2) | 2020 m. spalio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/1392 (2), kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d.; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. spalio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/1392 (2), kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d.;

| (3) | atsistatydinus Sophie GRENADE tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta; |
| --- | --- |

(3)

atsistatydinus Sophie GRENADE tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta;

| (4) | likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Belgijos Vyriausybė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare pasiūlė skirti Miranda ULENS Secrétaire générale of the ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (profesinės sąjungos ABVV-FGTB Generalinė sekretorė), |
| --- | --- |

(4)

likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Belgijos Vyriausybė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare pasiūlė skirti Miranda ULENS Secrétaire générale of the ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (profesinės sąjungos ABVV-FGTB Generalinė sekretorė),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare skiriama Miranda ULENS Secrétaire générale of the ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (profesinės sąjungos ABVV-FGTB Generalinė sekretorė).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 139, 2019 5 27, p. 15.

1

(2)  
  2020 m. spalio 2 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1392, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d. ir kuriuo panaikinamas bei pakeičiamas 2020 m. rugsėjo 18 d. priimtas Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d. (OL L 322, 2020 10 5, p. 1).

2

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/28

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1955

2021 m. lapkričio 9 d.

kuriuo skiriamas Austrijos Respublikos pasiūlytas Regionų komiteto narys

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/852, kuriuo nustatoma Regionų komiteto sudėtis (1),

atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 300 straipsnio 3 dalį Regionų komitetą turi sudaryti regionų ir vietos valdžios struktūrų atstovai, kurie turi regiono arba vietos valdžios rinkėjų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 300 straipsnio 3 dalį Regionų komitetą turi sudaryti regionų ir vietos valdžios struktūrų atstovai, kurie turi regiono arba vietos valdžios rinkėjų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai;

| (2) | 2019 m. gruodžio 10 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/2157 (2), kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(2)

2019 m. gruodžio 10 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/2157 (2), kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d.;

| (3) | pasibaigus mandatui, kurio pagrindu buvo pasiūlyta paskirti Markus LINHART, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta; |
| --- | --- |

(3)

pasibaigus mandatui, kurio pagrindu buvo pasiūlyta paskirti Markus LINHART, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

| (4) | likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Austrijos Vyriausybė Regionų komiteto nariu pasiūlė skirti Bernhard BAIER, regiono ar vietos valdžios struktūros atstovą, kuris turi vietos valdžios rinkėjų mandatą, Gemeinderat der Stadt Linz (Linco miesto savivaldybės taryba), |
| --- | --- |

(4)

likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Austrijos Vyriausybė Regionų komiteto nariu pasiūlė skirti Bernhard BAIER, regiono ar vietos valdžios struktūros atstovą, kuris turi vietos valdžios rinkėjų mandatą, Gemeinderat der Stadt Linz (Linco miesto savivaldybės taryba),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. sausio 25 d., Regionų komiteto nariu skiriamas Bernhard BAIER, regiono ar vietos valdžios struktūros atstovas, kuris turi rinkėjų mandatą, Gemeinderat der Stadt Linz (Linco miesto savivaldybės taryba).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  OL L 139, 2019 5 27, p. 13.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/2157, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 327, 2019 12 17, p. 78).

2

---

Klaidų ištaisymas

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/29

---

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su jų bendrąja sauga ir transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 78/2009, (EB) Nr. 79/2009 ir (EB) Nr. 661/2009 ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 ir (ES) 2015/166, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 325, 2019 m. gruodžio 16 d.
  )

19 puslapis, I priedas, skiltis „Dalykas“, eilutė 48 „JT Taisyklės numeris“:

yra:

„Apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas motorinėse transporto priemonėse“,

turi būti:

„Apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas transporto priemonėse“.

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/30

---

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 150, 2019 m. birželio 7 d.
  )

| 1) | 18 puslapis, 6 straipsnis, nauja 1a dalis, pirma pastraipa |
| --- | --- |

1)

18 puslapis, 6 straipsnis, nauja 1a dalis, pirma pastraipa

yra:

„1a.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, 92a straipsnyje nustatyto reikalavimo individualiai laikosi tik tos įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir kurios taip pat yra G-SII arba G-SII dalis ir neturi patronuojamųjų įmonių.“,

turi būti:

„1a.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, 92a straipsnyje nustatytų reikalavimų individualiai laikosi tik tos įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir kurios taip pat yra G-SII ir neturi patronuojamųjų įmonių.“;

| 2) | 20 puslapis, 11 straipsnis, nauja 3a dalis, pirma pastraipa |
| --- | --- |

2)

20 puslapis, 11 straipsnis, nauja 3a dalis, pirma pastraipa

yra:

„3a.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, šio reglamento 92a straipsnio konsoliduotai laikosi tik patronuojančiosios įstaigos, kurios yra nustatyti pertvarkytini subjektai ir yra G-SII, G-SII dalis arba ne ES G-SII dalis, tokiu mastu ir būdu, kaip nustatyta šio reglamento 18 straipsnyje.“,

turi būti:

„3a.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, šio reglamento 92a straipsnio konsoliduotai laikosi tik patronuojančiosios įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir kurios yra G-SII, tokiu mastu ir būdu, kaip nustatyta šio reglamento 18 straipsnyje.“;

| 3) | 21 puslapis, naujas 12a straipsnis, antra ir trečia pastraipos |
| --- | --- |

3)

21 puslapis, naujas 12a straipsnis, antra ir trečia pastraipos

yra:

„Jeigu pagal šio straipsnio pirmą pastraipą apskaičiuota suma yra mažesnė negu visų tai G-SII priklausančių pertvarkytinų subjektų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumų, nurodytų šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punkte, bendra suma, pertvarkymo institucijos veikia pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 3 dalį ir 45h straipsnio 2 dalį.

Jeigu pagal šio straipsnio pirmą pastraipą apskaičiuota suma yra didesnė negu visų tai G-SII priklausančių pertvarkytinų subjektų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumų, nurodytų šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punkte, bendra suma, pertvarkymo institucijos gali veikti pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 3 dalį ir 45h straipsnio 2 dalį.“,

turi būti:

„Jeigu pagal šio straipsnio pirmą pastraipą apskaičiuota suma yra mažesnė negu visų tai G-SII priklausančių pertvarkytinų subjektų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumų, nurodytų šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punkte, bendra suma, pertvarkymo institucijos veikia pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 4 dalį ir 45h straipsnio 2 dalį.

Jeigu pagal šio straipsnio pirmą pastraipą apskaičiuota suma yra didesnė negu visų tai G-SII priklausančių pertvarkytinų subjektų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumų, nurodytų šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punkte, bendra suma, pertvarkymo institucijos gali veikti pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 4 dalį ir 45h straipsnio 2 dalį.“;

| 4) | 21 puslapis, pakeistas 13 straipsnis, 2 dalis |
| --- | --- |

4)

21 puslapis, pakeistas 13 straipsnis, 2 dalis

yra:

„2.   Įstaigos, kurios yra nustatyti pertvarkytini subjektai ir yra G-SII arba kurios yra G-SII dalis, 437a straipsnio ir 447 straipsnio h punkto laikosi remdamosi savo pertvarkytinos grupės konsoliduota būkle.“,

turi būti:

„2.   Įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir kurios yra G-SII, 437a straipsnio ir 447 straipsnio h punkto laikosi remdamosi savo pertvarkytinos grupės konsoliduota būkle.“;

| 5) | 23 puslapis, pakeistas 22 straipsnis |
| --- | --- |

5)

23 puslapis, pakeistas 22 straipsnis

yra:

„22 straipsnis

Trečiųjų valstybių subjektų konsolidavimas iš dalies

„1.   Patronuojamosios įstaigos taiko 89, 90 ir 91 straipsniuose ir trečioje, ketvirtoje bei septintoje dalyse nustatytus reikalavimus ir septintoje A dalyje nustatytus susijusius informacijos teikimo reikalavimus remdamosi savo iš dalies konsoliduota būkle, jeigu toms įstaigoms priklauso įstaiga arba finansų įstaiga, kuri yra patronuojamoji įmonė trečiojoje valstybėje, arba jos dalyvauja valdant tokios įmonės kapitalą.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, patronuojamosios įstaigos gali nuspręsti netaikyti 89, 90 ir 91 straipsniuose ir trečioje, ketvirtoje bei septintoje dalyse nustatytų reikalavimų ir septintoje A dalyje nustatytų susijusių informacijos teikimo reikalavimų remdamosi savo iš dalies konsoliduota būkle, jeigu visas jų patronuojamųjų įmonių trečiosiose valstybėse turtas ir nebalansiniai straipsniai bei kapitalo dalys sudaro mažiau negu 10 % visos patronuojamosios įstaigos turto ir nebalansinių straipsnių sumos.“,

turi būti:

„22 straipsnis

Trečiųjų valstybių subjektų konsolidavimas iš dalies

1.   Patronuojamosios įstaigos taiko 89, 90 ir 91 straipsniuose ir trečioje, ketvirtoje bei septintoje dalyse nustatytus reikalavimus ir septintoje A dalyje nustatytus susijusius informacijos teikimo reikalavimus remdamosi savo iš dalies konsoliduota būkle, jeigu toms įstaigoms ar jų patronuojančiajai įmonei, kai patronuojančioji įmonė yra finansų kontroliuojanti bendrovė ar mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji bendrovė, priklauso įstaiga arba finansų įstaiga, kuri yra patronuojamoji įmonė trečiojoje valstybėje, arba jos dalyvauja valdant tokios įmonės kapitalą.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, patronuojamosios įstaigos gali nuspręsti netaikyti 89, 90 ir 91 straipsniuose ir trečioje, ketvirtoje bei septintoje dalyse nustatytų reikalavimų ir septintoje A dalyje nustatytų susijusių informacijos teikimo reikalavimų remdamosi savo iš dalies konsoliduota būkle, jeigu visas patronuojamųjų įmonių trečiosiose valstybėse turtas ir nebalansiniai straipsniai bei kapitalo dalys sudaro mažiau negu 10 % visos patronuojamosios įstaigos turto ir nebalansinių straipsnių sumos.“;

| 6) | 34 puslapis, naujas 72e straipsnis, 4 dalis, pirma pastraipa, apibrėžtys |
| --- | --- |

6)

34 puslapis, naujas 72e straipsnis, 4 dalis, pirma pastraipa, apibrėžtys

yra:

| „LPi | = | i patronuojamosios įmonės išleistų tinkamų įsipareigojimų straipsnių, turimų patronuojančiosios įstaigos, suma; |
| --- | --- | --- |
| β | = | i patronuojamosios įmonės išleistų ir patronuojančiosios įstaigos turimų nuosavų išteklių priemonių ir tinkamų įsipareigojimų straipsnių procentinė dalis; |
| Oi | = | i patronuojamosios įmonės nuosavų išteklių suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį; |
| Li | = | i patronuojamosios įmonės tinkamų įsipareigojimų suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį; |
| ri | = | koeficientas, taikomas i patronuojamajai įmonei jos pertvarkytinos grupės lygmeniu pagal šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punktą ir Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnį ir“, |

„LPi

=

i patronuojamosios įmonės išleistų tinkamų įsipareigojimų straipsnių, turimų patronuojančiosios įstaigos, suma;

β

=

i patronuojamosios įmonės išleistų ir patronuojančiosios įstaigos turimų nuosavų išteklių priemonių ir tinkamų įsipareigojimų straipsnių procentinė dalis;

Oi

=

i patronuojamosios įmonės nuosavų išteklių suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį;

Li

=

i patronuojamosios įmonės tinkamų įsipareigojimų suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį;

ri

=

koeficientas, taikomas i patronuojamajai įmonei jos pertvarkytinos grupės lygmeniu pagal šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punktą ir Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnį ir“,

turi būti:

| „LPi | = | i patronuojamosios įmonės išleistų tinkamų įsipareigojimų priemonių, turimų patronuojančiosios įstaigos, suma; |
| --- | --- | --- |
| β | = | i patronuojamosios įmonės išleistų bei tinkamų įsipareigojimų priemonių ir patronuojančiosios įmonės turimų nuosavų išteklių priemonių procentinė dalis, apskaičiuojama taip |
| Oi | = | i patronuojamosios įmonės nuosavų išteklių suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį; |
| Li | = | i patronuojamosios įmonės tinkamų įsipareigojimų suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį; |
| ri | = | koeficientas, taikomas i patronuojamajai įmonei jos pertvarkytinos grupės lygmeniu pagal šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punktą ir Direktyvos 2014/59/ES 45c straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punktą ir“; |

„LPi

=

i patronuojamosios įmonės išleistų tinkamų įsipareigojimų priemonių, turimų patronuojančiosios įstaigos, suma;

β

=

i patronuojamosios įmonės išleistų bei tinkamų įsipareigojimų priemonių ir patronuojančiosios įmonės turimų nuosavų išteklių priemonių procentinė dalis, apskaičiuojama taip

Image 1

Oi

=

i patronuojamosios įmonės nuosavų išteklių suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį;

Li

=

i patronuojamosios įmonės tinkamų įsipareigojimų suma, neatsižvelgiant į atskaitymą, apskaičiuotą pagal šią dalį;

ri

=

koeficientas, taikomas i patronuojamajai įmonei jos pertvarkytinos grupės lygmeniu pagal šio reglamento 92a straipsnio 1 dalies a punktą ir Direktyvos 2014/59/ES 45c straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punktą ir“;

| 7) | 37 puslapis, 1 straipsnis, 35 punktas |
| --- | --- |

7)

37 puslapis, 1 straipsnis, 35 punktas

yra:

| „35) | 76 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   42 straipsnio a punkto, 45 straipsnio a punkto, 57 straipsnio a punkto, 59 straipsnio a punkto, 67 straipsnio a punkto, 69 straipsnio a punkto ir 72h straipsnio a punkto tikslais įstaigos gali sumažinti kapitalo priemonės ilgosios pozicijos sumą indekso, sudaryto iš tos pačios pagrindinės pozicijos, kuri yra draudžiama, dalimi, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:
  (...)


  2.   Tais atvejais, kai kompetentinga institucija yra davusi išankstinį leidimą, įstaiga gali naudoti konservatyvų į indeksus įtrauktų įstaigos priemonių pagrindinės pozicijos įvertinimą kaip alternatyvą viename arba keliuose iš šių punktų nurodytų straipsnių pozicijos apskaičiavimui:
  (...)““, |
| --- | --- |

„35)

„1.   42 straipsnio a punkto, 45 straipsnio a punkto, 57 straipsnio a punkto, 59 straipsnio a punkto, 67 straipsnio a punkto, 69 straipsnio a punkto ir 72h straipsnio a punkto tikslais įstaigos gali sumažinti kapitalo priemonės ilgosios pozicijos sumą indekso, sudaryto iš tos pačios pagrindinės pozicijos, kuri yra draudžiama, dalimi, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:

(...)

2.   Tais atvejais, kai kompetentinga institucija yra davusi išankstinį leidimą, įstaiga gali naudoti konservatyvų į indeksus įtrauktų įstaigos priemonių pagrindinės pozicijos įvertinimą kaip alternatyvą viename arba keliuose iš šių punktų nurodytų straipsnių pozicijos apskaičiavimui:

(...)““,

turi būti:

| „35) | 76 straipsnio pavadinimas ir 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

  „76 straipsnis
  Turimi kapitalo priemonių ir įsipareigojimų indeksai

  1.   42 straipsnio a punkto, 45 straipsnio a punkto, 57 straipsnio a punkto, 59 straipsnio a punkto, 67 straipsnio a punkto, 69 straipsnio a punkto, 72f straipsnio a punkto ir 72h straipsnio a punkto tikslais įstaigos gali sumažinti kapitalo priemonės ar įsipareigojimo ilgosios pozicijos sumą indekso, sudaryto iš tos pačios pagrindinės pozicijos, kuri yra draudžiama, dalimi, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:
  (...)


  2.   Tais atvejais, kai kompetentinga institucija yra davusi išankstinį leidimą, įstaiga gali naudoti konservatyvų į indeksus įtrauktų įstaigos kapitalo priemonių ar įsipareigojimų pagrindinės pozicijos įvertinimą kaip alternatyvą viename arba keliuose iš šių punktų nurodytų straipsnių pozicijos apskaičiavimui:
  (...)““; |
| --- | --- |

„35)

„76 straipsnis

Turimi kapitalo priemonių ir įsipareigojimų indeksai

1.   42 straipsnio a punkto, 45 straipsnio a punkto, 57 straipsnio a punkto, 59 straipsnio a punkto, 67 straipsnio a punkto, 69 straipsnio a punkto, 72f straipsnio a punkto ir 72h straipsnio a punkto tikslais įstaigos gali sumažinti kapitalo priemonės ar įsipareigojimo ilgosios pozicijos sumą indekso, sudaryto iš tos pačios pagrindinės pozicijos, kuri yra draudžiama, dalimi, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:

(...)

2.   Tais atvejais, kai kompetentinga institucija yra davusi išankstinį leidimą, įstaiga gali naudoti konservatyvų į indeksus įtrauktų įstaigos kapitalo priemonių ar įsipareigojimų pagrindinės pozicijos įvertinimą kaip alternatyvą viename arba keliuose iš šių punktų nurodytų straipsnių pozicijos apskaičiavimui:

(...)““;

| 8) | 38 puslapis, pakeistas 78 straipsnis, 1 dalis, antra pastraipa, ketvirtas sakinys |
| --- | --- |

8)

38 puslapis, pakeistas 78 straipsnis, 1 dalis, antra pastraipa, ketvirtas sakinys

yra:

„Bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių atveju ta iš anksto nustatyta suma neviršija 3 % atitinkamos emisijos ir neviršija 10 % sumos, kuria bendras 1 lygio nuosavas kapitalas viršija šiame reglamente, direktyvose 2013/36/ES ir 2014/59/ES nustatytų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo reikalavimų sumą, tokia dalimi, kurią kompetentinga institucija laiko reikalinga.“,

turi būti:

„Bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių atveju ta iš anksto nustatyta suma neviršija 3 % atitinkamos emisijos ir neviršija 10 % sumos, kuria bendras 1 lygio nuosavas kapitalas viršija šiame reglamente, direktyvose 2013/36/ES ir 2014/59/ES nustatytų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo reikalavimų sumą ir tokią dalį, kurią kompetentinga institucija laiko reikalinga.“;

| 9) | 42 puslapis, pakeistas 82 straipsnis |
| --- | --- |

9)

42 puslapis, pakeistas 82 straipsnis

yra:

„82 straipsnis

Kvalifikuotasis papildomas 1 lygio, 1 bei 2 lygio kapitalas ir kvalifikuotosios nuosavos lėšos

Kvalifikuotąjį papildomą 1 lygio, 1 bei 2 lygio kapitalą ir kvalifikuotąsias nuosavas lėšas sudaro patronuojamosios įmonės mažumos dalis, papildomos 1 arba 2 lygio priemonės, priklausomai nuo to, kas taikytina, taip pat susijęs nepaskirstytasis pelnas bei akcijų priedai, jei tenkinamos šios sąlygos:

(...)

| c) | tos priemonės priklauso kitiems asmenims nei pagal pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyrių konsoliduojamoms įmonėms.“, |
| --- | --- |

c)

tos priemonės priklauso kitiems asmenims nei pagal pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyrių konsoliduojamoms įmonėms.“,

turi būti:

„82 straipsnis

Kvalifikuotasis papildomas 1 lygio, 1 bei 2 lygio kapitalas ir kvalifikuotosios nuosavos lėšos

Kvalifikuotąjį papildomą 1 lygio, 1 bei 2 lygio kapitalą ir kvalifikuotąsias nuosavas lėšas sudaro patronuojamosios įmonės mažumos dalis, papildomos 1 arba 2 lygio priemonės, priklausomai nuo to, kas taikytina, taip pat susiję akcijų priedai, jei tenkinamos šios sąlygos:

(...)

| c) | šios dalies įžangoje nurodyti bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsniai, papildomi 1 lygio ir 2 lygio straipsniai priklauso kitiems asmenims nei pagal pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyrių konsoliduojamoms įmonėms.“; |
| --- | --- |

c)

šios dalies įžangoje nurodyti bendro 1 lygio nuosavo kapitalo straipsniai, papildomi 1 lygio ir 2 lygio straipsniai priklauso kitiems asmenims nei pagal pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyrių konsoliduojamoms įmonėms.“;

| 10) | 43 puslapis, 92 straipsnis, nauja 1a dalis, pirma pastraipa |
| --- | --- |

10)

43 puslapis, 92 straipsnis, nauja 1a dalis, pirma pastraipa

yra:

„1a.   Be šio reglamento 1 dalies d punkte nustatyto reikalavimo G-SII toliau laikosi sverto koeficiento rezervo, kuris lygus G-SII bendram pozicijų matui, nurodytam šio reglamento 429 straipsnio 4 dalyje, padauginus iš 50 % G-SII rezervo normos, taikytinos G-SII pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį.“,

turi būti:

„1a.   Be šio straipsnio 1 dalies d punkte nustatyto reikalavimo G-SII toliau laikosi sverto koeficiento rezervo, kuris lygus G-SII bendram pozicijų matui, nurodytam šio reglamento 429 straipsnio 4 dalyje, padauginus iš 50 % G-SII rezervo normos, taikytinos G-SII pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį.“;

| 11) | 43 puslapis, naujas 92a straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

11)

43 puslapis, naujas 92a straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis

yra:

„1.   Taikant 93 ir 94 straipsnius ir šio straipsnio 2 dalyje nustatytas išimtis įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir yra G-SII arba G-SII dalis, turi visada atitikti šiuos nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus:“,

turi būti:

„1.   Taikant 93 ir 94 straipsnius ir šio straipsnio 2 dalyje nustatytas išimtis įstaigos, kurios yra nustatytos kaip pertvarkytini subjektai ir kurios yra G-SII, turi visada atitikti šiuos nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus:“;

| 12) | 44 puslapis, naujas 92a straipsnis, 3 dalis |
| --- | --- |

12)

44 puslapis, naujas 92a straipsnis, 3 dalis

yra:

„3.   Kai agreguota suma, gauta taikant šio straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą reikalavimą kiekvienam tos pačios G-SII pertvarkytinam subjektui, viršija reikalaujamą nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumą, apskaičiuotą pagal šio reglamento 12a straipsnį, ES patronuojančiosios įstaigos pertvarkymo institucija, pasikonsultavusi su kitomis atitinkamomis pertvarkymo institucijomis, gali imtis veiksmų pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 4 dalį arba 45h straipsnio 1 dalį.“,

turi būti:

„3.   Kai agreguota suma, gauta taikant šio straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą reikalavimą kiekvienam tos pačios G-SII pertvarkytinam subjektui, viršija reikalaujamą nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų sumą, apskaičiuotą pagal šio reglamento 12a straipsnį, ES patronuojančiosios įstaigos pertvarkymo institucija, pasikonsultavusi su kitomis atitinkamomis pertvarkymo institucijomis, gali imtis veiksmų pagal Direktyvos 2014/59/ES 45d straipsnio 4 dalį arba 45h straipsnio 2 dalį.“;

| 13) | 67 puslapis, 278 straipsnis, 3 dalis, formulė |
| --- | --- |

13)

67 puslapis, 278 straipsnis, 3 dalis, formulė

yra:

„

  Image 2

  “,

turi būti:

„

  Image 3

  “;

| 14) | 68 puslapis, naujas 279a straipsnis, 1 dalis, a punktas, apibrėžtys |
| --- | --- |

14)

68 puslapis, naujas 279a straipsnis, 1 dalis, a punktas, apibrėžtys

yra:

| „T | = | pasirinkimo sandorio galiojimo pabaigos data; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti vienintelę dieną ateityje, atveju galiojimo pabaigos data yra ta diena; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti kelias dienas ateityje, atveju galiojimo pabaigos data yra vėliausia iš tų dienų; galiojimo pabaigos data išreiškiama metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną, ir“, |
| --- | --- | --- |

„T

=

pasirinkimo sandorio galiojimo pabaigos data; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti vienintelę dieną ateityje, atveju galiojimo pabaigos data yra ta diena; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti kelias dienas ateityje, atveju galiojimo pabaigos data yra vėliausia iš tų dienų; galiojimo pabaigos data išreiškiama metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną, ir“,

turi būti:

| „T | = | periodas tarp pasirinkimo sandorio pabaigos datos (Texp) ir ataskaitų rengimo datos; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti vienintelę dieną ateityje, Texp yra ta diena; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti kelias dienas ateityje, atveju Texp yra vėliausia iš tų dienų; T išreiškiama metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną, ir“; |
| --- | --- | --- |

„T

=

periodas tarp pasirinkimo sandorio pabaigos datos (Texp) ir ataskaitų rengimo datos; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti vienintelę dieną ateityje, Texp yra ta diena; pasirinkimo sandorių, kurie gali būti įvykdyti kelias dienas ateityje, atveju Texp yra vėliausia iš tų dienų; T išreiškiama metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną, ir“;

| 15) | 70 puslapis, naujas 279b straipsnis, 1 dalis, a punktas, formulė |
| --- | --- |

15)

70 puslapis, naujas 279b straipsnis, 1 dalis, a punktas, formulė

yra:

„

  Image 4

čia:

| R | = | priežiūrinė diskonto norma; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | laikotarpis tarp sandorio pradžios datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną; ir |
| E | = | laikotarpis tarp sandorio pabaigos datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną.“, |

R

=

priežiūrinė diskonto norma; R = 5 %;

S

=

laikotarpis tarp sandorio pradžios datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną; ir

E

=

laikotarpis tarp sandorio pabaigos datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną.“,

turi būti:

„

  Image 5

čia:

| R | = | priežiūrinė diskonto norma; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | laikotarpis tarp sandorio pradžios datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną; |
| E | = | laikotarpis tarp sandorio pabaigos datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną; ir |
| OneBusinessYear | = | vieni metai, išreikšti darbo dienomis, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną“. |

R

=

priežiūrinė diskonto norma; R = 5 %;

S

=

laikotarpis tarp sandorio pradžios datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną;

E

=

laikotarpis tarp sandorio pabaigos datos ir ataskaitinės datos, išreiškiamas metais, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną; ir

OneBusinessYear

=

vieni metai, išreikšti darbo dienomis, remiantis atitinkamu susitarimu dėl atsiskaitymo darbo dieną“.

| 16) | 73 puslapis, naujas 280a straipsnis, 3 dalis, formulė |
| --- | --- |

16)

73 puslapis, naujas 280a straipsnis, 3 dalis, formulė

yra:

„

  Image 6

  “,

turi būti:

„

  Image 7

  “;

| 17) | 75 puslapis, naujas 280c straipsnis, 3 dalis, formulė |
| --- | --- |

17)

75 puslapis, naujas 280c straipsnis, 3 dalis, formulė

yra:

„

  Image 8

  “,

turi būti:

„

  Image 9

  “;

| 18) | 75 puslapis, naujas 280c straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

18)

75 puslapis, naujas 280c straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 10

  “,

turi būti:

„

  Image 11

  “;

| 19) | 77 puslapis, naujas 280d straipsnis, 3 dalis, formulė |
| --- | --- |

19)

77 puslapis, naujas 280d straipsnis, 3 dalis, formulė

yra:

„

  Image 12

  “,

turi būti:

„

  Image 13

  “;

| 20) | 77 puslapis, naujas 280d straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

20)

77 puslapis, naujas 280d straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 14

  “,

turi būti:

„

  Image 15

  “;

| 21) | 78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 1 dalis, formulė |
| --- | --- |

21)

78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 1 dalis, formulė

yra:

„

  Image 16

  “,

turi būti:

„

  Image 17

  “;

| 22) | 78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

22)

78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 18

  “,

turi būti:

„

  Image 19

  “;

| 23) | 78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 5 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

23)

78 puslapis, naujas 280e straipsnis, 5 dalis, apibrėžtys

yra:

„

  Image 20
  = orientacinei biržos prekių rūšiai „k“ taikomas priežiūrinis veiksnys. Jeigu orientacinė biržos prekių rūšis „k“ atitinka sandorius, priskirtus 277a straipsnio 1 dalies e punkto i papunktyje nurodytai apsidraudimo grupei, išskyrus su elektros energija susijusius sandorius,
  Image 21
  = 18 %; su elektros energija susijusių sandorių atveju
  Image 22
  = 40 % ir“,

turi būti:

„

  Image 23
  = orientacinei biržos prekių rūšiai „k“ taikomas priežiūrinis veiksnys. Jeigu orientacinė biržos prekių rūšis „k“ atitinka sandorius, priskirtus 277a straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai apsidraudimo grupei, išskyrus su elektros energija susijusius sandorius,
  Image 24
  ; su elektros energija susijusių sandorių atveju
  Image 25

  “;

| 24) | 89 puslapis, naujas 325a straipsnis, 2 dalis, c punktas |
| --- | --- |

24)

89 puslapis, naujas 325a straipsnis, 2 dalis, c punktas

yra:

| „c) | visos pozicijos, išskyrus b punkte nurodytas pozicijas, vertinamos pagal jų rinkos vertę tą dieną; jeigu tos dienos pozicijos rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi tos dienos pozicijos tikrąją vertę. jeigu tam tikros dienos pozicijos tikroji vertė ir rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi naujausią tos pozicijos rinkos vertę arba tikrąją vertę;“, |
| --- | --- |

„c)

visos pozicijos, išskyrus b punkte nurodytas pozicijas, vertinamos pagal jų rinkos vertę tą dieną; jeigu tos dienos pozicijos rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi tos dienos pozicijos tikrąją vertę. jeigu tam tikros dienos pozicijos tikroji vertė ir rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi naujausią tos pozicijos rinkos vertę arba tikrąją vertę;“,

turi būti:

| „c) | visos pozicijos, išskyrus b punkte nurodytas pozicijas, vertinamos pagal jų rinkos vertę tą dieną; jeigu tos dienos prekybos knygos pozicijos rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi tos dienos prekybos knygos pozicijos tikrąją vertę; jeigu tam tikros dienos prekybos knygos pozicijos tikroji vertė ir rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi naujausią tos pozicijos rinkos vertę arba tikrąją vertę;“; |
| --- | --- |

„c)

visos pozicijos, išskyrus b punkte nurodytas pozicijas, vertinamos pagal jų rinkos vertę tą dieną; jeigu tos dienos prekybos knygos pozicijos rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi tos dienos prekybos knygos pozicijos tikrąją vertę; jeigu tam tikros dienos prekybos knygos pozicijos tikroji vertė ir rinkos vertė nėra žinoma, įstaigos renkasi naujausią tos pozicijos rinkos vertę arba tikrąją vertę;“;

| 25) | 93 puslapis, naujas 325f straipsnis, 8 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

25)

93 puslapis, naujas 325f straipsnis, 8 dalis, apibrėžtys

yra:

„

  Image 26

  “,

turi būti:

„Sb=∑k WSk visų rizikos veiksnių grupėje b ir Sb=∑k WSk grupėje c; jei dėl tų Sb ir Sc verčių gaunamas neigiamas bendros sumos skaičius
  Image 27
  , įstaigos apskaičiuoja rizikos klasei būdingus nuosavų lėšų reikalavimus delta arba vega rizikai padengti taikydamos alternatyvią specifikaciją, pagal kurią (...).“;

| 26) | 93 puslapis, naujas 325h straipsnis, 2 dalis |
| --- | --- |

26)

93 puslapis, naujas 325h straipsnis, 2 dalis

yra:

„2.   325f ir 325g straipsniuose aprašytas delta, vega ir kreivumo rizikos klasei būdingų nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesas kiekvienos rizikos klasės atveju atliekamas tris kartus, kaskart taikant skirtingą koreliacijos parametrų ρ_kl (koreliacijos tarp rizikos veiksnių grupėje) ir γ_bc (koreliacijos tarp grupių rizikos klasėje) rinkinį. Kiekvienas iš tų trijų rinkinių turi atitikti šiuos skirtingus scenarijus:“,

turi būti:

„2.   325f ir 325g straipsniuose aprašytas delta, vega ir kreivumo rizikos klasei būdingų nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesas kiekvienos rizikos klasės atveju atliekamas tris kartus, kaskart taikant skirtingą koreliacijos parametrų ρkl (koreliacijos tarp rizikos veiksnių grupėje) ir γbc (koreliacijos tarp grupių rizikos klasėje) rinkinį. Kiekvienas iš tų trijų rinkinių turi atitikti šiuos skirtingus scenarijus:“;

| 27) | 93 puslapis, 325h straipsnis, 2 dalis, b punktas |
| --- | --- |

27)

93 puslapis, 325h straipsnis, 2 dalis, b punktas

yra:

| „b) | didelių koreliacijų scenarijų, pagal kurį 6 skirsnyje nurodyti koreliacijos parametrai ρkl ir γbc vienodai padauginami iš 1,25, ρklir γbc taikoma 100 % aukščiausia riba;“, |
| --- | --- |

„b)

didelių koreliacijų scenarijų, pagal kurį 6 skirsnyje nurodyti koreliacijos parametrai ρkl ir γbc vienodai padauginami iš 1,25, ρklir γbc taikoma 100 % aukščiausia riba;“,

kl

bc

klir

bc

turi būti:

| „b) | didelių koreliacijų scenarijų, pagal kurį 6 skirsnyje nurodyti koreliacijos parametrai ρkl ir γbc vienodai padauginami iš 1,25, ρkl ir γbc taikoma 100 % aukščiausia riba;“; |
| --- | --- |

„b)

didelių koreliacijų scenarijų, pagal kurį 6 skirsnyje nurodyti koreliacijos parametrai ρkl ir γbc vienodai padauginami iš 1,25, ρkl ir γbc taikoma 100 % aukščiausia riba;“;

kl

bc

kl

bc

| 28) | 100 puslapis, naujas 325r straipsnis, 4 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

28)

100 puslapis, naujas 325r straipsnis, 4 dalis, apibrėžtys

yra:

„Vi (.) = finansinės priemonės i rinkos vertė kaip rizikos veiksnio k funkcija ir“,

turi būti:

„Vi (.) = finansinės priemonės i kainodaros funkcija ir“;

| 29) | 100 puslapis, 325r straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

29)

100 puslapis, 325r straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 28

  “,

turi būti:

„

  Image 29

  “;

| 30) | 100 puslapis, naujas 325r straipsnis, 5 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

30)

100 puslapis, naujas 325r straipsnis, 5 dalis, apibrėžtys

yra:

| „Vi (.) | = | finansinės priemonės i rinkos vertė kaip rizikos veiksnio k funkcija ir“, |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

finansinės priemonės i rinkos vertė kaip rizikos veiksnio k funkcija ir“,

turi būti:

| „Vi (.) | = | finansinės priemonės i kainodaros funkcija ir“; |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

finansinės priemonės i kainodaros funkcija ir“;

| 31) | 100 puslapis, 325r straipsnis, 5 dalis, formulė |
| --- | --- |

31)

100 puslapis, 325r straipsnis, 5 dalis, formulė

yra:

„

  Image 30

  “,

turi būti:

„

  Image 31

  “;

| 32) | 101 puslapis, naujas 325s straipsnis, 1 dalis, formulė |
| --- | --- |

32)

101 puslapis, naujas 325s straipsnis, 1 dalis, formulė

yra:

„

  Image 32

  “,

turi būti:

„

  Image 33

  “;

| 33) | 104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 1 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

33)

104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 1 dalis, apibrėžtys

yra:

| „Vnotional | = | finansinės priemonės tariamoji suma; |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu, o nuostoliai – su neigiamu ženklu, ir |
| Adjustmentlong | = | suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į Adjustmentlong terminą įtraukiamas su teigiamu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu.“, |

„Vnotional

=

finansinės priemonės tariamoji suma;

P&Llong

=

terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu, o nuostoliai – su neigiamu ženklu, ir

Adjustmentlong

=

suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į Adjustmentlong terminą įtraukiamas su teigiamu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu.“,

turi būti:

| „Vnotional | = | finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji suma; |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai į formulę įtraukiami su neigiamu ženklu, ir |
| Adjustmentlong | = | kai finansinė priemonė, dėl kurios atsiranda pozicija, yra išvestinė finansinė priemonė, suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu.“; |

„Vnotional

=

finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji suma;

P&Llong

=

terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai į formulę įtraukiami su neigiamu ženklu, ir

Adjustmentlong

=

kai finansinė priemonė, dėl kurios atsiranda pozicija, yra išvestinė finansinė priemonė, suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu.“;

| 34) | 104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 2 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

34)

104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 2 dalis, apibrėžtys

yra:

| „Vnotional | = | finansinės priemonės tariamoji vertė, įtraukiama į formulę su neigiamu ženklu;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentshort | = | suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į Adjustmentshort terminą įtraukiamas su teigiamu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“ |

„Vnotional

=

finansinės priemonės tariamoji vertė, įtraukiama į formulę su neigiamu ženklu;

(...)

Adjustmentshort

=

suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į Adjustmentshort terminą įtraukiamas su teigiamu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“

turi būti:

| „Vnotional | = | finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji vertė, įtraukiama į formulę su neigiamu ženklu;
  (...) |
| --- | --- | --- |
| Adjustmentshort | = | kai finansinė priemonė, dėl kurios atsiranda pozicija, yra išvestinė finansinė priemonė, suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“; |

„Vnotional

=

finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji vertė, įtraukiama į formulę su neigiamu ženklu;

(...)

Adjustmentshort

=

kai finansinė priemonė, dėl kurios atsiranda pozicija, yra išvestinė finansinė priemonė, suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“;

| 35) | 104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 4 dalis |
| --- | --- |

35)

104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 4 dalis

yra:

„4.   Atliekant 1 ir 2 dalyse nurodytus skaičiavimus nustatomos tokios tariamosios sumos:

| a) | skolos finansinių priemonių tariamoji suma yra skolos finansinės priemonės nominalioji vertė; |
| --- | --- |

a)

skolos finansinių priemonių tariamoji suma yra skolos finansinės priemonės nominalioji vertė;

| b) | su pagrindiniais skolos vertybiniais popieriais susietos išvestinės finansinės priemonės tariamoji suma yra išvestinės finansinės priemonės tariamoji suma;“, |
| --- | --- |

b)

su pagrindiniais skolos vertybiniais popieriais susietos išvestinės finansinės priemonės tariamoji suma yra išvestinės finansinės priemonės tariamoji suma;“,

turi būti:

„4.   Atliekant 1 ir 2 dalyse nurodytus skaičiavimus nustatomos tokios tariamosios sumos:

| a) | jei tai obligacija, tariamoji suma yra obligacijos nominalioji vertė; |
| --- | --- |

a)

jei tai obligacija, tariamoji suma yra obligacijos nominalioji vertė;

| b) | jei tai parduotas pasirinkimas pirkti obligacijas, tariamoji suma yra pasirinkimo tariamoji suma; jei tai nupirktas pasirinkimas pirkti obligacijas, nominalioji vertė lygi 0.“; |
| --- | --- |

b)

jei tai parduotas pasirinkimas pirkti obligacijas, tariamoji suma yra pasirinkimo tariamoji suma; jei tai nupirktas pasirinkimas pirkti obligacijas, nominalioji vertė lygi 0.“;

| 36) | 104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 5 dalis |
| --- | --- |

36)

104 puslapis, naujas 325w straipsnis, 5 dalis

yra:

„5.   Nuosavybės finansinių priemonių pozicijų bendrąsias JTD sumas įstaigos, užuot taikiusios 1 ir 2 dalyse nurodytas formules, apskaičiuoja taip:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

čia:

| JTDlong | = | ilgosios pozicijos bendroji JTD suma; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | trumposios pozicijos bendroji JTD suma ir |
| V | = | nuosavybės vertybinio popieriaus tikroji vertė arba su pagrindiniais nuosavybės vertybiniais popieriais susietų išvestinių finansinių priemonių atveju – pagrindinio nuosavybės vertybinio popieriaus tikroji vertė.“, |

JTDlong

=

ilgosios pozicijos bendroji JTD suma;

JTDshort

=

trumposios pozicijos bendroji JTD suma ir

V

=

nuosavybės vertybinio popieriaus tikroji vertė arba su pagrindiniais nuosavybės vertybiniais popieriais susietų išvestinių finansinių priemonių atveju – pagrindinio nuosavybės vertybinio popieriaus tikroji vertė.“,

turi būti:

„5.   Nuosavybės finansinių priemonių pozicijų bendrąsias JTD sumas įstaigos apskaičiuoja taip:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

čia:

| JTDlong | = | ilgosios pozicijos bendroji JTD suma; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji suma; tariamoji suma yra piniginės nuosavo kapitalo priemonės tikroji vertė; |
| JTDshort formulė | = | finansinės priemonės tariamoji suma į formulę įtraukiama su neigiamu ženklu; |
| P&Llong | = | terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai į formulę įtraukiami su neigiamu ženklu, ir |
| Adjustmentlong | = | suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu; |
| JTDshort | = | trumposios pozicijos bendroji JTD suma; |
| P&Lshort | = | terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda trumpoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai įtraukiami į formulę su neigiamu ženklu, ir |
| Adjustmentshort | = | suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“; |

JTDlong

=

ilgosios pozicijos bendroji JTD suma;

Vnotional

=

finansinės priemonės, iš kurios atsiranda pozicija, tariamoji suma; tariamoji suma yra piniginės nuosavo kapitalo priemonės tikroji vertė;

JTDshort formulė

=

finansinės priemonės tariamoji suma į formulę įtraukiama su neigiamu ženklu;

P&Llong

=

terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda ilgoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai į formulę įtraukiami su neigiamu ženklu, ir

Adjustmentlong

=

suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos nuostoliai įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius; padidėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o sumažėjimas – su neigiamu ženklu;

JTDshort

=

trumposios pozicijos bendroji JTD suma;

P&Lshort

=

terminas, kuriuo atliekamas koregavimas dėl pelno ar nuostolių, į kuriuos įstaiga jau yra atsižvelgusi dėl finansinės priemonės, dėl kurios atsiranda trumpoji pozicija, tikrosios vertės pokyčių; pelnas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o nuostoliai įtraukiami į formulę su neigiamu ženklu, ir

Adjustmentshort

=

suma, kuria dėl išvestinės finansinės priemonės struktūros įstaigos pelnas įsipareigojimų neįvykdymo atveju padidėtų arba sumažėtų, atsižvelgiant į visus pagrindinės finansinės priemonės nuostolius. Sumažėjimas į formulę įtraukiamas su teigiamu ženklu, o padidėjimas – su neigiamu ženklu.“;

| 37) | 105 puslapis, naujas 325w straipsnis, 8 dalis, pirma pastraipa, a punktas |
| --- | --- |

37)

105 puslapis, naujas 325w straipsnis, 8 dalis, pirma pastraipa, a punktas

yra:

| „a) | kaip įstaigos pagal šį straipsnį turi apskaičiuoti įvairių rūšių finansinių priemonių JTD sumas;“, |
| --- | --- |

„a)

kaip įstaigos pagal šį straipsnį turi apskaičiuoti įvairių rūšių finansinių priemonių JTD sumas;“,

turi būti:

| „a) | kaip įstaigos, pagal šį straipsnį apskaičiuodamos įvairių rūšių finansinių priemonių JTD sumas, turi nustatyti P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong ir Adjustmentshort sudedamąsias dalis;“; |
| --- | --- |

„a)

kaip įstaigos, pagal šį straipsnį apskaičiuodamos įvairių rūšių finansinių priemonių JTD sumas, turi nustatyti P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong ir Adjustmentshort sudedamąsias dalis;“;

long

short

long

short

| 38) | 106 puslapis, naujas 325y straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

38)

106 puslapis, naujas 325y straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 34

  “,

turi būti:

„

  Image 35

  “;

| 39) | 109 puslapis, naujas 325ad straipsnis, 4 dalis, formulė |
| --- | --- |

39)

109 puslapis, naujas 325ad straipsnis, 4 dalis, formulė

yra:

„

  Image 36

  “,

turi būti:

„

  Image 37

  “;

| 40) | 112 puslapis, naujas 325ai straipsnis, 1 dalis |
| --- | --- |

40)

112 puslapis, naujas 325ai straipsnis, 1 dalis

yra:

„

  Image 38

  “,

turi būti:

„1.   Koreliacijos parametras ρkl tarp tos pačios grupės dviejų rūšių jautrumo WSk ir Wl yra toks:“;

| 41) | 112 puslapis, naujas 325ai straipsnis, 2 dalis, formulė |
| --- | --- |

41)

112 puslapis, naujas 325ai straipsnis, 2 dalis, formulė

yra:

„

  Image 39

  “,

turi būti:

„

  Image 40

  “;

| 42) | 115 puslapis, naujas 325an straipsnis, 1 ir 2 dalys |
| --- | --- |

42)

115 puslapis, naujas 325an straipsnis, 1 ir 2 dalys

yra:

„

  Image 41

Image 42

Image 43

  “,

turi būti:

„1.   Tos pačios grupės dviejų rūšių jautrumo WS
  k ir WS
  l koreliacijos parametras ρkl yra toks:

Image 44

čia:

| ρkl
  (tranche) | yra lygus 1, jei abu jautrumo k ir l pavadinimai yra toje pačioje grupėje ir yra susiję su tuo pačiu pakeitimo vertybiniais popieriais segmentu (didesnis kaip 80 % dubliavimasis pagal tariamąsias vertes); kitu atveju jis lygus 40 %; |
| --- | --- |
| ρkl
  (tenor) | lygus 1, jei abi jautrumo k ir l trajektorijų viršūnės yra vienodos; kitu atveju jis lygus 80 %, ir |
| ρkl
  (basis) | lygus 1, jei abiejų rūšių jautrumas yra susijęs su tomis pačiomis kreivėmis; kitu atveju jis lygus 99,90 %. |

ρkl
  (tranche)

yra lygus 1, jei abu jautrumo k ir l pavadinimai yra toje pačioje grupėje ir yra susiję su tuo pačiu pakeitimo vertybiniais popieriais segmentu (didesnis kaip 80 % dubliavimasis pagal tariamąsias vertes); kitu atveju jis lygus 40 %;

ρkl
  (tenor)

lygus 1, jei abi jautrumo k ir l trajektorijų viršūnės yra vienodos; kitu atveju jis lygus 80 %, ir

ρkl
  (basis)

lygus 1, jei abiejų rūšių jautrumas yra susijęs su tomis pačiomis kreivėmis; kitu atveju jis lygus 99,90 %.

2.   1 dalyje nurodyti koreliacijos parametrai netaikomi 25 grupei, nurodytai 325am straipsnio 1 dalies 7 lentelėje. 25 grupės delta rizikos sumavimo formulėje kapitalo reikalavimas yra lygus šiai grupei priskirto grynojo svertinio jautrumo absoliučiųjų verčių sumai:

“;

| 43) | 117 puslapis, naujas 325aq straipsnis, 5 dalis, formulė |
| --- | --- |

43)

117 puslapis, naujas 325aq straipsnis, 5 dalis, formulė

yra:

„

  Image 45

  “,

turi būti:

„

  Image 46

  “;

| 44) | 118 puslapis, naujas 325at straipsnis, 2 dalis |
| --- | --- |

44)

118 puslapis, naujas 325at straipsnis, 2 dalis

yra:

„

  Image 47

  “,

turi būti:

„2.   Tos pačios grupės dviejų rūšių jautrumo WS
  k ir WS
  l koreliacijos parametras ρkl yra toks:

Image 48

čia:

| ρkl
  (commodity) | lygus 1, jei abi jautrumo k ir l biržos prekės yra vienodos; kitu atveju taikomos 10 lentelėje nurodytos koreliacijos grupės viduje; |
| --- | --- |
| ρkl
  (tenor) | lygus 1, jei abi jautrumo k ir l trajektorijų viršūnės yra vienodos; kitu atveju jis lygus 99 %, ir |
| ρkl
  (basis) | lygus 1, jei abiejų rūšių jautrumas, susijęs su biržos prekių pristatymo vietove, yra vienodas; kitu atveju jis lygus 99,90 %.“; |

ρkl
  (commodity)

lygus 1, jei abi jautrumo k ir l biržos prekės yra vienodos; kitu atveju taikomos 10 lentelėje nurodytos koreliacijos grupės viduje;

ρkl
  (tenor)

lygus 1, jei abi jautrumo k ir l trajektorijų viršūnės yra vienodos; kitu atveju jis lygus 99 %, ir

ρkl
  (basis)

lygus 1, jei abiejų rūšių jautrumas, susijęs su biržos prekių pristatymo vietove, yra vienodas; kitu atveju jis lygus 99,90 %.“;

| 45) | 121 puslapis, naujas 325ay straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

45)

121 puslapis, naujas 325ay straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis

yra:

„1.   Bendrosios palūkanų normos rizikos klasės tos pačios grupės jautrumo vega rizikai koreliacijos parametras rkl yra toks:“

turi būti:

„1.   Bendrosios palūkanų normos rizikos klasės tos pačios grupės jautrumo vega rizikai koreliacijos parametras ρkl yra toks:“;

| 46) | 124 puslapis, naujas 325bb straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

46)

124 puslapis, naujas 325bb straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis

yra:

„1.   325ba straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą bet kurios konkrečios datos „t“ ir bet kurio konkretaus prekybos knygos pozicijų portfelio tikėtino trūkumo rizikos matą įstaigos apskaičiuoja taip:“,

turi būti:

„1.   325ba straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą bet kurios konkrečios datos „t“ ir bet kurio konkretaus prekybos knygos pozicijų portfelio ir ne prekybos knygos pozicijų, kurioms taikoma užsienio valiutų kursų rizika arba biržos prekių kainų rizika, tikėtino trūkumo rizikos matą įstaigos apskaičiuoja taip:“;

| 47) | 125 puslapis, naujas 325bc straipsnis, 1 dalis, c punktas, įžanginė dalis |
| --- | --- |

47)

125 puslapis, naujas 325bc straipsnis, 1 dalis, c punktas, įžanginė dalis

yra:

| „c) | konkretaus prekybos knygos pozicijų portfelio dalinio tikėtino trūkumo matą „t“ metu įstaigos apskaičiuoja pagal šią formulę:




  “, |
| --- | --- |

„c)

konkretaus prekybos knygos pozicijų portfelio dalinio tikėtino trūkumo matą „t“ metu įstaigos apskaičiuoja pagal šią formulę:

Image 49

  “,

turi būti:

| „c) | konkretaus prekybos knygos pozicijų ir ne prekybos knygos pozicijų, kurioms taikoma užsienio valiutų kursų rizika arba biržos prekių kainų rizika, portfelio dalinio tikėtino trūkumo matą „t“ metu įstaigos apskaičiuoja pagal šią formulę:




  “; |
| --- | --- |

„c)

konkretaus prekybos knygos pozicijų ir ne prekybos knygos pozicijų, kurioms taikoma užsienio valiutų kursų rizika arba biržos prekių kainų rizika, portfelio dalinio tikėtino trūkumo matą „t“ metu įstaigos apskaičiuoja pagal šią formulę:

Image 50

  “;

| 48) | 127 puslapis, naujas 325bd straipsnis, 4 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

48)

127 puslapis, naujas 325bd straipsnis, 4 dalis, įžanginė dalis

yra:

„4.   Apskaičiuojant dalinio tikėtino trūkumo matus pagal 325bc straipsnio 1 dalies c punktą, konkrečios prekybos knygos pozicijos konkretaus modeliuojamo rizikos veiksnio efektyvusis likvidumo terminas apskaičiuojamas taip:“,

turi būti:

„4.   Apskaičiuojant dalinio tikėtino trūkumo matus pagal 325bc straipsnio 1 dalies c punktą, konkrečios prekybos knygos pozicijos arba ne prekybos knygos pozicijos, kuriai taikoma užsienio valiutų kursų rizika arba biržos prekių kainų rizika, konkretaus modeliuojamo rizikos veiksnio efektyvusis likvidumo terminas apskaičiuojamas taip:“;

| 49) | 133 puslapis, naujas 325bh straipsnis, 2 dalis |
| --- | --- |

49)

133 puslapis, naujas 325bh straipsnis, 2 dalis

yra:

„

  Image 51

  “,

turi būti:

„2.   Įstaigos gali naudoti empirines koreliacijas pagrindinėse rizikos veiksnių kategorijose, o apskaičiuodamos 325bb straipsnio 1 dalyje nurodytą neriboto tikėtino trūkumo matą UESt, – tarp pagrindinių rizikos veiksnių kategorijų tik jei įstaigos taikomas tų koreliacijų vertinimo metodas yra patikimas, dera su taikomais likvidumo terminais ir yra nuosekliai įgyvendinamas.“;

| 50) | 148 puslapis, pakeistas 411 straipsnis, 4 punktas |
| --- | --- |

50)

148 puslapis, pakeistas 411 straipsnis, 4 punktas

yra:

„4.   indėlio tarpininkas – fizinis asmuo arba įmonė, už mokestį kredito įstaigose padedanti trečiųjų šalių indėlius, įskaitant mažmeninius indėlius ir įmonių indėlius, išskyrus finansų įstaigų indėlius;“,

turi būti:

„4.   indėlio tarpininkas – fizinis asmuo arba įmonė, už mokestį kredito įstaigose padedanti trečiųjų šalių indėlius, įskaitant mažmeninius indėlius ir įmonių indėlius, išskyrus finansinių klientų indėlius;“;

| 51) | 158 puslapis, naujas 428k straipsnis, 3 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

51)

158 puslapis, naujas 428k straipsnis, 3 dalis, įžanginė dalis

yra:

„3.   0 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams:“,

turi būti:

„3.   0 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams ir kapitalo straipsniams arba priemonėms:“;

| 52) | 159 puslapis, naujas 428l straipsnis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

52)

159 puslapis, naujas 428l straipsnis, įžanginė dalis

yra:

„50 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams:“,

turi būti:

„50 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams ir kapitalo straipsniams arba priemonėms:“;

| 53) | 159 puslapis, naujas 428l straipsnis, d punktas |
| --- | --- |

53)

159 puslapis, naujas 428l straipsnis, d punktas

yra:

| „d) | kitiems, 428m, 428n ir 428o straipsniuose nenurodytiems įsipareigojimams, kurių likęs terminas yra ne trumpesnis nei šeši mėnesiai, bet trumpesnis nei vieni metai.“, |
| --- | --- |

„d)

kitiems, 428m, 428n ir 428o straipsniuose nenurodytiems įsipareigojimams, kurių likęs terminas yra ne trumpesnis nei šeši mėnesiai, bet trumpesnis nei vieni metai.“,

turi būti:

| „d) | kitiems, 428m, 428n ir 428o straipsniuose nenurodytiems įsipareigojimams ir kapitalo straipsniams arba priemonėms, kurių likęs terminas yra ne trumpesnis nei šeši mėnesiai, bet trumpesnis nei vieni metai.“; |
| --- | --- |

„d)

kitiems, 428m, 428n ir 428o straipsniuose nenurodytiems įsipareigojimams ir kapitalo straipsniams arba priemonėms, kurių likęs terminas yra ne trumpesnis nei šeši mėnesiai, bet trumpesnis nei vieni metai.“;

| 54) | 169 puslapis, naujas 428al straipsnis, 3 dalis, įžanginė dalis: |
| --- | --- |

54)

169 puslapis, naujas 428al straipsnis, 3 dalis, įžanginė dalis:

yra:

„3.   0 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams“,

turi būti:

„3.   0 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams, kapitalo straipsniams arba priemonėms“;

| 55) | 169 puslapis, naujas 428am straipsnis, įžanginė dalis: |
| --- | --- |

55)

169 puslapis, naujas 428am straipsnis, įžanginė dalis:

yra:

„50 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams:“,

turi būti:

„50 % turimo pastovaus finansavimo koeficientas taikomas šiems įsipareigojimams, kapitalo straipsniams arba priemonėms:“;

| 56) | 169 puslapis, naujas 428am straipsnis, b punktas: |
| --- | --- |

56)

169 puslapis, naujas 428am straipsnis, b punktas:

yra:

| „b) | įsipareigojimams, kurių likęs terminas trumpesnis nei vieni metai, kuriuos pateikė:“, |
| --- | --- |

„b)

įsipareigojimams, kurių likęs terminas trumpesnis nei vieni metai, kuriuos pateikė:“,

turi būti:

| „b) | įsipareigojimams, kapitalo straipsniams arba priemonėms, kurių likęs terminas trumpesnis nei vieni metai, kuriuos pateikė:“; |
| --- | --- |

„b)

įsipareigojimams, kapitalo straipsniams arba priemonėms, kurių likęs terminas trumpesnis nei vieni metai, kuriuos pateikė:“;

| 57) | 175 puslapis, pakeistas 429 straipsnis, 5 dalis, pirma pastraipa, a punktas |
| --- | --- |

57)

175 puslapis, pakeistas 429 straipsnis, 5 dalis, pirma pastraipa, a punktas

yra:

| „a) | išvestinei finansinei priemonei, kuri pagal 4 dalies d punktą laikoma nebalansiniu straipsniu, bet pagal taikomą apskaitos sistemą vertinama kaip išvestinė finansinė priemonė, taikomas tame punkte nustatytas vertinimas;“, |
| --- | --- |

„a)

išvestinei finansinei priemonei, kuri pagal 4 dalies d punktą laikoma nebalansiniu straipsniu, bet pagal taikomą apskaitos sistemą vertinama kaip išvestinė finansinė priemonė, taikomas tame punkte nustatytas vertinimas;“,

turi būti:

| „a) | išvestinei finansinei priemonei, kuri pagal 4 dalies d punktą laikoma nebalansiniu straipsniu, bet pagal taikomą apskaitos sistemą vertinama kaip išvestinė finansinė priemonė, taikomas tos dalies b punkte nustatytas vertinimas;“; |
| --- | --- |

„a)

išvestinei finansinei priemonei, kuri pagal 4 dalies d punktą laikoma nebalansiniu straipsniu, bet pagal taikomą apskaitos sistemą vertinama kaip išvestinė finansinė priemonė, taikomas tos dalies b punkte nustatytas vertinimas;“;

| 58) | 176 puslapis, naujas 429a straipsnis, 1 dalis, pirma pastraipa, d punktas |
| --- | --- |

58)

176 puslapis, naujas 429a straipsnis, 1 dalis, pirma pastraipa, d punktas

yra:

| „d) | jeigu įstaiga yra viešoji plėtros kredito įstaiga – pozicijų, susidarančių dėl turto, kurį sudaro su viešojo sektoriaus investicijomis ir skatinamosiomis paskolomis susiję reikalavimai centrinės, regioninės arba vietos valdžios institucijoms arba viešojo sektoriaus subjektams;“, |
| --- | --- |

„d)

jeigu įstaiga yra viešoji plėtros kredito įstaiga – pozicijų, susidarančių dėl turto, kurį sudaro su viešojo sektoriaus investicijomis ir skatinamosiomis paskolomis susiję reikalavimai centrinės, regioninės arba vietos valdžios institucijoms arba viešojo sektoriaus subjektams;“,

turi būti:

| „d) | jeigu įstaiga yra viešoji plėtros kredito įstaiga – pozicijų, susidarančių dėl turto, kurį sudaro su viešojo sektoriaus investicijomis susiję reikalavimai centrinės, regioninės arba vietos valdžios institucijoms arba viešojo sektoriaus subjektams ir skatinamųjų paskolų;“; |
| --- | --- |

„d)

jeigu įstaiga yra viešoji plėtros kredito įstaiga – pozicijų, susidarančių dėl turto, kurį sudaro su viešojo sektoriaus investicijomis susiję reikalavimai centrinės, regioninės arba vietos valdžios institucijoms arba viešojo sektoriaus subjektams ir skatinamųjų paskolų;“;

| 59) | 178 puslapis, naujas 429a straipsnis, 2 dalis, trečia pastraipa |
| --- | --- |

59)

178 puslapis, naujas 429a straipsnis, 2 dalis, trečia pastraipa

yra:

„Pirmos pastraipos d ir e punktų tikslais ir nedarant poveikio Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėms ir (...);“,

turi būti:

„1 dalies d ir e punktų tikslais ir nedarant poveikio Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėms ir (...);“;

| 60) | 201 puslapis, 449 straipsnis, antra pastraipa |
| --- | --- |

60)

201 puslapis, 449 straipsnis, antra pastraipa

yra:

„Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija pirmaisiais metais atskleidžiama kasmet, o vėliau – kas dvejus metus.“,

turi būti:

„Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija pirmaisiais metais atskleidžiama kasmet, o vėliau – du kartus per metus.“;

| 61) | 209 puslapis, naujas 461a straipsnis, pirma pastraipa |
| --- | --- |

61)

209 puslapis, naujas 461a straipsnis, pirma pastraipa

yra:

„430b straipsnio 1 dalyje išdėstytų informacijos teikimo reikalavimų tikslais Komisijai pagal 462 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į tarptautinius reguliavimo standartų pokyčius, iš dalies keičiamas šis reglamentas padarant techninius 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av, 325ax straipsnių patikslinimus ir nustatomas (...).“,

turi būti:

„430b straipsnio 1 dalyje išdėstytų informacijos teikimo reikalavimų tikslais Komisijai pagal 462 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į tarptautinius reguliavimo standartų pokyčius, iš dalies keičiamas šis reglamentas padarant techninius 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av, 325ax straipsnių patikslinimus ir nustatomas (...).“;

| 62) | 209 puslapis, pakeistas 462 straipsnis |
| --- | --- |

62)

209 puslapis, pakeistas 462 straipsnis

yra:

„(...)

| 2. | 244 straipsnio 6 dalyje, 245 straipsnio 6 dalyje, 456–460 straipsniuose ir 461a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2013 m. birželio 28 d. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 244 straipsnio 6 dalyje, 245 straipsnio 6 dalyje, 456–460 ir 461a straipsniuose nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  (...) |
| --- | --- |

3.

(...)

| 6. | Pagal 244 straipsnio 6 dalį, 245 straipsnio 6 dalį, 456–460 ir 461a straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja (...).“, |
| --- | --- |

6.

turi būti:

„(...)

| 2. | 244 straipsnio 6 dalyje, 245 straipsnio 6 dalyje, 456, 457, 459, 460 ir 461a straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2013 m. birželio 28 d. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 244 straipsnio 6 dalyje, 245 straipsnio 6 dalyje, 456, 457, 459, 460 ir 461a straipsniuose nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  (...) |
| --- | --- |

3.

(...)

| 6. | Pagal 244 straipsnio 6 dalį, 245 straipsnio 6 dalį, 456, 457, 459, 460 ir 461a straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja (...).“; |
| --- | --- |

6.

| 63) | 210 puslapis, pakeistas 494 straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis |
| --- | --- |

63)

210 puslapis, pakeistas 494 straipsnis, 1 dalis, įžanginė dalis

yra:

„1.   Nukrypstant nuo 92a straipsnio, nuo 2019 m. birželio 27 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. įstaigos, nustatytos kaip pertvarkytini subjektai, kurie yra G-SII arba G-SII dalis, visuomet turi atitikti šiuos nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus:“,

turi būti:

„1.   Nukrypstant nuo 92a straipsnio, nuo 2019 m. birželio 27 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. įstaigos, nustatytos kaip pertvarkytini subjektai, kurie yra G-SII subjektai, visuomet turi atitikti šiuos nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus:“;

| 64) | 211 puslapis, naujas 494a straipsnis, 2 dalis, a punktas |
| --- | --- |

64)

211 puslapis, naujas 494a straipsnis, 2 dalis, a punktas

yra:

| „a) | 63 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, išskyrus sąlygą, pagal kurią reikalaujama, kad priemones būtų tiesiogiai išleidusi įstaiga;“, |
| --- | --- |

„a)

63 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, išskyrus sąlygą, pagal kurią reikalaujama, kad priemones būtų tiesiogiai išleidusi įstaiga;“,

turi būti:

| „a) | 63 straipsnyje nustatytos sąlygos, išskyrus sąlygą, pagal kurią reikalaujama, kad priemones būtų tiesiogiai išleidusi įstaiga;“; |
| --- | --- |

„a)

63 straipsnyje nustatytos sąlygos, išskyrus sąlygą, pagal kurią reikalaujama, kad priemones būtų tiesiogiai išleidusi įstaiga;“;

| 65) | 211 puslapis, naujas 494b straipsnis, 3 dalis |
| --- | --- |

65)

211 puslapis, naujas 494b straipsnis, 3 dalis

yra:

„3.   Nukrypstant nuo 72a straipsnio 1 dalies a punkto, įsipareigojimai, išleisti anksčiau nei 2019 m. birželio 27 d., priskiriami prie tinkamų įsipareigojimų straipsnių, jeigu jie tenkina (...)“,

turi būti:

„3.   Nukrypstant nuo 72a straipsnio 1 dalies a punkto, įsipareigojimai, išleisti anksčiau nei 2019 m. birželio 27 d., priskiriami prie tinkamų įsipareigojimų priemonių, jeigu jie tenkina (...)“;

| 66) | 213 puslapis, pakeistas 500 straipsnis, 1 dalis, pirma pastraipa, c punktas |
| --- | --- |

66)

213 puslapis, pakeistas 500 straipsnis, 1 dalis, pirma pastraipa, c punktas

yra:

| „c) | nuo pirmos perleidimo dienos pagal a punkte nurodytą planą perleistų neįvykdytų pozicijų bendra suma viršijo 20 % visų pastebėtų įsipareigojimų neįvykdymo atvejų nuo a ir b punktuose nurodytos pirmo perleidimo dienos bendros sumos.“, |
| --- | --- |

„c)

nuo pirmos perleidimo dienos pagal a punkte nurodytą planą perleistų neįvykdytų pozicijų bendra suma viršijo 20 % visų pastebėtų įsipareigojimų neįvykdymo atvejų nuo a ir b punktuose nurodytos pirmo perleidimo dienos bendros sumos.“,

turi būti:

| „c) | nuo pirmo perleidimo dienos pagal a punkte nurodytą planą perleistų neįvykdytų pozicijų bendra suma viršijo 20 % visų neįvykdytų pozicijų apmokėtinos sumos nuo a ir b punktuose nurodytos pirmo perleidimo dienos.“; |
| --- | --- |

„c)

nuo pirmo perleidimo dienos pagal a punkte nurodytą planą perleistų neįvykdytų pozicijų bendra suma viršijo 20 % visų neįvykdytų pozicijų apmokėtinos sumos nuo a ir b punktuose nurodytos pirmo perleidimo dienos.“;

| 67) | 213 puslapis, pakeistas 501 straipsnis, 1 dalis, apibrėžtys |
| --- | --- |

67)

213 puslapis, pakeistas 501 straipsnis, 1 dalis, apibrėžtys

yra:

„E* =visa suma, kurią MVĮ ar susijusių MVĮ klientų grupė yra skolingi įstaigai, jos patronuojamosioms įmonėms, jos patronuojančiosioms įmonėms ir kitoms tų patronuojančiųjų įmonių patronuojamosioms įmonėms, įskaitant visas pozicijų vertes, esant įsipareigojimų neįvykdymui, tačiau neįskaitant reikalavimų ar galimų reikalavimų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu.“,

turi būti:

„E* yra viena iš toliau nurodytų sumų:

| a) | visa suma, kurią MVĮ ar susijusių MVĮ klientų grupė yra skolingi įstaigai, jos patronuojamosioms įmonėms, jos patronuojančiosioms įmonėms ir kitoms tų patronuojančiųjų įmonių patronuojamosioms įmonėms, įskaitant visas pozicijų vertes, esant įsipareigojimų neįvykdymui, tačiau neįskaitant reikalavimų ar galimų reikalavimų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu; |
| --- | --- |

a)

visa suma, kurią MVĮ ar susijusių MVĮ klientų grupė yra skolingi įstaigai, jos patronuojamosioms įmonėms, jos patronuojančiosioms įmonėms ir kitoms tų patronuojančiųjų įmonių patronuojamosioms įmonėms, įskaitant visas pozicijų vertes, esant įsipareigojimų neįvykdymui, tačiau neįskaitant reikalavimų ar galimų reikalavimų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu;

| b) | jei visa a punkte nurodyta suma yra lygi 0, MVĮ ar susijusių MVĮ klientų grupės gyvenamosios paskirties turtu užtikrintų reikalavimų suma ar galimų reikalavimų suma, neįtraukta apskaičiuojant visą tame punkte nurodytą sumą“; |
| --- | --- |

b)

jei visa a punkte nurodyta suma yra lygi 0, MVĮ ar susijusių MVĮ klientų grupės gyvenamosios paskirties turtu užtikrintų reikalavimų suma ar galimų reikalavimų suma, neįtraukta apskaičiuojant visą tame punkte nurodytą sumą“;

| 68) | 218 puslapis, 510 straipsnis, nauja 8 dalis |
| --- | --- |

68)

218 puslapis, 510 straipsnis, nauja 8 dalis

yra:

„8.   Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 28 d. būtino pastovaus finansavimo koeficientai, taikomi sandoriams, nurodytiems 428r straipsnio 1 dalies g punkte, 428s straipsnio 1 dalies c punkte ir 428v straipsnio b punkte, atitinkamai didinami (...).“,

turi būti:

„8.   Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 28 d. būtino pastovaus finansavimo koeficientai, taikomi sandoriams, nurodytiems 428r straipsnio 1 dalies g punkte, 428s straipsnio 1 dalies b punkte ir 428v straipsnio b punkte, atitinkamai didinami (...).“

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/49

---

2021 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/955, kuriuo nustatomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1156 taikymo techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su platinimo taisyklių, mokesčių ir rinkliavų skelbimo ir pranešimo formomis, šablonais, procedūromis ir techninėmis priemonėmis, ir nustatoma, kokią informaciją būtina pateikti, kad būtų galima sukurti ir tvarkyti centrinę AIF ir KIPVPS tarpvalstybinės prekybos duomenų bazę, taip pat tokios informacijos pateikimo formos, šablonai ir procedūros, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 211, 2021 m. birželio 15 d.
  )

31 puslapis, 1 straipsnis:

yra:

„1 straipsnis

Nacionalinių nuostatų dėl platinimo reikalavimų skelbimas

1.   Kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje skelbia Reglamento (ES) 2019/1156 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją naudodamos šio reglamento I priede nustatytą šabloną.

2.   Pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją kompetentingos institucijos skelbia visą viename tam tikslui skirtame savo interneto svetainių tinklalapyje arba skirtinguose tinklalapiuose, išdėstydamos atitinkamai šioje dalyje nurodytą informaciją apie alternatyvaus investavimo fondus (AIF) ir kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektus (KIPVPS).

3.   Kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje skelbia aiškias, glaustas ir lengvai suprantamas 1 dalyje nurodytos informacijos santraukas naudodamos šio reglamento II priede nustatytus šablonus. Tos santraukos skelbiamos tame pačiame tinklalapyje kaip ir 1 dalyje nurodyta informacija ir pateikiamos to tinklalapio viršuje arba apačioje.“,

turi būti:

„1 straipsnis

Nacionalinių nuostatų dėl platinimo reikalavimų skelbimas

1.   Kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje skelbia Reglamento (ES) 2019/1156 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją naudodamos šio reglamento I priede nustatytą šabloną.

Pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją kompetentingos institucijos skelbia visą viename tam tikslui skirtame savo interneto svetainių tinklalapyje arba skirtinguose tinklalapiuose, išdėstydamos atitinkamai šioje dalyje nurodytą informaciją apie alternatyvaus investavimo fondus (AIF) ir kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektus (KIPVPS).

2.   Kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje skelbia aiškias, glaustas ir lengvai suprantamas 1 dalyje nurodytos informacijos santraukas naudodamos šio reglamento II priede nustatytus šablonus. Tos santraukos skelbiamos tame pačiame tinklalapyje kaip ir 1 dalyje nurodyta informacija ir pateikiamos to tinklalapio viršuje arba apačioje.“

35 puslapis, I priedas, trečias atsakomybės ribojimo pareiškimas:

yra:

„
  Atsakomybės ribojimo pareiškimas. Toliau pateikiamas nebaigtinis nacionalinių įstatymų, kurie gali būti taikomi, sąrašas; [kompetentingos institucijos pavadinimas] neatsako už jokius praleidimus tame sąraše. Iš šių įstatymų kylančių reikalavimų priežiūros [kompetentingos institucijos pavadinimas] nevykdo. Šių reikalavimų ir visų kitų teisinių reikalavimų taikomumas turėtų būti įvertintas prieš platinant [KIPVPS/AIF/KIPVPS arba AIF] investicinius vienetus ar akcijas arba į jį (juos) investuojant. Kai esama netikrumo, KIPVPS arba AIF investicinius vienetus ar akcijas platinantys arba į juos investuojantys subjektai turėtų gauti nepriklausomas konsultacijas dėl taikomų reikalavimų, atsižvelgiant į jų individualią padėtį.“,

turi būti:

„
  Atsakomybės ribojimo pareiškimas. Šiame šablone pateikiamas nebaigtinis nacionalinių įstatymų, kurie gali būti taikomi, sąrašas; [kompetentingos institucijos pavadinimas] neatsako už jokius praleidimus tame sąraše. Iš šių įstatymų kylančių reikalavimų priežiūros [kompetentingos institucijos pavadinimas] nevykdo. Šių reikalavimų ir visų kitų teisinių reikalavimų taikomumas turėtų būti įvertintas prieš platinant [KIPVPS/AIF/KIPVPS arba AIF] investicinius vienetus ar akcijas arba į jį (juos) investuojant. Kai esama netikrumo, KIPVPS arba AIF investicinius vienetus ar akcijas platinantys arba į juos investuojantys subjektai turėtų gauti nepriklausomas konsultacijas dėl taikomų reikalavimų, atsižvelgiant į jų individualią padėtį.“

---

| 2021 11 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 398/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 398/51

---

2021 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos reglamento (ES) 2021/1372, kuriuo dėl draudimo ūkinius neatrajotojus, išskyrus kailinius gyvūnus, šerti gyvūniniais baltymais iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priedas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 295, 2021 m. rugpjūčio 18 d.
  )

15 puslapis, priedas, 5 punkto a papunktis, Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priedo V skyriaus pakeistas A skirsnis, 1 dalies m ir n punktai:

yra:

| „m) | leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus G skirsnio b punktą gaminančių naminiams paukščiams skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš kiaulių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų; |
| --- | --- |

„m)

leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus G skirsnio b punktą gaminančių naminiams paukščiams skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš kiaulių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;

| n) | leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus H skirsnio b punktą gaminančių kiaulėms skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš naminių paukščių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;“, |
| --- | --- |

n)

leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus H skirsnio b punktą gaminančių kiaulėms skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš naminių paukščių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;“,

turi būti:

| „m) | leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus G skirsnio d punktą gaminančių naminiams paukščiams skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš kiaulių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų; |
| --- | --- |

„m)

leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus G skirsnio d punktą gaminančių naminiams paukščiams skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš kiaulių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;

| n) | leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus H skirsnio d punktą gaminančių kiaulėms skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš naminių paukščių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;“. |
| --- | --- |

n)

leidimą turinčių kombinuotųjų pašarų įmonių, pagal IV skyriaus H skirsnio d punktą gaminančių kiaulėms skirtus kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra iš naminių paukščių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų;“.

---