# Eiropas Savienības L 372/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 372 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 20. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 372

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 20. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1833 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina, precizējot kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai darbība ir uzskatāma par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī (
  1
  ) | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1834 (2021. gada 6. oktobris), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 11 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1835 (2021. gada 6. oktobris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste | 14 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1836 (2021. gada 15. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par minētā līguma grozīšanu | 16 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1837 (2021. gada 15. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz grozījumu lēmumā, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu | 20 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/1838 (2021. gada 18. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/824 par Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumiem | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1839 (2021. gada 15. oktobris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram kreozots apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (
  1
  ) | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1833 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina, precizējot kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai darbība ir uzskatāma par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī (
  1
  )

1

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1834 (2021. gada 6. oktobris), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika

,

11

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1835 (2021. gada 6. oktobris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

14

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1836 (2021. gada 15. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par minētā līguma grozīšanu

16

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1837 (2021. gada 15. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz grozījumu lēmumā, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

20

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/1838 (2021. gada 18. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/824 par Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumiem

24

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1839 (2021. gada 15. oktobris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram kreozots apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1833

(2021. gada 14. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina, precizējot kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai darbība ir uzskatāma par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 2. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Novērtējums par to, vai personas, Savienībā veicot darījumus savā vārdā vai sniedzot ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, veic palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, būtu jāveic grupas līmenī. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (2) 2. panta 11. punkta definīciju “grupa” ietver mātesuzņēmumu un visus tā meitasuzņēmumus. Šajā regulā grupa ietver struktūras, kas atrodas Savienībā un trešās valstīs, neatkarīgi no tā, vai grupas galvenā mītne atrodas Savienībā vai ārpus tās. |
| --- | --- |

(1)

Novērtējums par to, vai personas, Savienībā veicot darījumus savā vārdā vai sniedzot ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, veic palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, būtu jāveic grupas līmenī. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (2) 2. panta 11. punkta definīciju “grupa” ietver mātesuzņēmumu un visus tā meitasuzņēmumus. Šajā regulā grupa ietver struktūras, kas atrodas Savienībā un trešās valstīs, neatkarīgi no tā, vai grupas galvenā mītne atrodas Savienībā vai ārpus tās.

| (2) | Novērtējums būtu jāveic trīs alternatīvu testu (“palīgdarbības testi”) veidā, pamatojoties uz personu grupā tirdzniecības darbību. Ar testiem būtu jānosaka, vai personas grupā veic darījumus savā vārdā. Ja attiecīgās personas ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem Savienībā sniedz tik lielā mērā salīdzinājumā ar grupas pamatdarbību, ka minētās darbības nevar uzskatīt par palīgdarbībām grupas līmenī, attiecīgajām personām būtu jānosaka pienākums iegūt atļauju darboties ieguldījumu brokeru sabiedrības statusā. Lai ņemtu vērā to neviendabīgo grupu ekonomisko realitāti, kurām ir jānovērtē, vai to veiktā tirdzniecība ir palīgdarbība attiecībā pret to pamatdarbību, šīm personām būtu jāļauj izlemt, kuru no trim alternatīvajiem testiem veikt, lai noteiktu, vai to tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret konkrētas grupas pamatdarbību. Ja saskaņā ar kādu no šiem testiem tiek konstatēts, ka personas tirdzniecības darbība ir palīgdarbība, tā būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Novērtējums būtu jāveic trīs alternatīvu testu (“palīgdarbības testi”) veidā, pamatojoties uz personu grupā tirdzniecības darbību. Ar testiem būtu jānosaka, vai personas grupā veic darījumus savā vārdā. Ja attiecīgās personas ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem Savienībā sniedz tik lielā mērā salīdzinājumā ar grupas pamatdarbību, ka minētās darbības nevar uzskatīt par palīgdarbībām grupas līmenī, attiecīgajām personām būtu jānosaka pienākums iegūt atļauju darboties ieguldījumu brokeru sabiedrības statusā. Lai ņemtu vērā to neviendabīgo grupu ekonomisko realitāti, kurām ir jānovērtē, vai to veiktā tirdzniecība ir palīgdarbība attiecībā pret to pamatdarbību, šīm personām būtu jāļauj izlemt, kuru no trim alternatīvajiem testiem veikt, lai noteiktu, vai to tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret konkrētas grupas pamatdarbību. Ja saskaņā ar kādu no šiem testiem tiek konstatēts, ka personas tirdzniecības darbība ir palīgdarbība, tā būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē.

| (3) | Saskaņā ar pirmo alternatīvo testu personas darbība būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, ja tās neto nenokārtotais nosacītais riska darījums ar Savienībā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām, vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, izņemot tirdzniecības vietā tirgotos preču atvasinātos instrumentus, emisijas kvotas vai to atvasinātos instrumentus, ir mazāks par gada robežvērtību – 3 miljardiem EUR (“de minimis robežvērtības tests”). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pirmo alternatīvo testu personas darbība būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, ja tās neto nenokārtotais nosacītais riska darījums ar Savienībā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām, vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, izņemot tirdzniecības vietā tirgotos preču atvasinātos instrumentus, emisijas kvotas vai to atvasinātos instrumentus, ir mazāks par gada robežvērtību – 3 miljardiem EUR (“de minimis robežvērtības tests”).

| (4) | Saskaņā ar otro alternatīvo testu personas tirdzniecības darbības apjomu salīdzina ar grupas vispārējo tirdzniecības darbību apjomu Savienībā (“tirdzniecības tests”). Personas tirdzniecības darbības apjoms būtu jānosaka, no vispārējā tirdzniecības darbību apjoma, ko veic attiecīgā persona, atņemot to darījumu apjoma summu, kas veikti grupas iekšējās likviditātes vai riska pārvaldības nolūkos, kas ir objektīvi izmērāma tādu risku samazināšana, kuri tieši attiecas uz komerciālo vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību vai pienākumu izpildi nolūkā nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā (“priviliģētie darījumi”). Līgumi, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no šiem līgumiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (3), būtu jāatskaita no personas tirdzniecības darbības. Grupas vispārējā tirdzniecības darbība Savienībā ietver priviliģētus darījumus un līgumus, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja kādā no šiem līgumiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Direktīvu 2013/36/ES. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar otro alternatīvo testu personas tirdzniecības darbības apjomu salīdzina ar grupas vispārējo tirdzniecības darbību apjomu Savienībā (“tirdzniecības tests”). Personas tirdzniecības darbības apjoms būtu jānosaka, no vispārējā tirdzniecības darbību apjoma, ko veic attiecīgā persona, atņemot to darījumu apjoma summu, kas veikti grupas iekšējās likviditātes vai riska pārvaldības nolūkos, kas ir objektīvi izmērāma tādu risku samazināšana, kuri tieši attiecas uz komerciālo vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību vai pienākumu izpildi nolūkā nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā (“priviliģētie darījumi”). Līgumi, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no šiem līgumiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (3), būtu jāatskaita no personas tirdzniecības darbības. Grupas vispārējā tirdzniecības darbība Savienībā ietver priviliģētus darījumus un līgumus, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja kādā no šiem līgumiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Direktīvu 2013/36/ES.

| (5) | Tirdzniecības darbības apjoms būtu jānosaka pēc to līgumu bruto nosacītās vērtības Savienībā, kas noslēgti par preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, pamatojoties uz iepriekšējo trīs gadu periodu slīdošo vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(5)

Tirdzniecības darbības apjoms būtu jānosaka pēc to līgumu bruto nosacītās vērtības Savienībā, kas noslēgti par preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, pamatojoties uz iepriekšējo trīs gadu periodu slīdošo vidējo rādītāju.

| (6) | Tirdzniecības darbības apjomu, kas izmantots kā parametrs tirdzniecības testā, piemēro kā aplēsto vērtību komercdarbībai, ko persona vai grupa veic kā savu pamatdarbību. Personām šīs aplēstās vērtības piemērošanai vajadzētu būt vieglai un rentablai, jo tajā izmantoti dati, ko jau ir nepieciešams apkopot atbilstības nodrošināšanas nolūkā, piemēram, lai ziņotu par darījumiem, un vienlaikus tai vajadzētu ļaut iegūt jēgpilnus testa rezultātus. |
| --- | --- |

(6)

Tirdzniecības darbības apjomu, kas izmantots kā parametrs tirdzniecības testā, piemēro kā aplēsto vērtību komercdarbībai, ko persona vai grupa veic kā savu pamatdarbību. Personām šīs aplēstās vērtības piemērošanai vajadzētu būt vieglai un rentablai, jo tajā izmantoti dati, ko jau ir nepieciešams apkopot atbilstības nodrošināšanas nolūkā, piemēram, lai ziņotu par darījumiem, un vienlaikus tai vajadzētu ļaut iegūt jēgpilnus testa rezultātus.

| (7) | Šī aplēstā vērtība ir piemērota, jo tiek uzskatīts, ka racionāla struktūra, kas nevēlas uzņemties risku, piemēram, preču vai emisijas kvotu ražotājs, pārstrādātājs vai patērētājs, ierobežo risku attiecībā uz tās pamatdarbības komercdarbības apjomu ar preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līdzvērtīgu apjomu. Tādēļ visu tās tirdzniecības darījumu apjoms ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, kas izmērīts pamatā esošā instrumenta bruto nosacītajā vērtībā, ir piemērota aplēstā vērtība attiecībā uz grupas pamatdarbības apjomu. Tā kā grupas, kuru pamatdarbības veidi nav saistīti ar precēm vai emisijas kvotām, neizmantotu preču vai emisijas kvotu atvasinātos instrumentos kā riska mazināšanas instrumentu, to tirdzniecību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem nevajadzētu uzskatīt par riska ierobežošanu. |
| --- | --- |

(7)

Šī aplēstā vērtība ir piemērota, jo tiek uzskatīts, ka racionāla struktūra, kas nevēlas uzņemties risku, piemēram, preču vai emisijas kvotu ražotājs, pārstrādātājs vai patērētājs, ierobežo risku attiecībā uz tās pamatdarbības komercdarbības apjomu ar preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līdzvērtīgu apjomu. Tādēļ visu tās tirdzniecības darījumu apjoms ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, kas izmērīts pamatā esošā instrumenta bruto nosacītajā vērtībā, ir piemērota aplēstā vērtība attiecībā uz grupas pamatdarbības apjomu. Tā kā grupas, kuru pamatdarbības veidi nav saistīti ar precēm vai emisijas kvotām, neizmantotu preču vai emisijas kvotu atvasinātos instrumentos kā riska mazināšanas instrumentu, to tirdzniecību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem nevajadzētu uzskatīt par riska ierobežošanu.

| (8) | Tomēr preču atvasināto instrumentu vērtību, ko izmanto kā riska mazināšanas instrumentu, nevar uzskatīt par ideālu aplēsto vērtību attiecībā uz visu komercdarbību, ko persona vai grupa veic kā savu pamatdarbību, jo tajā, iespējams, nav ņemti vērā citi ieguldījumi pamatlīdzekļos, kas nav saistīti ar atvasināto instrumentu tirgiem. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr preču atvasināto instrumentu vērtību, ko izmanto kā riska mazināšanas instrumentu, nevar uzskatīt par ideālu aplēsto vērtību attiecībā uz visu komercdarbību, ko persona vai grupa veic kā savu pamatdarbību, jo tajā, iespējams, nav ņemti vērā citi ieguldījumi pamatlīdzekļos, kas nav saistīti ar atvasināto instrumentu tirgiem.

| (9) | Otrais tests nevar pietiekami izmērīt to personu pamatdarbību, kas ir veikušas būtiskus kapitāla ieguldījumus salīdzinājumā ar to apjomu, piemēram, infrastruktūras, transportēšanas struktūru un ražošanas iekārtu veidošanā. Tas arī neatzīst ieguldījumus, kurus nevar nodrošināt pret risku finanšu tirgos. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt trešo metodi, kas izmanto uz ieguldīto kapitālu balstītu parametru, lai izmērītu, vai minētā tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret grupas pamatdarbību. |
| --- | --- |

(9)

Otrais tests nevar pietiekami izmērīt to personu pamatdarbību, kas ir veikušas būtiskus kapitāla ieguldījumus salīdzinājumā ar to apjomu, piemēram, infrastruktūras, transportēšanas struktūru un ražošanas iekārtu veidošanā. Tas arī neatzīst ieguldījumus, kurus nevar nodrošināt pret risku finanšu tirgos. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt trešo metodi, kas izmanto uz ieguldīto kapitālu balstītu parametru, lai izmērītu, vai minētā tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret grupas pamatdarbību.

| (10) | Trešais alternatīvais tests, proti, ieguldītā kapitāla tests, ir paredzēts, lai ņemtu vērā to neviendabīgo grupu ekonomisko realitāti, kurām ir jānovērtē, vai to veiktā tirdzniecība ir palīgdarbība attiecībā pret to pamatdarbību, tostarp grupām, kas veic būtiskus kapitāla ieguldījumus salīdzinājumā ar to apjomu, piemēram, infrastruktūras, transportēšanas struktūru un ražošanas iekārtu veidošanā, kā arī ieguldījumus, kurus nevar viegli nodrošināt pret risku finanšu tirgos. Tā kā minētie trīs alternatīvie testi atbilst dažādu grupu atšķirīgām pamatā esošajām ekonomiskajām realitātēm, tiem visiem vajadzētu būt vienlīdz piemērotām, alternatīvām un neatkarīgām metodēm, lai noteiktu, vai tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret konkrētas grupas pamatdarbību. Ja, veicot kādu no šiem testiem, tiek konstatēts, ka personas tirdzniecības darbība ir palīgdarbība, tā būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(10)

Trešais alternatīvais tests, proti, ieguldītā kapitāla tests, ir paredzēts, lai ņemtu vērā to neviendabīgo grupu ekonomisko realitāti, kurām ir jānovērtē, vai to veiktā tirdzniecība ir palīgdarbība attiecībā pret to pamatdarbību, tostarp grupām, kas veic būtiskus kapitāla ieguldījumus salīdzinājumā ar to apjomu, piemēram, infrastruktūras, transportēšanas struktūru un ražošanas iekārtu veidošanā, kā arī ieguldījumus, kurus nevar viegli nodrošināt pret risku finanšu tirgos. Tā kā minētie trīs alternatīvie testi atbilst dažādu grupu atšķirīgām pamatā esošajām ekonomiskajām realitātēm, tiem visiem vajadzētu būt vienlīdz piemērotām, alternatīvām un neatkarīgām metodēm, lai noteiktu, vai tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret konkrētas grupas pamatdarbību. Ja, veicot kādu no šiem testiem, tiek konstatēts, ka personas tirdzniecības darbība ir palīgdarbība, tā būtu jāuzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē.

| (11) | Trešais tests kā aplēsto vērtību to palīgdarbību apjomam, kuras veikušas personas grupā, izmanto aplēsto kapitālu, ko nefinanšu grupai būtu pieprasīts turēt, lai nodrošinātos pret tirgus risku, kurš piemīt tās pozīcijām un rodas no tirdzniecības Savienībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, izņemot pozīcijas, kuras rodas no priviliģētiem darījumiem. Bāzeles Banku uzraudzības komitejas aizbildnībā izstrādātā sistēma, kas Savienībā īstenota ar Direktīvu 2013/36/ES, tiek izmantota, lai pozīcijām piemērotu proporcionālu nosacīto kapitāla svērumu. Šīs sistēmas ietvaros preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotas vai tās atvasinātā instrumenta neto pozīciju Savienībā būtu jānosaka, veicot ieskaitu garajām un īsajām pozīcijām preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu īpašā līguma veidā, piemēram, regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums, iespējas līgums, regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums vai garantijas līgumi. Nosakot neto pozīciju, ieskaitam jānotiek neatkarīgi no tā, kur līgums tiek tirgots, līguma darījumu partnera vai tā termiņa. No otras puses, attiecīgajā preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līgumā bruto pozīcija būtu jāaprēķina, pieskaitot tādu līgumu neto pozīcijas, kas attiecas uz konkrētu preci, emisijas kvotu vai tās atvasināto instrumentu. Šajā saistībā konkrēta preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līguma neto pozīcijām nebūtu jāveic to savstarpējs ieskaits. |
| --- | --- |

(11)

Trešais tests kā aplēsto vērtību to palīgdarbību apjomam, kuras veikušas personas grupā, izmanto aplēsto kapitālu, ko nefinanšu grupai būtu pieprasīts turēt, lai nodrošinātos pret tirgus risku, kurš piemīt tās pozīcijām un rodas no tirdzniecības Savienībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem, izņemot pozīcijas, kuras rodas no priviliģētiem darījumiem. Bāzeles Banku uzraudzības komitejas aizbildnībā izstrādātā sistēma, kas Savienībā īstenota ar Direktīvu 2013/36/ES, tiek izmantota, lai pozīcijām piemērotu proporcionālu nosacīto kapitāla svērumu. Šīs sistēmas ietvaros preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotas vai tās atvasinātā instrumenta neto pozīciju Savienībā būtu jānosaka, veicot ieskaitu garajām un īsajām pozīcijām preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu īpašā līguma veidā, piemēram, regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums, iespējas līgums, regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums vai garantijas līgumi. Nosakot neto pozīciju, ieskaitam jānotiek neatkarīgi no tā, kur līgums tiek tirgots, līguma darījumu partnera vai tā termiņa. No otras puses, attiecīgajā preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līgumā bruto pozīcija būtu jāaprēķina, pieskaitot tādu līgumu neto pozīcijas, kas attiecas uz konkrētu preci, emisijas kvotu vai tās atvasināto instrumentu. Šajā saistībā konkrēta preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līguma neto pozīcijām nebūtu jāveic to savstarpējs ieskaits.

| (12) | Saskaņā ar trešo testu grupas aplēstā kapitāla apjoms pēc tam būtu jāsalīdzina ar tās pašas grupas ieguldītā kapitāla faktisko apjomu, kam būtu jāatspoguļo tās pamatdarbības apjoms. Ieguldītais kapitāls būtu jāaprēķina, balstoties uz grupas kopējo aktīvu summu, no kuras atņemts tās pašreizējais parāds. Šādam pašreizējam parādam būtu jāietver parāds, kas ir jānomaksā divpadsmit mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar trešo testu grupas aplēstā kapitāla apjoms pēc tam būtu jāsalīdzina ar tās pašas grupas ieguldītā kapitāla faktisko apjomu, kam būtu jāatspoguļo tās pamatdarbības apjoms. Ieguldītais kapitāls būtu jāaprēķina, balstoties uz grupas kopējo aktīvu summu, no kuras atņemts tās pašreizējais parāds. Šādam pašreizējam parādam būtu jāietver parāds, kas ir jānomaksā divpadsmit mēnešu laikā.

| (13) | Palīgdarbības testu mērķis ir pārbaudīt, vai personām grupā, kurām nav piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, būtu jāpiesakās atļaujai saistībā ar to darbību relatīvo vai absolūto apjomu ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem Savienībā. Palīgdarbības testi nosaka darbību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem apjomu Savienībā, ko personas grupā var veikt bez Direktīvas 2014/65/ES noteiktās atļaujas, jo minētās darbības ir palīgdarbības attiecībā pret grupas pamatdarbību. Tādēļ, lai noteiktu patieso palīgdarbību apjomu, ko veic grupas locekļi, kam nav piešķirta šāda atļauja, ir lietderīgi aprēķināt grupas palīgdarbību apjomu, izmantojot kritērijus, kas attiecībā uz visiem trim testiem izslēdz to grupas dalībnieku veiktās darbības, kuriem ir atļaujas saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(13)

Palīgdarbības testu mērķis ir pārbaudīt, vai personām grupā, kurām nav piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, būtu jāpiesakās atļaujai saistībā ar to darbību relatīvo vai absolūto apjomu ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem Savienībā. Palīgdarbības testi nosaka darbību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem apjomu Savienībā, ko personas grupā var veikt bez Direktīvas 2014/65/ES noteiktās atļaujas, jo minētās darbības ir palīgdarbības attiecībā pret grupas pamatdarbību. Tādēļ, lai noteiktu patieso palīgdarbību apjomu, ko veic grupas locekļi, kam nav piešķirta šāda atļauja, ir lietderīgi aprēķināt grupas palīgdarbību apjomu, izmantojot kritērijus, kas attiecībā uz visiem trim testiem izslēdz to grupas dalībnieku veiktās darbības, kuriem ir atļaujas saskaņā ar minēto direktīvu.

| (14) | Lai ļautu tirgus dalībniekiem plānot un veikt savu darījumdarbību pārdomātā veidā un ņemtu vērā darbības sezonālās tendences, to alternatīvo testu aprēķināšanas pamatā, ar ko nosaka, vai darbību uzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, vajadzētu būt trīs gadu periodam. Tāpēc struktūrām novērtējums par to, vai tās pārkāpj kādu no trim šo trīs alternatīvo testu robežvērtībām, būtu jāveic katru gadu, aprēķinot trīs gadu slīdošo vidējo aritmētisko. Šim pienākumam nevajadzētu skart kompetentās iestādes tiesības jebkurā laikā pieprasīt personai ziņot par pamatojumu, uz kuru balstoties attiecīgā persona Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta i) un ii) punkta nolūkos ir novērtējusi, ka tās darbība ir palīgdarbība attiecībā pret pamatdarbību. |
| --- | --- |

(14)

Lai ļautu tirgus dalībniekiem plānot un veikt savu darījumdarbību pārdomātā veidā un ņemtu vērā darbības sezonālās tendences, to alternatīvo testu aprēķināšanas pamatā, ar ko nosaka, vai darbību uzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību, vajadzētu būt trīs gadu periodam. Tāpēc struktūrām novērtējums par to, vai tās pārkāpj kādu no trim šo trīs alternatīvo testu robežvērtībām, būtu jāveic katru gadu, aprēķinot trīs gadu slīdošo vidējo aritmētisko. Šim pienākumam nevajadzētu skart kompetentās iestādes tiesības jebkurā laikā pieprasīt personai ziņot par pamatojumu, uz kuru balstoties attiecīgā persona Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta i) un ii) punkta nolūkos ir novērtējusi, ka tās darbība ir palīgdarbība attiecībā pret pamatdarbību.

| (15) | Darījumi, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina risku attiecībā uz komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, un grupas iekšējie darījumi būtu jāņem vērā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 648/2012 (4). Tomēr attiecībā uz darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (5) atsaucas tikai uz atvasinātajiem instrumentiem, ko netirgo regulētajos tirgos, savukārt Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkts attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo tirdzniecības vietās. Tāpēc, ja palīgdarbības testi vienlīdz attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo regulētos tirgos, un atvasinātajiem instrumentiem, kurus netirgo regulētos tirgos, attiecībā uz darījumiem, kurus uzskata par tādiem, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komerciālo darbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, ir lietderīgi ņemt vērā atvasinātos instrumentus, ko tirgo regulētos tirgos. |
| --- | --- |

(15)

Darījumi, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina risku attiecībā uz komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, un grupas iekšējie darījumi būtu jāņem vērā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 648/2012 (4). Tomēr attiecībā uz darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (5) atsaucas tikai uz atvasinātajiem instrumentiem, ko netirgo regulētajos tirgos, savukārt Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkts attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo tirdzniecības vietās. Tāpēc, ja palīgdarbības testi vienlīdz attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo regulētos tirgos, un atvasinātajiem instrumentiem, kurus netirgo regulētos tirgos, attiecībā uz darījumiem, kurus uzskata par tādiem, kas ir objektīvi izmērāmi kā darījumi, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komerciālo darbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, ir lietderīgi ņemt vērā atvasinātos instrumentus, ko tirgo regulētos tirgos.

| (16) | Dažos gadījumos, piemēram, ja esošā tirgus likviditāte ir nepietiekama vai ja attiecīgais atvasinātā instrumenta līgums nav pieejams, komercrisku var nebūt iespējams ierobežot, izmantojot tieši saistītu preču atvasināto instrumentu līgumu, t. i., līgumu ar tieši to pašu bāzes aktīvu un norēķinu datumu kā apdrošinātajam riskam. Šādā gadījumā attiecīgajai personai vajadzētu ļaut īstenot aplēstā riska ierobežošanu, riska darījuma segšanai izmantojot cieši saistītu instrumentu, piemēram, instrumentu ar atšķirīgu, bet ļoti tuvu bāzes aktīvu. Turklāt personām, kuras noslēdz preču atvasināto instrumentu līgumus, lai ierobežotu risku attiecībā uz saviem vispārējiem riskiem vai grupas vispārējiem riskiem, var ļaut izmantot makro līmeņa vai portfeļa riska ierobežošanu. Minētajiem makro līmeņa, portfeļa vai aplēstā riska ierobežošanas preču atvasinātajiem instrumentiem vajadzētu būt riska ierobežošanai palīgdarbības testu nolūkā. Ja persona, kas piemēro palīgdarbības testus, izmanto portfeļa vai makro līmeņa riska ierobežošanu, var nebūt iespējams noteikt tiešu saikni starp konkrētu darījumu ar preču atvasināto instrumentu un konkrētu risku, kas tieši saistīts ar komerciālajām un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībām, kas veiktas, lai pret to nodrošinātos. Riski, kas ir tieši saistīti ar komerciālajām un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībām, var būt sarežģīti, piemēram, vairāki ģeogrāfiskie tirgi, vairāki produkti, termiņi vai struktūras. Preču atvasināto instrumentu līgumu portfeļa pamatā, kas noslēgti, lai mazinātu minētos riskus, var būt sarežģītas riska pārvaldības sistēmas. Šādos gadījumos riska pārvaldības sistēmām būtu jānovērš tas, ka ar riska neierobežošanu saistīti darījumi tiek klasificēti kā riska ierobežošanas darījumi, un jānodrošina pietiekami nodalīts viedoklis par riska ierobežošanas portfeli, lai spekulatīvie elementi tiktu apzināti un ņemti vērā robežvērtībās. Pozīcijas nebūtu jāuzskata par tādām, kas samazina riskus, kuri ir saistīti ar komercdarbību, tikai pamatojoties uz to, ka tās veido daļu no riskus samazinošā portfeļa kopumā. |
| --- | --- |

(16)

Dažos gadījumos, piemēram, ja esošā tirgus likviditāte ir nepietiekama vai ja attiecīgais atvasinātā instrumenta līgums nav pieejams, komercrisku var nebūt iespējams ierobežot, izmantojot tieši saistītu preču atvasināto instrumentu līgumu, t. i., līgumu ar tieši to pašu bāzes aktīvu un norēķinu datumu kā apdrošinātajam riskam. Šādā gadījumā attiecīgajai personai vajadzētu ļaut īstenot aplēstā riska ierobežošanu, riska darījuma segšanai izmantojot cieši saistītu instrumentu, piemēram, instrumentu ar atšķirīgu, bet ļoti tuvu bāzes aktīvu. Turklāt personām, kuras noslēdz preču atvasināto instrumentu līgumus, lai ierobežotu risku attiecībā uz saviem vispārējiem riskiem vai grupas vispārējiem riskiem, var ļaut izmantot makro līmeņa vai portfeļa riska ierobežošanu. Minētajiem makro līmeņa, portfeļa vai aplēstā riska ierobežošanas preču atvasinātajiem instrumentiem vajadzētu būt riska ierobežošanai palīgdarbības testu nolūkā. Ja persona, kas piemēro palīgdarbības testus, izmanto portfeļa vai makro līmeņa riska ierobežošanu, var nebūt iespējams noteikt tiešu saikni starp konkrētu darījumu ar preču atvasināto instrumentu un konkrētu risku, kas tieši saistīts ar komerciālajām un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībām, kas veiktas, lai pret to nodrošinātos. Riski, kas ir tieši saistīti ar komerciālajām un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībām, var būt sarežģīti, piemēram, vairāki ģeogrāfiskie tirgi, vairāki produkti, termiņi vai struktūras. Preču atvasināto instrumentu līgumu portfeļa pamatā, kas noslēgti, lai mazinātu minētos riskus, var būt sarežģītas riska pārvaldības sistēmas. Šādos gadījumos riska pārvaldības sistēmām būtu jānovērš tas, ka ar riska neierobežošanu saistīti darījumi tiek klasificēti kā riska ierobežošanas darījumi, un jānodrošina pietiekami nodalīts viedoklis par riska ierobežošanas portfeli, lai spekulatīvie elementi tiktu apzināti un ņemti vērā robežvērtībās. Pozīcijas nebūtu jāuzskata par tādām, kas samazina riskus, kuri ir saistīti ar komercdarbību, tikai pamatojoties uz to, ka tās veido daļu no riskus samazinošā portfeļa kopumā.

| (17) | Risks var attīstīties laika gaitā, un, lai pielāgotos riska attīstībai, preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus, kas sākotnēji izpildīti, lai samazinātu risku saistībā ar komercdarbību, var būt jākompensē, izmantojot papildu preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus. Tādējādi riska ierobežošanu var panākt, kombinējot preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus, tostarp preču atvasināto instrumentu līgumus, ar ko kompensē tos preču atvasināto instrumentu līgumus, kas vairs nav saistīti ar komercrisku. Turklāt tāda riska izmaiņām, kas ir novērsts, atverot preču vai emisijas kvotu atvasinātā instrumenta pozīciju, lai samazinātu minēto risku, vēlāk nebūtu jāizraisa minētās pozīcijas kā sākotnēji nepriviliģēta darījuma pārvērtēšana. |
| --- | --- |

(17)

Risks var attīstīties laika gaitā, un, lai pielāgotos riska attīstībai, preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus, kas sākotnēji izpildīti, lai samazinātu risku saistībā ar komercdarbību, var būt jākompensē, izmantojot papildu preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus. Tādējādi riska ierobežošanu var panākt, kombinējot preču vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumus, tostarp preču atvasināto instrumentu līgumus, ar ko kompensē tos preču atvasināto instrumentu līgumus, kas vairs nav saistīti ar komercrisku. Turklāt tāda riska izmaiņām, kas ir novērsts, atverot preču vai emisijas kvotu atvasinātā instrumenta pozīciju, lai samazinātu minēto risku, vēlāk nebūtu jāizraisa minētās pozīcijas kā sākotnēji nepriviliģēta darījuma pārvērtēšana.

| (18) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/592 (6) papildina Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kad darbību uzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību. Minētā direktīva 2021. gada 16. februārī tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/338 (7), paredzot jaunus noteikumus attiecībā uz palīgdarbības atbrīvojumu un palīgdarbības testiem un pilnvarojot Komisiju pieņemt deleģēto aktu, kurā precizēti kritēriji, pēc kuriem nosaka, kad darbība ir uzskatāma par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī. Konkrētāk, vispārējā tirgus tests ir atcelts, jo preču atvasināto instrumentu situācija Savienībā ir mainījusies tādā mērā, ka vispārējā tirgus tests padarītu struktūras neatbilstīgas palīgdarbības atbrīvojuma piemērošanai pat tad, ja to darījumdarbība netiktu mainīta. Turklāt ir ieviests de minimis robežvērtības tests un mainītas tirdzniecības testa un ieguldītā kapitāla testa robežvērtības. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/592 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu, |
| --- | --- |

(18)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/592 (6) papildina Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kad darbību uzskata par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību. Minētā direktīva 2021. gada 16. februārī tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/338 (7), paredzot jaunus noteikumus attiecībā uz palīgdarbības atbrīvojumu un palīgdarbības testiem un pilnvarojot Komisiju pieņemt deleģēto aktu, kurā precizēti kritēriji, pēc kuriem nosaka, kad darbība ir uzskatāma par palīgdarbību attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī. Konkrētāk, vispārējā tirgus tests ir atcelts, jo preču atvasināto instrumentu situācija Savienībā ir mainījusies tādā mērā, ka vispārējā tirgus tests padarītu struktūras neatbilstīgas palīgdarbības atbrīvojuma piemērošanai pat tad, ja to darījumdarbība netiktu mainīta. Turklāt ir ieviests de minimis robežvērtības tests un mainītas tirdzniecības testa un ieguldītā kapitāla testa robežvērtības. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/592 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aktīvu kategorijas, kas kvalificējas palīgdarbības testam

Lai Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto personu darbības varētu uzskatīt par palīgdarbībām attiecībā pret grupas pamatdarbību, tām būtu jāattiecas uz vienu vai vairākām šādām aktīvu kategorijām:

| a) | preču atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā minēto preci vai bāzes aktīvu; |
| --- | --- |

a)

preču atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā minēto preci vai bāzes aktīvu;

| b) | emisijas kvotas, kas minētas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 11. punktā, vai emisijas kvotu atvasinātie instrumenti, kuri minēti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 4. punktā. |
| --- | --- |

b)

emisijas kvotas, kas minētas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 11. punktā, vai emisijas kvotu atvasinātie instrumenti, kuri minēti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 4. punktā.

2. pants

Palīgdarbības testi

1.   Uzskata, ka 1. pantā minētās personu darbības ir palīgdarbības attiecībā pret pamatdarbību grupas līmenī, ja tās atbilst kādam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | saskaņā ar 3. pantu aprēķinātais neto nenokārtotais nosacītais riska darījums ar Savienībā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam vai ar emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, izņemot tirdzniecības vietā tirgotus preču atvasinātos instrumentus, emisijas kvotas vai to atvasinātos instrumentus, ir mazāks par gada robežvērtību – 3 miljardiem EUR (“de minimis robežvērtības tests”); |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 3. pantu aprēķinātais neto nenokārtotais nosacītais riska darījums ar Savienībā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam vai ar emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, izņemot tirdzniecības vietā tirgotus preču atvasinātos instrumentus, emisijas kvotas vai to atvasinātos instrumentus, ir mazāks par gada robežvērtību – 3 miljardiem EUR (“de minimis robežvērtības tests”);

| b) | minēto darbību apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 4. panta 1. punktu, veido 50 % vai mazāk no grupas citu tirdzniecības darbību kopapjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

minēto darbību apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 4. panta 1. punktu, veido 50 % vai mazāk no grupas citu tirdzniecības darbību kopapjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 4. panta 2. punktu;

| c) | aplēstais kapitāls, kas ieguldīts, lai veiktu minētās darbības, aprēķināts saskaņā ar 5. panta 1. un 3. punktu, neveido vairāk kā 50 % no kapitāla, kas grupas līmenī ieguldīts, lai veiktu pamatdarbību, kas aprēķināts saskaņā ar 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

aplēstais kapitāls, kas ieguldīts, lai veiktu minētās darbības, aprēķināts saskaņā ar 5. panta 1. un 3. punktu, neveido vairāk kā 50 % no kapitāla, kas grupas līmenī ieguldīts, lai veiktu pamatdarbību, kas aprēķināts saskaņā ar 5. panta 4. punktu.

2.   Uzskata, ka grupa ietver mātesuzņēmumu un visus tā meitasuzņēmumus. Tā ietver struktūras, kas atrodas Savienībā un trešās valstīs, neatkarīgi no tā, vai grupas galvenā mītne atrodas Savienībā vai ārpus tās.

3. pants

De minimis
  robežvērtības tests

1.   Neto nenokārtoto nosacīto riska darījumu, kas minēts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, aprēķina kā vidējo aritmētisko rādītāju par iepriekšējo 12 mēnešu apkopotajām mēneša beigās neto neatmaksātajām nosacītajām vērtībām, kuras izriet no visiem tiem līgumiem par preču atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam vai par emisijas kvotām, vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, ko Savienībā noslēgusi persona grupā.

Pirmajā daļā minētās neto neatmaksātās nosacītās vērtības aprēķina, pamatojoties uz visiem tiem tirdzniecības vietā netirgotajiem līgumiem par preču atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam vai līgumiem par emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķinam, kuros līgumslēdzēja puse ir jebkura persona, kas atrodas Savienībā, 6. panta 2. punktā minētajā attiecīgajā gada pārskata periodā.

Pirmajā un otrajā daļā minētie preču atvasināto instrumentu vai emisijas kvotu atvasināto instrumentu līgumi skaidras naudas norēķiniem ietver visus atvasinātos līgumus, kuri saistīti ar precēm vai emisijas kvotām un kuru norēķins jāveic skaidrā naudā vai par kuriem var norēķināties skaidrā naudā pēc vienas puses izvēles, izņemot saistību neizpildes vai cita izbeigšanas gadījuma dēļ.

2.   Pirmajā daļā minētajā apkopošanā neiekļauj pozīcijas no līgumiem, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem darījumiem vai no līgumiem, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no tiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Direktīvu 2013/36/ES.

3.   Šā panta 1. punktā minētās neto neatmaksātās nosacītās vērtības nosaka saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto ieskaita metodoloģiju.

4.   Vērtības, kas izriet no šajā pantā minētās apkopošanas, ir denominētas euro valūtā.

4. pants

Tirdzniecības tests

1.   To 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto darbību apjomu, ko Savienībā veic persona grupā, aprēķina, apkopojot visu tādu līgumu par preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem bruto nosacīto vērtību, kuros minētā persona ir līgumslēdzēja puse.

Pirmajā daļā minētajā apkopošanā neietver līgumus, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem darījumiem, vai līgumus, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no tiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Direktīvu 2013/36/ES.

2.   Grupas tirdzniecības darbību kopapjomu, kas minēts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, aprēķina, apkopojot visu tādu līgumu ar preču atvasinātajiem instrumentiem, emisijas kvotām un to atvasinātajiem instrumentiem bruto nosacīto vērtību, kuros līgumslēdzēja puse ir persona attiecīgajā grupā.

Pirmajā daļā minētajā apkopošanā neietver līgumus, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem darījumiem, vai līgumus, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no tiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES.

3.   Vispārējās tirgus tirdzniecības darbības, kas minētas šā panta 1. un 2. punktā, aprēķina, apkopojot visu tādu tirdzniecības vietā netirgotu līgumu bruto nosacīto vērtību, kuros līgumslēdzēja puse ir jebkura persona, kas atrodas Savienībā, un jebkuru citu līgumu bruto nosacīto vērtību, kas tiek tirgoti tirdzniecības vietā, kura atrodas Savienībā, 6. panta 2. punktā minētajā attiecīgajā gada pārskata periodā.

4.   Šajā pantā minētās apkopotās vērtības ir denominētas euro valūtā.

5. pants

Ieguldītā kapitāla tests

1.   Aplēstais kapitāls, kas ieguldīts, lai veiktu 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās darbības, ir šādu elementu summa:

| a) | 15 % no katras neto pozīcijas, garās vai īsās, kas reizināti ar cenu par preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai tās atvasinātajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

15 % no katras neto pozīcijas, garās vai īsās, kas reizināti ar cenu par preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai tās atvasinātajiem instrumentiem;

| b) | 3 % no bruto pozīcijas, garās un īsās, kas reizināti ar cenu par preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai tās atvasinātajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

b)

3 % no bruto pozīcijas, garās un īsās, kas reizināti ar cenu par preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai tās atvasinātajiem instrumentiem.

Šā panta 1. punktā minētās pozīcijas aprēķina, pamatojoties uz visiem tādiem tirdzniecības vietā netirgotiem līgumiem, kuros līgumslēdzēja puse ir jebkura persona, kas atrodas Savienībā, un jebkuriem citiem līgumiem, kas tiek tirgoti tirdzniecības vietā, kura atrodas Savienībā, 6. panta 2. punktā minētajā attiecīgajā gada pārskata periodā.

2.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkā preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotas vai tās atvasinātā instrumenta neto pozīciju Savienībā nosaka, veicot garo un īso pozīciju ieskaitu:

| a) | katrā preču atvasināto instrumentu līguma veidā ar konkrētu preci kā bāzes aktīvu, lai aprēķinātu neto pozīciju katram līguma veidam ar attiecīgo preci kā bāzes aktīvu; |
| --- | --- |

a)

katrā preču atvasināto instrumentu līguma veidā ar konkrētu preci kā bāzes aktīvu, lai aprēķinātu neto pozīciju katram līguma veidam ar attiecīgo preci kā bāzes aktīvu;

| b) | emisijas kvotu līgumā, lai aprēķinātu neto pozīciju minētajā emisiju kvotu līgumā; vai |
| --- | --- |

b)

emisijas kvotu līgumā, lai aprēķinātu neto pozīciju minētajā emisiju kvotu līgumā; vai

| c) | katrā emisijas kvotu atvasināto instrumentu līguma veidā, lai aprēķinātu neto pozīciju katram emisijas kvotu atvasināto instrumentu līguma veidam. |
| --- | --- |

c)

katrā emisijas kvotu atvasināto instrumentu līguma veidā, lai aprēķinātu neto pozīciju katram emisijas kvotu atvasināto instrumentu līguma veidam.

Šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkā dažādos līgumu veidos ar to pašu preci kā bāzes aktīvu vai dažādos atvasināto instrumentu līgumu veidos ar to pašu emisijas kvotu kā bāzes aktīvu, neto pozīcijām var veikt savstarpēju ieskaitu.

3.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkā preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu bruto pozīciju nosaka, aprēķinot neto pozīciju absolūtās vērtības katram līguma veidam ar konkrētu preci kā bāzes aktīvu, katram emisijas kvotas līgumam vai katram līgumam ar konkrētu emisijas kvotu kā bāzes aktīvu.

Šā panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkā dažādos atvasināto instrumentu līgumu veidos ar to pašu preci kā bāzes aktīvu vai dažādos atvasināto instrumentu līgumu veidos ar to pašu emisijas kvotu kā bāzes aktīvu, neto pozīcijām nevar veikt savstarpēju ieskaitu.

Aplēstā kapitāla aprēķinā neiekļauj pozīcijas, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtajā daļā, a), b) un c) apakšpunktā minētajiem darījumiem vai no līgumiem, kuros attiecīgā persona grupā, kas ir līgumslēdzēja puse kādā no tiem, ir saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai Direktīvu 2013/36/ES.

4.   Kapitāls, kas ieguldīts, lai veiktu grupas pamatdarbību, ir grupas kopējo aktīvu summa, no kuras atņemts īstermiņa parāds, kā reģistrēts grupas konsolidētajos finanšu pārskatos attiecīgā gada aprēķina perioda beigās. Šā punkta nolūkā īstermiņa parāds ir parāds, kura termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem.

5.   Vērtības, kas izriet no šajā pantā minētajiem aprēķiniem, ir denominētas euro valūtā.

6. pants

Aprēķināšanas procedūra

1.   Šīs regulas 3. pantā minēto de minimis robežvērtības testa aprēķinu nosaka, atsaucoties uz trim gada aprēķina periodiem pirms aprēķina datuma, un iegūto gada vērtību vidējo aritmētisko salīdzina ar attiecīgajām robežvērtībām, kas minētas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šīs regulas 4. un 5. pantā minēto tirdzniecības darbību un ieguldītā kapitāla apjoma aprēķina pamatā ir ikdienas tirdzniecības darbību vidējais aritmētiskais vai aplēstais kapitāls, kas iedalīts šādām tirdzniecības darbībām, pirmajos trīs gada aprēķina periodos, kas ir pirms aprēķināšanas dienas. Aprēķinus veic katru gadu tā kalendārā gada pirmajā ceturksnī, kas seko gada aprēķina periodam, kurā iegūto gada vērtību vidējo aritmētisko salīdzina ar attiecīgajām robežvērtībām, kas minētas 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā gada aprēķina periods ir periods, kas sākas konkrētā gada 1. janvārī un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā tirdzniecības darbību apjoma vai tirdzniecības darbībām iedalītā aplēstā kapitāla aprēķināšanā 2022. gadā ņem vērā trīs iepriekšējos gada aprēķināšanas periodus, kas sākas 2019. gada 1. janvārī, 2020. gada 1. janvārī un 2021. gada 1. janvārī, un aprēķināšanā 2023. gadā ņem vērā trīs iepriekšējos gada aprēķināšanas periodus, kas sākas 2020. gada 1. janvārī, 2021. gada 1. janvārī un 2022. gada 1. janvārī.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, atsauces periods ikdienas tirdzniecības darbību vai šādām tirdzniecības darbībām iedalītā aplēstā kapitāla aprēķināšanai ietver tikai nesenāko gada aprēķina periodu, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | ikdienas tirdzniecības darbības vai aplēstais kapitāls, kas iedalīts šādām tirdzniecības darbībām, samazinās par vairāk nekā 10 %, jaunāko no trīs iepriekšējiem gada aprēķinu periodiem salīdzinot ar nesenāko gada aprēķina periodu; kā arī |
| --- | --- |

a)

ikdienas tirdzniecības darbības vai aplēstais kapitāls, kas iedalīts šādām tirdzniecības darbībām, samazinās par vairāk nekā 10 %, jaunāko no trīs iepriekšējiem gada aprēķinu periodiem salīdzinot ar nesenāko gada aprēķina periodu; kā arī

| b) | ikdienas tirdzniecības darbības vai aplēstais kapitāls, kas iedalīts šādām tirdzniecības darbībām, jaunākajā no trīs gada aprēķina periodiem ir zemāks nekā divos iepriekšējos aprēķina periodos. |
| --- | --- |

b)

ikdienas tirdzniecības darbības vai aplēstais kapitāls, kas iedalīts šādām tirdzniecības darbībām, jaunākajā no trīs gada aprēķina periodiem ir zemāks nekā divos iepriekšējos aprēķina periodos.

7. pants

Darījumi, kas klasificējami kā riskus mazinoši

1.   Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas b) apakšpunkta nolūkos darījumu ar atvasinātajiem instrumentiem uzskata par objektīvi izmērāmu kā darījumu, kas samazina riskus, kuri tieši attiecas uz komerciālo darbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, ja ir izpildīts viens vai vairāki no turpmāk minētajiem kritērijiem:

| a) | darījums samazina riskus, kas rodas no potenciālajām izmaiņām to aktīvu, pakalpojumu, izejvielu, produktu, preču vai saistību vērtībā, kuri ir personas vai tās grupas īpašumā, kurus tas ražo, izgatavo, pārstrādā, nodrošina, pērk, izplata, iznomā, pārdod vai izmanto, vai plāno iegūt īpašumā, ražot, izgatavot, pārstrādāt, nodrošināt, pirkt, izplatīt, iznomāt, pārdot vai izmantot parastās darījumdarbības gaitā; |
| --- | --- |

a)

darījums samazina riskus, kas rodas no potenciālajām izmaiņām to aktīvu, pakalpojumu, izejvielu, produktu, preču vai saistību vērtībā, kuri ir personas vai tās grupas īpašumā, kurus tas ražo, izgatavo, pārstrādā, nodrošina, pērk, izplata, iznomā, pārdod vai izmanto, vai plāno iegūt īpašumā, ražot, izgatavot, pārstrādāt, nodrošināt, pirkt, izplatīt, iznomāt, pārdot vai izmantot parastās darījumdarbības gaitā;

| b) | darījums sedz riskus, kas rodas no potenciālās netiešās ietekmes uz a) apakšpunktā minēto aktīvu, pakalpojumu, izlietojuma, produktu, izejvielu vai saistību vērtību procentu likmju, inflācijas, valūtas maiņas likmju vai kredītriska svārstību rezultātā; |
| --- | --- |

b)

darījums sedz riskus, kas rodas no potenciālās netiešās ietekmes uz a) apakšpunktā minēto aktīvu, pakalpojumu, izlietojuma, produktu, izejvielu vai saistību vērtību procentu likmju, inflācijas, valūtas maiņas likmju vai kredītriska svārstību rezultātā;

| c) | darījums ir atzīstams par riska ierobežošanas līgumu atbilstīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

c)

darījums ir atzīstams par riska ierobežošanas līgumu atbilstīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (8) 3. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā atbilstīgs riska ierobežošanas darījums, kas veikts atsevišķi vai kombinācijā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem, ir tāds, kuram nefinanšu uzņēmums:

| a) | iekšējās politikās apraksta šādus elementus:






  i) | preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līgumu veidus, kas ietverti portfeļos, kuri izmantoti, lai samazinātu riskus, kas tieši attiecas uz komerciālo darbību vai finanšu līdzekļu pārvaldīšanas darbību, un to atbilstības kritērijus; |
| --- | --- | --- |

a)

iekšējās politikās apraksta šādus elementus:

i)

preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu līgumu veidus, kas ietverti portfeļos, kuri izmantoti, lai samazinātu riskus, kas tieši attiecas uz komerciālo darbību vai finanšu līdzekļu pārvaldīšanas darbību, un to atbilstības kritērijus;

| ii) | saikni starp portfeli un riskiem, kurus portfelis samazina; |
| --- | --- |

ii)

saikni starp portfeli un riskiem, kurus portfelis samazina;

| iii) | pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu, ka darījumi attiecībā uz šiem līgumiem nekalpo citam mērķim kā vien segt riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu uzņēmuma komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, un ka jebkuru darījumu, kas kalpo citam mērķim, var skaidri identificēt; |
| --- | --- |

iii)

pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu, ka darījumi attiecībā uz šiem līgumiem nekalpo citam mērķim kā vien segt riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu uzņēmuma komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību, un ka jebkuru darījumu, kas kalpo citam mērķim, var skaidri identificēt;

| b) | spēj sniegt pietiekami nodalītu viedokli par portfeļiem attiecībā uz preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu klasi, bāzes preci, termiņu un citiem būtiskajiem faktoriem. |
| --- | --- |

b)

spēj sniegt pietiekami nodalītu viedokli par portfeļiem attiecībā uz preču atvasināto instrumentu, emisijas kvotu vai to atvasināto instrumentu klasi, bāzes preci, termiņu un citiem būtiskajiem faktoriem.

8. pants

Atcelšana

Deleģēto regulu (ES) 2017/592 atceļ.

Atsauces uz Deleģēto regulu (ES) 2017/592 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.

9. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/592 (2016. gada 1. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz nosakāmajiem kritērijiem, ja darbību uzskata par papilddarbību pamatdarbībai (OV L 87, 31.3.2017., 492. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Šī regula | Deleģētā regula (ES) 2017/592 |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. panta 1. punkts |
| 2. pants | 1. pants |
| 3. pants | 2. panta 2., 3. un 4. punkts
  3. panta 3. un 4. punkts |
| 4. pants | 2. panta 2., 3. un 4. punkts
  3. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 3. panta 3. un 4. punkts |
| 5. pants | 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 3. panta 5. līdz 10. punkts |
| 6. pants | 4. pants |
| 7. pants | 5. pants |
| 8. pants | – |
| 9. pants | 6. pants |

Šī regula

Deleģētā regula (ES) 2017/592

1. pants

2. panta 1. punkts

2. pants

1. pants

3. pants

2. panta 2., 3. un 4. punkts

3. panta 3. un 4. punkts

4. pants

2. panta 2., 3. un 4. punkts

3. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 3. panta 3. un 4. punkts

5. pants

3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 3. panta 5. līdz 10. punkts

6. pants

4. pants

7. pants

5. pants

8. pants

–

9. pants

6. pants

---

LĒMUMI

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/11

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1834

(2021. gada 6. oktobris),

ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus un četrus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumus,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.

| (2) | Padome 2020. gada 20. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/102 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. Padome 2020. gada 19. maijā pieņēma Lēmumu (ES) 2020/682 (3), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika. Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/2076 (4), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2020. gada 20. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/102 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. Padome 2020. gada 19. maijā pieņēma Lēmumu (ES) 2020/682 (3), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika. Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/2076 (4), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika.

| (3) | Pēc Massimiliano FEDRIGA kunga, Christian SOLINAS kunga un Donato TOMA kunga atkāpšanās no amata un pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Manuela BORA kundze, Enrico ROSSI kungs un Alessandra SARTORE kundze, ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Massimiliano FEDRIGA kunga, Christian SOLINAS kunga un Donato TOMA kunga atkāpšanās no amata un pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīta Manuela BORA kundze, Enrico ROSSI kungs un Alessandra SARTORE kundze, ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas.

| (4) | Pēc Vincenzo DE LUCA kunga, Domenico GIANNETTA kunga un Arno KOMPATSCHER kunga atkāpšanās no amata un pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Pierluigi MARQUIS kungs, ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Vincenzo DE LUCA kunga, Domenico GIANNETTA kunga un Arno KOMPATSCHER kunga atkāpšanās no amata un pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Pierluigi MARQUIS kungs, ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

| (5) | Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļiem ir ierosinājusi iecelt šādus reģionālu struktūru pārstāvjus, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras: Guido CASTELLI kungs, Assessore della Regione Marche (Markes reģiona reģionālais ministrs), Michele EMILIANO kungs, Presidente della Regione Puglia (Apūlijas reģiona priekšsēdētājs) un Eugenio GIANI kungs, Presidente della Regione Toscana (Toskānas reģiona priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

(5)

Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļiem ir ierosinājusi iecelt šādus reģionālu struktūru pārstāvjus, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras: Guido CASTELLI kungs, Assessore della Regione Marche (Markes reģiona reģionālais ministrs), Michele EMILIANO kungs, Presidente della Regione Puglia (Apūlijas reģiona priekšsēdētājs) un Eugenio GIANI kungs, Presidente della Regione Toscana (Toskānas reģiona priekšsēdētājs).

| (6) | Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Nicola CAPUTO kungu, reģionālās struktūras pārstāvi, kas ir politiski atbildīgs vēlētam forumam, Assessore della Regione Campania (Kampānijas reģiona reģionālais ministrs). |
| --- | --- |

(6)

Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Nicola CAPUTO kungu, reģionālās struktūras pārstāvi, kas ir politiski atbildīgs vēlētam forumam, Assessore della Regione Campania (Kampānijas reģiona reģionālais ministrs).

| (7) | Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Luciano Emilio CAVERI kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valles d’Aostas autonomā reģiona reģionālais ministrs un padomes deputāts). |
| --- | --- |

(7)

Itālijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Luciano Emilio CAVERI kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valles d’Aostas autonomā reģiona reģionālais ministrs un padomes deputāts).

| (8) | Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 31. oktobrim par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Arno KOMPATSCHER kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolcāno autonomās provinces padomes deputāts – Trentīno Alto-Adidžes reģiona un Bolcāno autonomās provinces priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

(8)

Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 31. oktobrim par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Arno KOMPATSCHER kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolcāno autonomās provinces padomes deputāts – Trentīno Alto-Adidžes reģiona un Bolcāno autonomās provinces priekšsēdētājs).

| (9) | Itālijas valdība uz laiku līdz 2024. gada 28. februārim par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Christian SOLINAS kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas reģiona priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

(9)

Itālijas valdība uz laiku līdz 2024. gada 28. februārim par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Christian SOLINAS kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas reģiona priekšsēdētājs).

| (10) | Itālijas valdība uz laiku līdz 2024. gada 31. oktobrim par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Donatella TESEI kundzi, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Umbria (Umbrijas reģiona priekšsēdētāja). |
| --- | --- |

(10)

Itālijas valdība uz laiku līdz 2024. gada 31. oktobrim par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Donatella TESEI kundzi, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Umbria (Umbrijas reģiona priekšsēdētāja).

| (11) | Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 30. aprīlim par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Donato TOMA kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Molise (Molīzes reģiona priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

(11)

Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 30. aprīlim par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Donato TOMA kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Molise (Molīzes reģiona priekšsēdētājs).

| (12) | Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 31. martam par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Nicola ZINGARETTI kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Lazio (Lacio reģiona priekšsēdētājs), |
| --- | --- |

(12)

Itālijas valdība uz laiku līdz 2023. gada 31. martam par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Nicola ZINGARETTI kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Lazio (Lacio reģiona priekšsēdētājs),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Reģionu komitejā tiek iecelti šādi reģionālu vai vietēju struktūru pārstāvji, kam ir vēlētas varas pilnvaras vai kas ir politiski atbildīgi vēlētam forumam:

| a) | par locekļiem:






  — | uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Guido CASTELLI kungs, Assessore della Regione Marche (Markes reģiona reģionālais ministrs), |
| --- | --- | --- |

a)

par locekļiem:

—

uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Guido CASTELLI kungs, Assessore della Regione Marche (Markes reģiona reģionālais ministrs),

| — | uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Michele EMILIANO kungs, Presidente della Regione Puglia (Apūlijas reģiona priekšsēdētājs), |
| --- | --- |

—

uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Michele EMILIANO kungs, Presidente della Regione Puglia (Apūlijas reģiona priekšsēdētājs),

| — | uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Eugenio GIANI kungs, Presidente della Regione Toscana (Toskānas reģiona priekšsēdētājs), |
| --- | --- |

—

uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Eugenio GIANI kungs, Presidente della Regione Toscana (Toskānas reģiona priekšsēdētājs),

| — | uz laiku līdz 2023. gada 31. oktobrim – Arno KOMPATSCHER kungs, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolcāno autonomās provinces padomes deputāts – Trentīno Alto-Adidžes reģiona un Bolcāno autonomās provinces priekšsēdētājs) (amata maiņa), |
| --- | --- |

—

uz laiku līdz 2023. gada 31. oktobrim – Arno KOMPATSCHER kungs, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (Bolcāno autonomās provinces padomes deputāts – Trentīno Alto-Adidžes reģiona un Bolcāno autonomās provinces priekšsēdētājs) (amata maiņa),

| — | uz laiku līdz 2024. gada 31. oktobrim – Donatella TESEI kundze, Presidente della Regione Umbria (Umbrijas reģiona priekšsēdētāja), |
| --- | --- |

—

uz laiku līdz 2024. gada 31. oktobrim – Donatella TESEI kundze, Presidente della Regione Umbria (Umbrijas reģiona priekšsēdētāja),

| — | uz laiku līdz 2023. gada 31. martam – Nicola ZINGARETTI kungs, Presidente della Regione Lazio (Lacio reģiona priekšsēdētājs); |
| --- | --- |

—

uz laiku līdz 2023. gada 31. martam – Nicola ZINGARETTI kungs, Presidente della Regione Lazio (Lacio reģiona priekšsēdētājs);

un

| b) | par locekļu aizstājējiem:






  — | uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Nicola CAPUTO kungs, Assessore della Regione Campania (Kampānijas reģiona reģionālais ministrs), |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļu aizstājējiem:

—

uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Nicola CAPUTO kungs, Assessore della Regione Campania (Kampānijas reģiona reģionālais ministrs),

| — | uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Luciano Emilio CAVERI kungs, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valles d’Aostas autonomā reģiona reģionālais ministrs un padomes deputāts), |
| --- | --- |

—

uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim – Luciano Emilio CAVERI kungs, Assessore e Consigliere della Regione autonoma Valle d’Aosta (Valles d’Aostas autonomā reģiona reģionālais ministrs un padomes deputāts),

| — | uz laiku līdz 2024. gada 28. februārim – Christian SOLINAS kungs, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas reģiona priekšsēdētājs) (amata maiņa), |
| --- | --- |

—

uz laiku līdz 2024. gada 28. februārim – Christian SOLINAS kungs, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas reģiona priekšsēdētājs) (amata maiņa),

| — | uz laiku līdz 2023. gada 30. aprīlim – Donato TOMA kungs, Presidente della Regione Molise (Molīzes reģiona priekšsēdētājs) (amata maiņa). |
| --- | --- |

—

uz laiku līdz 2023. gada 30. aprīlim – Donato TOMA kungs, Presidente della Regione Molise (Molīzes reģiona priekšsēdētājs) (amata maiņa).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 6. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. VIZJAK

---

(1)  
  OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/102 (2020. gada 20. janvāris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 20, 24.1.2020., 2. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/682 (2020. gada 19. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Itālijas Republika (OV L 161, 25.5.2020., 9. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2020/2076 (2020. gada 7. decembris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Itālijas Republika (OV L 424, 15.12.2020., 55. lpp.).

4

---

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/14

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1835

(2021. gada 6. oktobris),

ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumus,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.

| (2) | Padome 2019. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2157 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2019. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2157 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus.

| (3) | Pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Ignacio Jesús AGUADO CRESPO kungs, un pēc Mikel IRUJO AMEZAGA kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad beidzies termiņš valsts piešķirtam pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Ignacio Jesús AGUADO CRESPO kungs, un pēc Mikel IRUJO AMEZAGA kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

| (4) | Spānijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļu aizstājējiem ir ierosinājusi iecelt šādus reģionālu struktūru pārstāvjus, kas ir politiski atbildīgi vēlētam forumam: José Francisco HERRERA ANTONAYA kungs, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (sadarbības ar valsti un Eiropas Savienību ģenerāldirektors, Madrides apgabals), un Sergio PÉREZ GARCÍA kungs, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (ārējās darbības ģenerāldirektors, Navarras valdība), |
| --- | --- |

(4)

Spānijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļu aizstājējiem ir ierosinājusi iecelt šādus reģionālu struktūru pārstāvjus, kas ir politiski atbildīgi vēlētam forumam: José Francisco HERRERA ANTONAYA kungs, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (sadarbības ar valsti un Eiropas Savienību ģenerāldirektors, Madrides apgabals), un Sergio PÉREZ GARCÍA kungs, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (ārējās darbības ģenerāldirektors, Navarras valdība),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļu aizstājējiem tiek iecelti šādi reģionālu struktūru pārstāvji, kas ir politiski atbildīgi vēlētam forumam:

| — | José Francisco HERRERA ANTONAYA kungs, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (sadarbības ar valsti un Eiropas Savienību ģenerāldirektors, Madrides apgabals), |
| --- | --- |

—

José Francisco HERRERA ANTONAYA kungs, Director General de Cooperación con el Estado y la Unión Europea, Comunidad de Madrid (sadarbības ar valsti un Eiropas Savienību ģenerāldirektors, Madrides apgabals),

| — | Sergio PÉREZ GARCÍA kungs, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (ārējās darbības ģenerāldirektors, Navarras valdība). |
| --- | --- |

—

Sergio PÉREZ GARCÍA kungs, Director General de Acción Exterior, Gobierno de Navarra (ārējās darbības ģenerāldirektors, Navarras valdība).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 6. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. VIZJAK

---

(1)  
  OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/2157 (2019. gada 10. decembris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 327, 17.12.2019., 78. lpp.).

2

---

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/16

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1836

(2021. gada 15. oktobris),

ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par minētā līguma grozīšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1), un minētais līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1), un minētais līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

| (2) | Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ar noteikumu, ka šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Ievērojot Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu, Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei, un Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno minētie lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ar noteikumu, ka šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Ievērojot Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu, Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei, un Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno minētie lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam.

| (3) | Neuzmanības kļūdas dēļ viens Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai lēmums un viens ieteikums nav uzskaitīti Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā. Līdz pārejas perioda beigām tika pieņemti vēl četri lēmumi un viens ieteikums. Tāpēc minētie lēmumi un ieteikumi būtu jāpievieno minētajam pielikumam. |
| --- | --- |

(3)

Neuzmanības kļūdas dēļ viens Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai lēmums un viens ieteikums nav uzskaitīti Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā. Līdz pārejas perioda beigām tika pieņemti vēl četri lēmumi un viens ieteikums. Tāpēc minētie lēmumi un ieteikumi būtu jāpievieno minētajam pielikumam.

| (4) | Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem lēmums, ievērojot Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, lai novērstu minētos izlaidumus un trūkumus. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem lēmums, ievērojot Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, lai novērstu minētos izlaidumus un trūkumus.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu izveidotajā Apvienotajā komitejā par lēmumu, kurš jāpieņem saskaņā ar minētā līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 15. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  
  OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

1

---

PROJEKTS

APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR LĪGUMU PAR LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANOS NO EIROPAS SAVIENĪBAS UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS, LĒMUMS Nr. [...]/2021

(... gada...),

ar ko groza Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (1) (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši tā 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar minētā līguma 164. panta 1. punktu (“Apvienotā komiteja”), ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ar noteikumu, ka šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno šādi lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar minētā līguma 164. panta 1. punktu (“Apvienotā komiteja”), ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ar noteikumu, ka šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno šādi lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam.

| (2) | Juridiskās noteiktības labad Izstāšanās līguma I pielikuma I daļa būtu jāgroza, pievienojot Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai piecus lēmumus un divus ieteikumus, kas iepriekš tajā nebija uzskaitīti, un svītrojot un aizstājot divus lēmumus, |
| --- | --- |

(2)

Juridiskās noteiktības labad Izstāšanās līguma I pielikuma I daļa būtu jāgroza, pievienojot Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai piecus lēmumus un divus ieteikumus, kas iepriekš tajā nebija uzskaitīti, un svītrojot un aizstājot divus lēmumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izstāšanās līgumu groza šādi:

| 1) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Piemērojamie tiesību akti (A sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikumu Nr. A1 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktā minētā apliecinājuma izdošanu (2); |
| --- | --- |

1)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Piemērojamie tiesību akti (A sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikumu Nr. A1 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktā minētā apliecinājuma izdošanu (2);

| 2) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Elektroniskā datu apmaiņa (E sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. E6, kā noteikt, kad elektronisku ziņojumu uzskata par likumīgi piegādātu sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas (EESSI) sistēmā (3); |
| --- | --- |

2)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Elektroniskā datu apmaiņa (E sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. E6, kā noteikt, kad elektronisku ziņojumu uzskata par likumīgi piegādātu sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas (EESSI) sistēmā (3);

| 3) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H9 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. un 70. pantā un Lēmumā Nr. S9 minēto termiņu atlikšanu sakarā ar Covid-19 pandēmiju (4); |
| --- | --- |

3)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H9 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. un 70. pantā un Lēmumā Nr. S9 minēto termiņu atlikšanu sakarā ar Covid-19 pandēmiju (4);

| 4) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H10 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (5); |
| --- | --- |

4)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H10 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (5);

| 5) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H11 par Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. un 70. pantā un Lēmumā Nr. S9 minēto termiņu atlikšanu sakarā ar Covid-19 pandēmiju (6); |
| --- | --- |

5)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H11 par Regulas (EK) Nr. 987/2009 67. un 70. pantā un Lēmumā Nr. S9 minēto termiņu atlikšanu sakarā ar Covid-19 pandēmiju (6);

| 6) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikumu Nr. H2 par autentiskuma elementu iekļaušanu portatīvajos dokumentos, kurus izdevusi dalībvalsts iestāde un kuros norādīts personas stāvoklis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 piemērošanas vajadzībām (7); |
| --- | --- |

6)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Horizontālie jautājumi (H sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikumu Nr. H2 par autentiskuma elementu iekļaušanu portatīvajos dokumentos, kurus izdevusi dalībvalsts iestāde un kuros norādīts personas stāvoklis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 piemērošanas vajadzībām (7);

| 7) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Slimība (S sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. S11 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai (8); |
| --- | --- |

7)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļas sadaļā “Slimība (S sērija)” pievieno Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. S11 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai (8);

| 8) | Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā svītro un aizstāj šādus aktus:






  a) | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. H8 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (9), kas aizstāts ar Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H10 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (10); |
| --- | --- | --- |

8)

Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā svītro un aizstāj šādus aktus:

a)

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. H8 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (9), kas aizstāts ar Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. H10 par Administratīvās komisijas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (10);

| b) | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. S9 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 (11) 35. un 41. panta īstenošanai, kas aizstāts ar Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. S11 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 (12) 35. un 41. panta īstenošanai. |
| --- | --- |

b)

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. S9 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 (11) 35. un 41. panta īstenošanai, kas aizstāts ar Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmumu Nr. S11 par atmaksāšanas procedūrām Regulas (EK) Nr. 883/2004 (12) 35. un 41. panta īstenošanai.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

---

(1)  
  ES OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

1

(2)  
  ES OV C 183, 29.5.2018., 5. lpp.

2

(3)  
  ES OV C 355, 4.10.2018., 5. lpp.

3

(4)  
  ES OV C 259, 7.8.2020., 9. lpp.

4

(5)  
  ES OV C 89, 16.3.2021., 6. lpp.

5

(6)  
  ES OV C 170, 6.5.2021., 4. lpp.

6

(7)  
  ES OV C 147, 29.4.2019., 6. lpp.

7

(8)  
  ES OV C 236, 18.6.2021., 4. lpp.

8

(9)  
  ES OV C 263, 20.7.2016., 3. lpp.

9

(10)  
  ES OV C 89, 16.3.2021., 6. lpp.

10

(11)  
  ES OV C 279, 27.9.2013., 8. lpp.

11

(12)  
  ES OV C 236, 18.6.2021., 4. lpp.

12

---

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/20

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1837

(2021. gada 15. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz grozījumu lēmumā, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

| (2) | Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja līdz Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigām izveidoja sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja līdz Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigām izveidoja sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām.

| (3) | Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, šajā sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, šajā sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

| (4) | Viena no Savienības ierosinātajām personām, kas iekļauta sarakstā, ir iecelta par Tiesas ģenerāladvokātu, un tāpēc tā vairs neatbilst prasībām, lai saskaņā ar Izstāšanās līgumu būtu par šķīrējtiesnesi. |
| --- | --- |

(4)

Viena no Savienības ierosinātajām personām, kas iekļauta sarakstā, ir iecelta par Tiesas ģenerāladvokātu, un tāpēc tā vairs neatbilst prasībām, lai saskaņā ar Izstāšanās līgumu būtu par šķīrējtiesnesi.

| (5) | Tāpēc minētā persona ir jāaizstāj ar kandidātu no to kandidātu rezerves saraksta, kuri vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, kas iekļauts Padomes Lēmuma (ES) 2020/2232 (2) II pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc minētā persona ir jāaizstāj ar kandidātu no to kandidātu rezerves saraksta, kuri vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, kas iekļauts Padomes Lēmuma (ES) 2020/2232 (2) II pielikumā.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu, attiecībā uz to, lai grozītu lēmumu, ar kuru izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir pievienota šim lēmumam.

2. pants

Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 15. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. CIGLER KRALJ

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/2232 (2020. gada 22. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par rezerves sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu (OV L 437, 28.12.2020., 182. lpp.).

2

---

PROJEKTS

LĒMUMS Nr. .../2021, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA AR LĪGUMU PAR LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANOS NO EIROPAS SAVIENĪBAS UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS

(... gada...),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 7/2020, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar šo līgumu

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (1) un jo īpaši tā 171. panta 1. un 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja līdz minētajā līgumā noteiktā pārejas perioda beigām izveidoja sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesas šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja līdz minētajā līgumā noteiktā pārejas perioda beigām izveidoja sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesas šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām.

| (2) | Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu šajā sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu šajā sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

| (3) | Viena no Savienības ierosinātajām personām, kas iekļauta sarakstā, ir iecelta par Savienības iestādes locekli, un tāpēc tā vairs neatbilst prasībām, lai saskaņā ar Izstāšanās līgumu būtu par šķīrējtiesnesi. |
| --- | --- |

(3)

Viena no Savienības ierosinātajām personām, kas iekļauta sarakstā, ir iecelta par Savienības iestādes locekli, un tāpēc tā vairs neatbilst prasībām, lai saskaņā ar Izstāšanās līgumu būtu par šķīrējtiesnesi.

| (4) | Tāpēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 7/2020 (2) I pielikumā izklāstītajā personu sarakstā minētā persona ir jāaizstāj, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 7/2020 (2) I pielikumā izklāstītajā personu sarakstā minētā persona ir jāaizstāj,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 7/2020 I pielikumā izklāstīto sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, groza šādi:

Tamara ĆAPETA kundzi aizstāj Ezio PERILLO kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

---

(1)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

1

(2)  
  OV L 443, 30.12.2020., 22. lpp.

2

---

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/24

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/1838

(2021. gada 18. oktobris),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/824 par Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/401/KĀDP (2014. gada 26. jūnijs) par Eiropas Savienības Satelītcentru un ar ko atceļ Vienoto rīcību 2001/555/KĀDP par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (1) un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,

Ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniedzis Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos kā Eiropas Savienības Satelītcentra valdes priekšsēdētājs,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN) ir Savienības aģentūra, kas saistīta ar koordinētajām organizācijām. Ņemot vērā neseno Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumi, ko Padome pieņēma 2017. gada 15. maijā ar Lēmumu (KĀDP) 2017/824 (2) (“SATCEN Civildienesta noteikumi”), būtu jāsaskaņo ar Civildienesta noteikumiem un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3), kā arī ar Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem (4). Jo īpaši SATCEN Civildienesta noteikumiem būtu jāparedz, ka Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir izskatīt strīdus starp SatCen un tā darbiniekiem tādā pašā veidā kā strīdos starp jebkuru Savienības darbinieku un viņu darba devēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN) ir Savienības aģentūra, kas saistīta ar koordinētajām organizācijām. Ņemot vērā neseno Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumi, ko Padome pieņēma 2017. gada 15. maijā ar Lēmumu (KĀDP) 2017/824 (2) (“SATCEN Civildienesta noteikumi”), būtu jāsaskaņo ar Civildienesta noteikumiem un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3), kā arī ar Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem (4). Jo īpaši SATCEN Civildienesta noteikumiem būtu jāparedz, ka Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir izskatīt strīdus starp SatCen un tā darbiniekiem tādā pašā veidā kā strīdos starp jebkuru Savienības darbinieku un viņu darba devēju.

| (2) | Pēc SatCen direktora priekšlikuma SatCen valde pieņemšanai Padomē ir izstrādājusi grozījumus SatCen Civildienesta noteikumos, |
| --- | --- |

(2)

Pēc SatCen direktora priekšlikuma SatCen valde pieņemšanai Padomē ir izstrādājusi grozījumus SatCen Civildienesta noteikumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmumu (KĀDP) 2017/824 groza šādi:

| 1) | lēmuma VIII nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  Apelācijas
  ”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma VIII nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  Apelācijas
  ”;

| 2) | lēmuma 28. pantu aizstāj ar šādu:

  “28. pants
  Apelācijas

  1.   Jebkura persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram lūgumu saistībā ar šo personu pieņemt lēmumu Civildienesta noteikumos minētajos jautājumos. Direktors četros mēnešos no lūguma iesniegšanas dienas paziņo attiecīgai personai savu pamatotu lēmumu. Ja minētā laikposma beigās atbilde uz lūgumu nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar turpmākajiem punktiem.


  2.   Jebkura persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram sūdzību par rīcību, kas šo personu nelabvēlīgi ietekmē, ja direktors ir pieņēmis kādu lēmumu vai nav ieviesis kādu šajos Civildienesta noteikumos paredzētu pasākumu. Sūdzība ir jāiesniedz trīs mēnešos. Minētā iesniegšanas termiņa sākumu skaita:






  a) | no akta publicēšanas dienas, ja tas ir vispārējs pasākums; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 28. pantu aizstāj ar šādu:

“28. pants

Apelācijas

1.   Jebkura persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram lūgumu saistībā ar šo personu pieņemt lēmumu Civildienesta noteikumos minētajos jautājumos. Direktors četros mēnešos no lūguma iesniegšanas dienas paziņo attiecīgai personai savu pamatotu lēmumu. Ja minētā laikposma beigās atbilde uz lūgumu nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar turpmākajiem punktiem.

2.   Jebkura persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram sūdzību par rīcību, kas šo personu nelabvēlīgi ietekmē, ja direktors ir pieņēmis kādu lēmumu vai nav ieviesis kādu šajos Civildienesta noteikumos paredzētu pasākumu. Sūdzība ir jāiesniedz trīs mēnešos. Minētā iesniegšanas termiņa sākumu skaita:

a)

no akta publicēšanas dienas, ja tas ir vispārējs pasākums;

| b) | no dienas, kad par lēmumu paziņo attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no dienas, kad persona šo paziņojumu ir saņēmusi, ja pasākums attiecas uz noteiktu personu; tomēr, ja akts, kas attiecas uz noteiktu personu, ir tāds, kas nelabvēlīgi ietekmē kādu citu personu, tad termiņu attiecībā uz minēto citu personu skaita no dienas, kurā tā ir saņēmusi paziņojumu par aktu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

b)

no dienas, kad par lēmumu paziņo attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no dienas, kad persona šo paziņojumu ir saņēmusi, ja pasākums attiecas uz noteiktu personu; tomēr, ja akts, kas attiecas uz noteiktu personu, ir tāds, kas nelabvēlīgi ietekmē kādu citu personu, tad termiņu attiecībā uz minēto citu personu skaita no dienas, kurā tā ir saņēmusi paziņojumu par aktu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no publicēšanas dienas;

| c) | no dienas, kurā beidzas atbildei paredzētais termiņš, ja sūdzība attiecas uz netiešu lēmumu noraidīt lūgumu, kā paredzēts 1. punktā. |
| --- | --- |

c)

no dienas, kurā beidzas atbildei paredzētais termiņš, ja sūdzība attiecas uz netiešu lēmumu noraidīt lūgumu, kā paredzēts 1. punktā.

3.   Direktors četros mēnešos no sūdzības iesniegšanas dienas paziņo attiecīgajai personai savu pamatotu lēmumu. Ja minētajā termiņā atbilde uz sūdzību nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums sūdzību noraidīt, pret ko var iesniegt apelāciju saskaņā ar 5. punktu.

Ja atbilde ir noraidoša, personāla loceklis var lūgt starpniecību. Šāda starpniecība nav obligāta.

4.   Direktors ieceļ starpnieku uz trim gadiem, ar iespēju šo termiņu atjaunot.

Starpnieks ir kvalificēts, neatkarīgs jurists. Direktors un attiecīgais personāla loceklis iesniedz starpniekam visus dokumentus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem lietas izmeklēšanā.

Starpnieks nāk klajā ar secinājumiem divos mēnešos no dienas, kad viņš tika informēts par lietu.

Minētie secinājumi nav saistoši ne direktoram, ne personāla loceklim.

Ja direktors secinājumus noraida, starpniecības izmaksas sedz SATCEN. Ja secinājumus atsakās atzīt personāla loceklis, viņš sedz 50 % no minētajām izmaksām.

5.   Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) jurisdikcijā ir jebkurš strīds starp SATCEN un jebkuru personu, uz kuru attiecas šie Civildienesta noteikumi, attiecībā uz tādu aktu likumību, kas nelabvēlīgi ietekmē šādu personu 2. punkta nozīmē.

Finansiāla rakstura strīdos Tiesai ir neierobežota jurisdikcija.

Personāla locekļi Tiesā var iesniegt apelāciju, ievērojot turpmāk minēto:

| a) | apelāciju Tiesā var iesniegt tikai tad, ja:






  i) | direktors ir iepriekš saņēmis sūdzību, kas viņam iesniegta saskaņā ar 2. punktu, minētajā punktā norādītajā termiņā, un |
| --- | --- | --- |

a)

apelāciju Tiesā var iesniegt tikai tad, ja:

i)

direktors ir iepriekš saņēmis sūdzību, kas viņam iesniegta saskaņā ar 2. punktu, minētajā punktā norādītajā termiņā, un

| ii) | sūdzība ir noraidīta ar tiešu vai netiešu lēmumu; |
| --- | --- |

ii)

sūdzība ir noraidīta ar tiešu vai netiešu lēmumu;

| b) | apelāciju, kas paredzēta a) apakšpunktā, iesniedz trīs mēnešu laikā. Minētais termiņš sākas:






  i) | dienā, kad paziņots lēmums, kas pieņemts, atbildot uz sūdzību, vai |
| --- | --- | --- |

b)

apelāciju, kas paredzēta a) apakšpunktā, iesniedz trīs mēnešu laikā. Minētais termiņš sākas:

i)

dienā, kad paziņots lēmums, kas pieņemts, atbildot uz sūdzību, vai

| ii) | ja apelācija ir par netiešu lēmumu, ar ko noraidīta saskaņā ar 2. punktu iesniegta sūdzība – dienā, kad beidzas atbildei noteiktais termiņš; tomēr, ja sūdzību noraida ar tiešu lēmumu pēc tam, kad tā noraidīta ar netiešu lēmumu, bet pirms apelācijas iesniegšanai paredzētā termiņa beigām, apelācijas iesniegšanas termiņš sākas no jauna; |
| --- | --- |

ii)

ja apelācija ir par netiešu lēmumu, ar ko noraidīta saskaņā ar 2. punktu iesniegta sūdzība – dienā, kad beidzas atbildei noteiktais termiņš; tomēr, ja sūdzību noraida ar tiešu lēmumu pēc tam, kad tā noraidīta ar netiešu lēmumu, bet pirms apelācijas iesniegšanai paredzētā termiņa beigām, apelācijas iesniegšanas termiņš sākas no jauna;

| c) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, attiecīgā persona pēc sūdzības iesniegšanas direktoram, ievērojot 2. punktu, var nekavējoties iesniegt apelāciju Tiesā, ar noteikumu, ka šādai apelācijai ir pievienots iesniegums vai nu par apstrīdētā akta izpildes atlikšanu, vai par pagaidu pasākumu pieņemšanu. Pēc tam tiesvedību attiecībā uz pamatprasību Tiesā aptur līdz brīdim, kad tiek pieņemts tiešs vai netiešs lēmums par sūdzības noraidīšanu.”; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, attiecīgā persona pēc sūdzības iesniegšanas direktoram, ievērojot 2. punktu, var nekavējoties iesniegt apelāciju Tiesā, ar noteikumu, ka šādai apelācijai ir pievienots iesniegums vai nu par apstrīdētā akta izpildes atlikšanu, vai par pagaidu pasākumu pieņemšanu. Pēc tam tiesvedību attiecībā uz pamatprasību Tiesā aptur līdz brīdim, kad tiek pieņemts tiešs vai netiešs lēmums par sūdzības noraidīšanu.”;

| 3) | lēmuma X pielikumu svītro. |
| --- | --- |

3)

lēmuma X pielikumu svītro.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. novembrī. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2021. gada 18. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 188, 27.6.2014., 73. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/824 (2017. gada 15. maijs) par Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumiem (OV L 123, 16.5.2017., 7. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1351 (2016. gada 4. augusts) par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem un ar ko atceļ Lēmumu 2004/676/EK (OV L 219, 12.8.2016., 1. lpp.).

4

---

| 20.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 372/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1839

(2021. gada 15. oktobris),

ar ko pagarina termiņu, līdz kuram kreozots apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Aktīvā viela kreozots ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā lietošanai 8. produkta veida biocīdos, un tāpēc uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata uzskatāms, ka tā ar minētās direktīvas I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem ir saskaņā ar minēto regulu apstiprināta. |
| --- | --- |

(1)

Aktīvā viela kreozots ir iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā lietošanai 8. produkta veida biocīdos, un tāpēc uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata uzskatāms, ka tā ar minētās direktīvas I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem ir saskaņā ar minēto regulu apstiprināta.

| (2) | 2016. gada 27. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums uz kreozota apstiprinājuma atjaunošanu attiecībā uz lietošanu 8. produkta veida biocīdos. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 27. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums uz kreozota apstiprinājuma atjaunošanu attiecībā uz lietošanu 8. produkta veida biocīdos.

| (3) | 2019. gada 16. septembrī Apvienotās Karalistes bijusī kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) ieteikumu par atjaunošanu. 2020. gada 30. janvārī kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, pienākumus attiecībā uz pieteikumu pārņēma Polijas kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 16. septembrī Apvienotās Karalistes bijusī kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) ieteikumu par atjaunošanu. 2020. gada 30. janvārī kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, pienākumus attiecībā uz pieteikumu pārņēma Polijas kompetentā iestāde.

| (4) | Ņemot vērā, ka 2020. gada jūlijā Aģentūras atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu vēl nebija pieejams, kreozota apstiprinājuma termiņš ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1038 (3) ir atlikts līdz 2021. gada 31. oktobrim, lai pietiktu laika pieteikuma izskatīšanas pabeigšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā, ka 2020. gada jūlijā Aģentūras atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu vēl nebija pieejams, kreozota apstiprinājuma termiņš ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1038 (3) ir atlikts līdz 2021. gada 31. oktobrim, lai pietiktu laika pieteikuma izskatīšanas pabeigšanai.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu Aģentūra atzinumu (4) pieņēma 2020. gada 4. decembrī, ņemot vērā iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu Aģentūra atzinumu (4) pieņēma 2020. gada 4. decembrī, ņemot vērā iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus.

| (6) | Kreozots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (5) ir klasificēts par 1.B kategorijas kancerogēnu un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (6) XIII pielikumu atbilst noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vielas un ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas vielas kritērijiem, tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktā norādītajiem izslēgšanas kritērijiem. Pārbaude, kurā jāizlemj, vai vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem ir izpildīts un vai kreozota apstiprinājumu tātad var atjaunot, jau ir sākusies, tomēr pirms pašreizējā apstiprinājuma termiņa beigām to pabeigt nebūs iespējams. |
| --- | --- |

(6)

Kreozots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (5) ir klasificēts par 1.B kategorijas kancerogēnu un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (6) XIII pielikumu atbilst noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vielas un ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas vielas kritērijiem, tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktā norādītajiem izslēgšanas kritērijiem. Pārbaude, kurā jāizlemj, vai vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem ir izpildīts un vai kreozota apstiprinājumu tātad var atjaunot, jau ir sākusies, tomēr pirms pašreizējā apstiprinājuma termiņa beigām to pabeigt nebūs iespējams.

| (7) | Turklāt kreozotam, tā savienojumiem un ar tiem apstrādātai koksnei piemēro Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumā noteiktos ierobežojumus. No Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/961 (7) izriet, ka Francijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XV pielikumu jāiesniedz Aģentūrai dokumentācija, tādējādi saskaņā ar minētās regulas 69.–73. pantu sākot Savienības ierobežojumu procedūru. Vēl jāizdara pārbaudes, kas nodrošinātu, ka novērtējums par aktīvās vielas kreozota apstiprinājuma atjaunošanu uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 pamata un Savienības ierobežojumu procedūra uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pamata ir savstarpēji nepretrunīgi, un lai nodrošinātu rezultatīvu kreozota un ar to apstrādātas koksnes kontroli. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt kreozotam, tā savienojumiem un ar tiem apstrādātai koksnei piemēro Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumā noteiktos ierobežojumus. No Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/961 (7) izriet, ka Francijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XV pielikumu jāiesniedz Aģentūrai dokumentācija, tādējādi saskaņā ar minētās regulas 69.–73. pantu sākot Savienības ierobežojumu procedūru. Vēl jāizdara pārbaudes, kas nodrošinātu, ka novērtējums par aktīvās vielas kreozota apstiprinājuma atjaunošanu uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 pamata un Savienības ierobežojumu procedūra uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pamata ir savstarpēji nepretrunīgi, un lai nodrošinātu rezultatīvu kreozota un ar to apstrādātas koksnes kontroli.

| (8) | Tātad no pieteikuma iesniedzēja neatkarīgu iemeslu dēļ kreozota apstiprinājuma termiņš lietošanai 8. produkta veida biocīdos var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc kreozota apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi atkārtoti pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams pieteikuma izskatīšanai. |
| --- | --- |

(8)

Tātad no pieteikuma iesniedzēja neatkarīgu iemeslu dēļ kreozota apstiprinājuma termiņš lietošanai 8. produkta veida biocīdos var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc kreozota apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi atkārtoti pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams pieteikuma izskatīšanai.

| (9) | Ņemot vērā laiku, kas nepieciešams, lai izlemtu, vai ir izpildīts vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem un tātad kreozota apstiprinājumu var atjaunot, kreozota apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2022. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā laiku, kas nepieciešams, lai izlemtu, vai ir izpildīts vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem un tātad kreozota apstiprinājumu var atjaunot, kreozota apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2022. gada 31. oktobrim.

| (10) | Izņemot apstiprinājuma termiņu, kreozots joprojām ir apstiprināts ar Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem, |
| --- | --- |

(10)

Izņemot apstiprinājuma termiņu, kreozots joprojām ir apstiprināts ar Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktajām specifikācijām un nosacījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Termiņu, līdz kuram kreozots ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, pagarina līdz 2022. gada 31. oktobrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1038 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram kreozots apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (OV L 227, 16.7.2020., 74. lpp.).

3

(4)  
  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for renewal of the approval of the active substance: creosote, Product type: 8, ECHA/BPC/274/2020, pieņemts 2020. gada 4. decembrī.

4

Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for renewal of the approval of the active substance: creosote, Product type:

ECHA/BPC/

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

6

REACH

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/961 (2019. gada 7. jūnijs), ar ko, lai ierobežotu tādas noteiktas koksnes izmantošanu un laišanu tirgū, kura apstrādāta ar kreozotu un citām kreozotam radniecīgām vielām, atļauj pagaidu pasākumu, kuru Francijas Republika veikusi saskaņā ar 129. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 154, 12.6.2019., 44. lpp.).

7

REACH

---