# Úradný vestník L 366/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 366 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6415. októbra 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 366

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6415. októbra 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Informácia o nadobudnutí platnosti Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii | 1 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1810 zo 14. októbra 2021, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cyprodinilu v čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch (
  1
  ) | 2 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1811 zo 14. októbra 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 17 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1812 zo 14. októbra 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 62 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1813 zo 14. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436, pokiaľ ide o harmonizované normy pre vybavenie letiskových plôch, žeriavy, ťažobné nástroje a iné strojové zariadenia vypracované na podporu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/27 (
  1
  ) | 109 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Informácia o nadobudnutí platnosti Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii

1

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1810 zo 14. októbra 2021, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cyprodinilu v čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch (
  1
  )

1

2

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1811 zo 14. októbra 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

17

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1812 zo 14. októbra 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

62

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1813 zo 14. októbra 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436, pokiaľ ide o harmonizované normy pre vybavenie letiskových plôch, žeriavy, ťažobné nástroje a iné strojové zariadenia vypracované na podporu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/27 (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 15.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 366/1

---

Informácia o nadobudnutí platnosti Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii

Uvedený protokol medzi Európskou úniou a Tuniskou republikou, podpísaný 27. júla 2020 v Bruseli, nadobudol platnosť 1. augusta 2021.

---

NARIADENIA

| 15.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 366/2

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1810

zo 14. októbra 2021,

ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cyprodinilu v čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) cyprodinilu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) cyprodinilu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005.

| (2) | V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom aktívnej látky cyprodinil na čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom aktívnej látky cyprodinil na čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL.

| (3) | V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušný členský štát danú žiadosť vyhodnotil a zaslal Komisii hodnotiacu správu. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušný členský štát danú žiadosť vyhodnotil a zaslal Komisii hodnotiacu správu.

| (4) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) žiadosť a hodnotiacu správu posúdil, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá, a k navrhovaným MRL vydal odôvodnené stanovisko (2). Uvedené stanovisko zaslal žiadateľovi, Komisii a členským štátom a sprístupnil ho verejnosti. |
| --- | --- |

(4)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) žiadosť a hodnotiacu správu posúdil, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá, a k navrhovaným MRL vydal odôvodnené stanovisko (2). Uvedené stanovisko zaslal žiadateľovi, Komisii a členským štátom a sprístupnil ho verejnosti.

| (5) | Úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úprava MRL požadovaná žiadateľom je na základe posúdenia expozície spotrebiteľov z hľadiska ich bezpečnosti prijateľná pre 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín. Úrad zohľadnil najnovšie informácie o toxikologických vlastnostiach predmetnej látky. Celoživotná expozícia účinkom tejto látky z konzumácie všetkých potravín, ktoré ju môžu obsahovať, nepreukázala žiadne riziko prekročenia prijateľného denného príjmu. Úrad okrem toho dospel k záveru, že vzhľadom na nízky profil akútnej toxicity aktívnej látky nie je nutné stanoviť akútnu referenčnú dávku. |
| --- | --- |

(5)

Úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úprava MRL požadovaná žiadateľom je na základe posúdenia expozície spotrebiteľov z hľadiska ich bezpečnosti prijateľná pre 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín. Úrad zohľadnil najnovšie informácie o toxikologických vlastnostiach predmetnej látky. Celoživotná expozícia účinkom tejto látky z konzumácie všetkých potravín, ktoré ju môžu obsahovať, nepreukázala žiadne riziko prekročenia prijateľného denného príjmu. Úrad okrem toho dospel k záveru, že vzhľadom na nízky profil akútnej toxicity aktívnej látky nie je nutné stanoviť akútnu referenčnú dávku.

| (6) | Na základe odôvodneného stanoviska úradu a s prihliadnutím na faktory týkajúce sa predmetnej záležitosti navrhovaná úprava MRL spĺňa požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(6)

Na základe odôvodneného stanoviska úradu a s prihliadnutím na faktory týkajúce sa predmetnej záležitosti navrhovaná úprava MRL spĺňa požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005.

| (7) | Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. októbra 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vedecké správy EFSA sú k dispozícii online: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries (Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí cyprodinilu v čučoriedkach, brusniciach, ríbezliach a egrešoch). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2021) 19(3):6499.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyprodinil in blueberries, cranberries, currants and gooseberries

EFSA Journal

---

PRÍLOHA

V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa stĺpec týkajúci sa cyprodinilu nahrádza takto:

„Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

| Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL
   (1) | Cyprodinil (R) (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE; ORECHY | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,02  (*1) |
| 0110010 | grapefruity | |
| 0110020 | pomaranče | |
| 0110030 | citróny | |
| 0110040 | limety | |
| 0110050 | mandarínky | |
| 0110990 | iné (2) | |
| 0120000 | Orechy stromové | |
| 0120010 | mandle | 0,02  (*1) (+) |
| 0120020 | para orechy | 0,04 |
| 0120030 | kešu orechy | 0,04 |
| 0120040 | gaštany jedlé | 0,04 |
| 0120050 | kokosové orechy | 0,04 |
| 0120060 | lieskovce | 0,04 |
| 0120070 | makadamové orechy | 0,04 |
| 0120080 | pekanové orechy | 0,04 |
| 0120090 | píniové oriešky | 0,04 |
| 0120100 | pistáciové orechy | 0,02  (*1) |
| 0120110 | vlašské orechy | 0,04 |
| 0120990 | iné (2) | 0,04 |
| 0130000 | Jadrové ovocie | 2 |
| 0130010 | jablká | |
| 0130020 | hrušky | |
| 0130030 | dule | |
| 0130040 | mišpule | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | |
| 0130990 | iné (2) | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | 2 |
| 0140010 | marhule | |
| 0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) | |
| 0140030 | broskyne | |
| 0140040 | slivky | |
| 0140990 | iné (2) | |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | |
| 0151000 | a) | hrozno |

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL
   (1)

Cyprodinil (R) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE; ORECHY

0110000

Citrusové plody

0,02  (*1)

0110010

grapefruity

0110020

pomaranče

0110030

citróny

0110040

limety

0110050

mandarínky

0110990

iné (2)

0120000

Orechy stromové

0120010

mandle

0,02  (*1) (+)

0120020

para orechy

0,04

0120030

kešu orechy

0,04

0120040

gaštany jedlé

0,04

0120050

kokosové orechy

0,04

0120060

lieskovce

0,04

0120070

makadamové orechy

0,04

0120080

pekanové orechy

0,04

0120090

píniové oriešky

0,04

0120100

pistáciové orechy

0,02  (*1)

0120110

vlašské orechy

0,04

0120990

iné (2)

0,04

0130000

Jadrové ovocie

2

0130010

jablká

0130020

hrušky

0130030

dule

0130040

mišpule

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0130990

iné (2)

0140000

Kôstkové ovocie

2

0140010

marhule

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

0140030

broskyne

0140040

slivky

0140990

iné (2)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

0151000

a)

hrozno

3

0151010

stolové hrozno

0151020

muštové hrozno

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

5

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy

0153010

ostružiny

3

0153020

ostružina ožinová

0,02  (*1)

0153030

maliny (červené a žlté)

3

0153990

iné (2)

0,02  (*1)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

iné drobné a bobuľové ovocie

0154010

čučoriedky

8

0154020

brusnice

8

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

8

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

8

0154050

šípky

3

0154060

moruše (čierne a biele)

3

0154070

plody hlohu azarolského

3

0154080

plody bazy čiernej

3

0154990

iné (2)

3

0160000

Rôzne ovocie s/so

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

jedlou šupou

0161010

datle

0,02  (*1)

0161020

figy

0,02  (*1)

0161030

stolové olivy

0,02  (*1)

0161040

kumkváty

0,02  (*1)

0161050

karambola

0,02  (*1)

0161060

ebenovník rajčiakový

2

0161070

klinčekovec jambolanový

0,02  (*1)

0161990

iné (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou šupou, malé

0,02  (*1)

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

0162020

dvojslivka – liči

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0162050

zlatolist jablkový

0162060

ebenovník virgínsky

0162990

iné (2)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

nejedlou šupou, veľké

0163010

avokáda

1

0163020

banány

0,02  (*1)

0163030

mangá

0,02  (*1)

0163040

papáje

0,02  (*1)

0163050

granátové jablká

5

0163060

cherimoya

0,02  (*1)

0163070

guavy

1,5

0163080

ananásy

0,02  (*1)

0163090

plody chlebovníka

0,02  (*1)

0163100

duriany

0,02  (*1)

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0,02  (*1)

0163990

iné (2)

0,02  (*1)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

zemiaky

0,02  (*1)

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická koreňová a hľuzová zelenina

0,02  (*1)

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0212020

sladké zemiaky

0212030

jamy

0212040

korene maranty trsťovitej

0212990

iné (2)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy

0213010

repa obyčajná

1,5

0213020

mrkva

1,5

0213030

zeler

0,3

0213040

chren

1,5

0213050

jeruzalemské artičoky

0,02  (*1)

0213060

paštrnák

1,5

0213070

koreň petržlenu

1,5

0213080

reďkovka

0,3

0213090

kozia brada

1,5

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0,02  (*1)

0213110

okrúhlica

0,02  (*1)

0213990

iné (2)

0,02  (*1)

0220000

Cibuľová zelenina

0220010

cesnak

0,07

0220020

cibuľa

0,3

0220030

šalotka

0,07

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

0,8

0220990

iné (2)

0,02  (*1)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | ľuľkovité a slezovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité a slezovité

0231010

rajčiaky

1,5

0231020

sladká paprika

1,5

0231030

baklažán

1,5

0231040

okra/ibištek jedlý

0,02  (*1)

0231990

iné (2)

0,02  (*1)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0,5

0232010

uhorky šalátové

0232020

uhorky nakladačky

0232030

cukety

0232990

iné (2)

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0,6

0233010

melóny

0233020

tekvica

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0233990

iné (2)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

kukurica siata cukrová/cukrová kukurica

0,02  (*1)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

iná plodová zelenina

0,02  (*1)

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami

2

0241010

brokolica

0241020

karfiol

0241990

iné (2)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

hlávková hlúbová zelenina

0242010

ružičkový kel

0,02  (*1)

0242020

hlávková kapusta

0,7

0242990

iné (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

listová hlúbová zelenina

0,02  (*1)

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

0243020

kel

0243990

iné (2)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

0,02  (*1)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné listové zeleniny

15

0251010

valeriánka poľná

0251020

hlávkový šalát

0251030

čakanka štrbáková širokolistá/endívia širokolistá

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0251050

barborka jarná

0251060

rukola/eruka

0251070

červená horčica

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

0251990

iné (2)

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné špenátové plodiny (listy)

15

0252010

špenát

0252020

portulaka zeleninová

0252030

listová repa, špenátová repa

0252990

iné (2)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

listy viniča a podobné druhy

0,02  (*1)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

potočnica lekárska

0,02  (*1)

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

čakanka obyčajná listnatá (šalátová)

0,06

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé kvety

40

0256010

trebuľka

0256020

cesnak pažítkový

0256030

zelerová vňať

0256040

petržlen

0256050

šalvia

0256060

rozmarín

0256070

tymian

0256080

bazalka a jedlé kvety

0256090

vavrínový/bobkový list

0256100

estragón

0256990

iné (2)

0260000

Strukoviny

0260010

fazuľa (so strukmi)

2

0260020

fazuľa (bez strukov)

0,08

0260030

hrach (so strukmi)

2

0260040

hrach (bez strukov)

0,08

0260050

šošovica

0,2

0260990

iné (2)

0,02  (*1)

0270000

Stonková zelenina

0270010

špargľa

0,02  (*1)

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0,02  (*1)

0270030

zeler

30

0270040

fenikel obyčajný

4

0270050

artičoky pravé

4

0270060

pór

0,02  (*1)

0270070

rebarbora

2

0270080

bambusové výhonky

0,02  (*1)

0270090

rastový vrchol paliem

0,02  (*1)

0270990

iné (2)

0,02  (*1)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0,02  (*1)

0280010

pestované huby

0280020

divorastúce huby

0280990

machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0,02  (*1)

0300000

STRUKOVINY

0300010

fazuľa

0,2

0300020

šošovica

0,02  (*1)

0300030

hrach

0,1

0300040

lupiny

0,1

0300990

iné (2)

0,02  (*1)

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0401000

Olejnaté semená

0401010

ľanové semená

0,02  (*1)

0401020

arašidy

0,02  (*1)

0401030

mak siaty

0,02  (*1)

0401040

sezamové semená

0,02  (*1)

0401050

slnečnicové semená

0,02  (*1)

0401060

semená repky

0,02

0401070

sója fazuľová

0,02  (*1)

0401080

horčicové semená

0,02  (*1)

0401090

semená bavlníka

0,02  (*1)

0401100

semená tekvice

0,02  (*1)

0401110

semená požltu farbiarskeho

0,02  (*1)

0401120

semená boráka lekárskeho

0,02  (*1)

0401130

semená ľaničníka siateho

0,02  (*1)

0401140

semená konopy siatej

0,02  (*1)

0401150

bôby ricínu obyčajného

0,02  (*1)

0401990

iné (2)

0,02  (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,02  (*1)

0402010

olivy na výrobu oleja

0402020

jadrá palmy olejnej

0402030

plody palmy olejnej

0402040

kapok

0402990

iné (2)

0500000

OBILNINY

0500010

jačmeň

4

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0,02  (*1)

0500030

kukurica

0,02  (*1)

0500040

proso siate

0,02  (*1)

0500050

ovos

4

0500060

ryža

0,02  (*1)

0500070

raž

0,5

0500080

cirok

0,02  (*1)

0500090

pšenica

0,5

0500990

iné (2)

0,02  (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0610000

Čaje

0,1  (*1)

0620000

Kávové bôby

0,1  (*1)

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

kvetov

0,1  (*1)

0631010

rumanček kamilkový

0631020

ibištek

0631030

ruža

0631040

jazmín

0631050

lipa

0631990

iné (2)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

listov a bylín

0,1  (*1)

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

koreňov

1,5 (+)

0633010

valeriána lekárska

(+)

0633020

všehoj (ženšeň)

(+)

0633990

iné (2)

(+)

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek iných častí rastlín

0,1  (*1)

0640000

Kakaové bôby

0,1  (*1)

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0,1  (*1)

0700000

CHMEĽ

0,1  (*1)

0800000

KORENINY

0810000

Koreniny zo semien

0,1  (*1)

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0,1  (*1)

0820010

nové korenie

0820020

sečuánske korenie

0820030

rasca lúčna

0820040

kardamon

0820050

bobule borievky obyčajnej

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0820070

vanilka

0820080

tamarinda

0820990

iné (2)

0830000

Koreniny získané z kôry

0,1  (*1)

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

1,5 (+)

0840020

zázvor (10)

0840030

kurkuma

1,5 (+)

0840040

chren dedinský (11)

0840990

iné (2)

1,5 (+)

0850000

Koreniny z púčikov

0,1  (*1)

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0,1  (*1)

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0,1  (*1)

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0,02  (*1)

0900010

koreň cukrovej repy

0900020

cukrová trstina

0900030

korene čakanky

0900990

iné (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000

Tkanivá z

(+)

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

ošípaných

0,02  (*1) (+)

1011010

svalovina

(+)

1011020

tukové tkanivo

(+)

1011030

pečeň

(+)

1011040

obličky

(+)

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

(+)

1011990

iné (2)

(+)

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

hovädzieho dobytka

1012010

svalovina

0,02  (*1) (+)

1012020

tukové tkanivo

0,02  (*1) (+)

1012030

pečeň

0,05 (+)

1012040

obličky

0,05 (+)

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02  (*1) (+)

1012990

iné (2)

0,02  (*1) (+)

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

oviec

1013010

svalovina

0,02  (*1) (+)

1013020

tukové tkanivo

0,02  (*1) (+)

1013030

pečeň

0,05 (+)

1013040

obličky

0,05 (+)

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02  (*1) (+)

1013990

iné (2)

0,02  (*1) (+)

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

kôz

1014010

svalovina

0,02  (*1) (+)

1014020

tukové tkanivo

0,02  (*1) (+)

1014030

pečeň

0,05 (+)

1014040

obličky

0,05 (+)

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02  (*1) (+)

1014990

iné (2)

0,02  (*1) (+)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

svalovina

0,02  (*1) (+)

1015020

tukové tkanivo

0,02  (*1) (+)

1015030

pečeň

0,05 (+)

1015040

obličky

0,05 (+)

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02  (*1) (+)

1015990

iné (2)

0,02  (*1) (+)

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

hydiny

0,02  (*1) (+)

1016010

svalovina

(+)

1016020

tukové tkanivo

(+)

1016030

pečeň

(+)

1016040

obličky

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

(+)

1016990

iné (2)

(+)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

iných hospodárskych suchozemských zvierat

1017010

svalovina

0,02  (*1) (+)

1017020

tukové tkanivo

0,02  (*1) (+)

1017030

pečeň

0,05 (+)

1017040

obličky

0,05 (+)

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02  (*1) (+)

1017990

iné (2)

0,02  (*1) (+)

1020000

Mlieko

0,02  (*1) (+)

1020010

dobytok

(+)

1020020

ovce

(+)

1020030

kozy

(+)

1020040

kone

1020990

iné (2)

1030000

Vtáčie vajcia

0,02  (*1) (+)

1030010

slepačie

(+)

1030020

kačacie

(+)

1030030

husacie

(+)

1030040

prepeličie

(+)

1030990

iné (2)

(+)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

0,05  (*1)

1050000

Obojživelníky a plazy

0,02  (*1)

1060000

Suchozemské bezstavovce

0,02  (*1)

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

Cyprodinil (R) (F)

| (R) | Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – číselný kód: Cyprodinil – kód 1000000 okrem 1020000, 1040000: cyprodinil [suma cyprodinilu a metabolitu CGA 304075 (voľný) vyjadrená ako cyprodinil]; Cyprodinil – kód 1020000: cyprodinil [suma cyprodinilu a metabolitu CGA 304075 (voľný a konjugovaný) vyjadrená ako cyprodinil] |
| --- | --- |

(R)

| (F) | rozpustné v tuku |
| --- | --- |

(F)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických a/alebo potvrdzovacích metódach nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 14. marca 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0120010 mandle

0633000 c) koreňov

0633010 valeriána lekárska

0633020 všehoj (ženšeň)

0633990 iné (2)

0840010 sladké drievko

0840030 kurkuma

0840990 iné (2)

1000000 PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000 Tkanivá z

1011000 a) ošípaných

1011010 svalovina

1011020 tukové tkanivo

1011030 pečeň

1011040 obličky

1011050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1011990 iné (2)

1012000 b) hovädzieho dobytka

1012010 svalovina

1012020 tukové tkanivo

1012030 pečeň

1012040 obličky

1012050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1012990 iné (2)

1013000 c) oviec

1013010 svalovina

1013020 tukové tkanivo

1013030 pečeň

1013040 obličky

1013050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1013990 iné (2)

1014000 d) kôz

1014010 svalovina

1014020 tukové tkanivo

1014030 pečeň

1014040 obličky

1014050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1014990 iné (2)

1015000 e) koňovitých

1015010 svalovina

1015020 tukové tkanivo

1015030 pečeň

1015040 obličky

1015050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1015990 iné (2)

1016000 f) hydiny

1016010 svalovina

1016020 tukové tkanivo

1016030 pečeň

1016050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1016990 iné (2)

1017000 g) iných hospodárskych suchozemských zvierat

1017010 svalovina

1017020 tukové tkanivo

1017030 pečeň

1017040 obličky

1017050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1017990 iné (2)

1020000 Mlieko

1020010 dobytok

1020020 ovce

1020030 kozy

1030000 Vtáčie vajcia

1030010 slepačie

1030020 kačacie

1030030 husacie

1030040 prepeličie

1030990 iné (2)“

---

(*1)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia

*1

(1)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I

1

---

| 15.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 366/17

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1811

zo 14. októbra 2021,

ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s členskými štátmi,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Začatie

Začatie

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 18. februára 2021 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutá krajina“ alebo „ČĽR“ alebo „Čína“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 18. februára 2021 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutá krajina“ alebo „ČĽR“ alebo „Čína“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

Úradnom vestníku Európskej únie

2

| (2) | Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podalo 4. januára 2021 združenie Euroalliages (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet bol podaný v mene výrobného odvetvia Únie vyrábajúceho silicid vápnika v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý podalo 4. januára 2021 združenie Euroalliages (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet bol podaný v mene výrobného odvetvia Únie vyrábajúceho silicid vápnika v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

| (3) | Podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia by Komisia mala počas obdobia predbežného poskytovania informácií registrovať dovozy podliehajúce antidumpingovému prešetrovaniu, pokiaľ nemá dostatočné dôkazy v zmysle článku 5 o tom, že požiadavky uvedené v článku 10 ods. 4 písm. c) alebo d) nie sú splnené. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia by Komisia mala počas obdobia predbežného poskytovania informácií registrovať dovozy podliehajúce antidumpingovému prešetrovaniu, pokiaľ nemá dostatočné dôkazy v zmysle článku 5 o tom, že požiadavky uvedené v článku 10 ods. 4 písm. c) alebo d) nie sú splnené.

| (4) | V danom prípade navrhovateľ nepožiadal o registráciu a Komisia zistila, že požiadavky podľa písmena d) neboli splnené, pretože okrem úrovne dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania, od toho času nedošlo k podstatnému nárastu dovozu. Podľa údajov Eurostatu objem dovozu z Číny klesol v prvých štyroch mesiacoch (t. j. od marca do júna 2021) po začatí prešetrovania o 86 % v porovnaní s tými istými mesiacmi počas obdobia prešetrovania. Na mesačnom základe priemerný dovoz z Číny počas prvých štyroch mesiacov po začatí prešetrovania klesol o 74 % v porovnaní s priemerným mesačným dovozom počas obdobia prešetrovania. Komisia preto počas obdobia predbežného poskytovania informácií dovozy neregistrovala. |
| --- | --- |

(4)

V danom prípade navrhovateľ nepožiadal o registráciu a Komisia zistila, že požiadavky podľa písmena d) neboli splnené, pretože okrem úrovne dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania, od toho času nedošlo k podstatnému nárastu dovozu. Podľa údajov Eurostatu objem dovozu z Číny klesol v prvých štyroch mesiacoch (t. j. od marca do júna 2021) po začatí prešetrovania o 86 % v porovnaní s tými istými mesiacmi počas obdobia prešetrovania. Na mesačnom základe priemerný dovoz z Číny počas prvých štyroch mesiacov po začatí prešetrovania klesol o 74 % v porovnaní s priemerným mesačným dovozom počas obdobia prešetrovania. Komisia preto počas obdobia predbežného poskytovania informácií dovozy neregistrovala.

1.2.   Zainteresované strany

Zainteresované strany

| (5) | V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

| (6) | Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (7) | V tejto fáze prešetrovania nikto o vypočutie nepožiadal. |
| --- | --- |

(7)

V tejto fáze prešetrovania nikto o vypočutie nepožiadal.

1.3.   Pripomienky k začatiu konania

Pripomienky k začatiu konania

| (8) | Pripomienky k začatiu konania Komisii doručilo združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia (Wirtschaftsvereinigung Stahl), pričom v nich žiadajú o ukončenie prešetrovania. |
| --- | --- |

(8)

Pripomienky k začatiu konania Komisii doručilo združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia (Wirtschaftsvereinigung Stahl), pričom v nich žiadajú o ukončenie prešetrovania.

| (9) | Združenie Eurofer tvrdilo, že hlavným dôvodom slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je pokles výroby ocele, a nie čínsky dovoz, a preto v podnete nebola preukázaná príčinná súvislosť medzi čínskym dovozom a situáciou výrobného odvetvia Únie. Združenie Eurofer takisto tvrdilo, že navrhovateľ neposkytol žiadne informácie o tom, do akej miery môžu výrobcovia silicidu vápnika vyrábať iné ferozliatiny na tom istom stroji. Združenie Eurofer ďalej tvrdilo, že navrhovateľ riadne neanalyzoval iné faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli viesť k situácii výrobného odvetvia silicidu vápnika v Únii, ako je pandémia COVID-19 a prepojenie s nadmernou kapacitou ocele. Združenie Eurofer okrem toho tvrdilo, že údajné prudké zvýšenie čínskeho dovozu nie je možné zosúladiť na základe údajov Eurostatu/Comext o dovoze v prípade číselného znaku KN 7202 99 80. Podľa týchto údajov nárast dovozu z Číny nebol počas OP badateľný, zatiaľ čo nárast dovozu z Brazílie bol oveľa výraznejší. Okrem toho, pokiaľ ide o ziskovosť, združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia tvrdili, že jej zníženie je logickým dôsledkom najhoršej hospodárskej krízy za viac ako desať rokov. Podľa združenia Eurofer celková hospodárska situácia viedla skôr k zlej výkonnosti navrhovateľa než dovozu. Pokiaľ ide konkrétne o náklady, združenie Eurofer poukázalo na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdí navrhovateľ, náklady na energiu sa počas obdobia prešetrovania znížili, a preto nemohli prispieť k zvýšeniu nákladov. Podľa združenia Eurofer sa fixné náklady teda nezvýšili, a to z dôvodu nižšieho dopytu po oceli. Nemecká oceliarska federácia dodala, že takisto treba vziať do úvahy to, že čínski výrobcovia legovacích prvkov majú pri výrobe zliatin zrejmé komparatívne výhody vzhľadom na nižšie náklady na energiu a náklady práce a vlastné zdroje surovín. To všetko údajne preukazovalo, že pokles ziskovosti nie je dôsledkom čínskeho dovozu, ale logickým dôsledkom celkovej hospodárskej situácie a pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Združenie Eurofer tvrdilo, že hlavným dôvodom slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je pokles výroby ocele, a nie čínsky dovoz, a preto v podnete nebola preukázaná príčinná súvislosť medzi čínskym dovozom a situáciou výrobného odvetvia Únie. Združenie Eurofer takisto tvrdilo, že navrhovateľ neposkytol žiadne informácie o tom, do akej miery môžu výrobcovia silicidu vápnika vyrábať iné ferozliatiny na tom istom stroji. Združenie Eurofer ďalej tvrdilo, že navrhovateľ riadne neanalyzoval iné faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli viesť k situácii výrobného odvetvia silicidu vápnika v Únii, ako je pandémia COVID-19 a prepojenie s nadmernou kapacitou ocele. Združenie Eurofer okrem toho tvrdilo, že údajné prudké zvýšenie čínskeho dovozu nie je možné zosúladiť na základe údajov Eurostatu/Comext o dovoze v prípade číselného znaku KN 7202 99 80. Podľa týchto údajov nárast dovozu z Číny nebol počas OP badateľný, zatiaľ čo nárast dovozu z Brazílie bol oveľa výraznejší. Okrem toho, pokiaľ ide o ziskovosť, združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia tvrdili, že jej zníženie je logickým dôsledkom najhoršej hospodárskej krízy za viac ako desať rokov. Podľa združenia Eurofer celková hospodárska situácia viedla skôr k zlej výkonnosti navrhovateľa než dovozu. Pokiaľ ide konkrétne o náklady, združenie Eurofer poukázalo na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdí navrhovateľ, náklady na energiu sa počas obdobia prešetrovania znížili, a preto nemohli prispieť k zvýšeniu nákladov. Podľa združenia Eurofer sa fixné náklady teda nezvýšili, a to z dôvodu nižšieho dopytu po oceli. Nemecká oceliarska federácia dodala, že takisto treba vziať do úvahy to, že čínski výrobcovia legovacích prvkov majú pri výrobe zliatin zrejmé komparatívne výhody vzhľadom na nižšie náklady na energiu a náklady práce a vlastné zdroje surovín. To všetko údajne preukazovalo, že pokles ziskovosti nie je dôsledkom čínskeho dovozu, ale logickým dôsledkom celkovej hospodárskej situácie a pandémie COVID-19.

| (10) | V podnete bolo cenové podhodnotenie stanovené na základe určitých transakcií, ktoré boli najlepšími informáciami, ktoré mal navrhovateľ v danej fáze k dispozícii. Združenie Eurofer kritizovalo túto metódu a poukázalo aj na to, že v prípade cenového podhodnotenia by sa malo zohľadniť to, či sa tovar predáva voľne ložený alebo ako jadrový drôt. |
| --- | --- |

(10)

V podnete bolo cenové podhodnotenie stanovené na základe určitých transakcií, ktoré boli najlepšími informáciami, ktoré mal navrhovateľ v danej fáze k dispozícii. Združenie Eurofer kritizovalo túto metódu a poukázalo aj na to, že v prípade cenového podhodnotenia by sa malo zohľadniť to, či sa tovar predáva voľne ložený alebo ako jadrový drôt.

| (11) | Komisia analýzou potvrdila, že žiadny z uvedených prvkov, či už je vecne správny, alebo nie, nestačil na spochybnenie záveru, že podnet obsahuje dostatočné dôkazy, ktoré nasvedčujú, že dovážaný dotknutý výrobok vstupoval do Únie za dumpingové ceny a podľa všetkého spôsobil značnú ujmu výrobcom z Únie. Tieto aspekty boli stanovené na základe najlepších dôkazov, ktoré mal navrhovateľ v tom čase k dispozícii, a boli dostatočne reprezentatívne a spoľahlivé. Okrem toho boli tvrdenia združenia Eurofer a nemeckej oceliarskej federácie podrobne preskúmané v priebehu prešetrovania a rozoberajú sa ďalej v texte. |
| --- | --- |

(11)

Komisia analýzou potvrdila, že žiadny z uvedených prvkov, či už je vecne správny, alebo nie, nestačil na spochybnenie záveru, že podnet obsahuje dostatočné dôkazy, ktoré nasvedčujú, že dovážaný dotknutý výrobok vstupoval do Únie za dumpingové ceny a podľa všetkého spôsobil značnú ujmu výrobcom z Únie. Tieto aspekty boli stanovené na základe najlepších dôkazov, ktoré mal navrhovateľ v tom čase k dispozícii, a boli dostatočne reprezentatívne a spoľahlivé. Okrem toho boli tvrdenia združenia Eurofer a nemeckej oceliarskej federácie podrobne preskúmané v priebehu prešetrovania a rozoberajú sa ďalej v texte.

| (12) | Na základe uvedeného Komisia potvrdila, že navrhovateľ predložil dostatočné dôkazy o existencii dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti, čím splnil požiadavky stanovené v článku 5 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(12)

Na základe uvedeného Komisia potvrdila, že navrhovateľ predložil dostatočné dôkazy o existencii dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti, čím splnil požiadavky stanovené v článku 5 ods. 2 základného nariadenia.

1.4.   Výber vzorky

Výber vzorky

| (13) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku určitých druhov zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku určitých druhov zainteresovaných strán.

1.4.1.   Výrobcovia z Únie

Výrobcovia z Únie

| (14) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že sprístupní dotazníky jediným dvom známym výrobcom z Únie, a to spoločnostiam OFZ, a. s. a Ferropem. Komisia však vyzvala aj ďalších prípadných výrobcov z Únie, aby sa jej prihlásili a požiadali o dotazník najneskôr do siedmich dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že sprístupní dotazníky jediným dvom známym výrobcom z Únie, a to spoločnostiam OFZ, a. s. a Ferropem. Komisia však vyzvala aj ďalších prípadných výrobcov z Únie, aby sa jej prihlásili a požiadali o dotazník najneskôr do siedmich dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania.

| (15) | Komisii sa neprihlásili žiadni ďalší výrobcovia z Únie. Usudzuje sa preto, že títo uvedení dvaja výrobcovia z Únie predstavujú 100 % výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(15)

Komisii sa neprihlásili žiadni ďalší výrobcovia z Únie. Usudzuje sa preto, že títo uvedení dvaja výrobcovia z Únie predstavujú 100 % výrobného odvetvia Únie.

1.4.2.   Výber vzorky dovozcov

Výber vzorky dovozcov

| (16) | S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (17) | Štyria neprepojení dovozcovia (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) poskytli požadované informácie a súhlasili s tým aby boli zaradení do vzorky. Komisia sa vzhľadom na nízky počet odpovedí rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. Komisia vyzvala všetky uvedené štyri spoločnosti, aby vyplnili dotazník pre dovozcov. |
| --- | --- |

(17)

Štyria neprepojení dovozcovia (Affival SAS, Coftech GmbH, Sider Trading SpA, SKW Stahl-Metallurgie GmbH) poskytli požadované informácie a súhlasili s tým aby boli zaradení do vzorky. Komisia sa vzhľadom na nízky počet odpovedí rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. Komisia vyzvala všetky uvedené štyri spoločnosti, aby vyplnili dotazník pre dovozcov.

1.4.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

| (18) | Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(18)

Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

| (19) | Traja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia sa vzhľadom na nízky počet odpovedí rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(19)

Traja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia sa vzhľadom na nízky počet odpovedí rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

1.5.   Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

| (20) | Komisia zaslala vláde ČLR (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Komisia zaslala vláde ČLR (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia.

| (21) | Navrhovateľ okrem toho v podnete poskytol dostatočné dôkazy o deformáciách trhu so surovinami v ČĽR, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. Prešetrovanie sa preto týkalo uvedených deformácií trhu so surovinami, ako bolo uvedené v oznámení o začatí konania, aby bolo možné určiť, či treba vo vzťahu k ČĽR uplatniť ustanovenia článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia. Z tohto dôvodu Komisia zaslala vláde ČĽR v tejto súvislosti dodatočný dotazník. |
| --- | --- |

(21)

Navrhovateľ okrem toho v podnete poskytol dostatočné dôkazy o deformáciách trhu so surovinami v ČĽR, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. Prešetrovanie sa preto týkalo uvedených deformácií trhu so surovinami, ako bolo uvedené v oznámení o začatí konania, aby bolo možné určiť, či treba vo vzťahu k ČĽR uplatniť ustanovenia článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia. Z tohto dôvodu Komisia zaslala vláde ČĽR v tejto súvislosti dodatočný dotazník.

| (22) | Dotazníky pre výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov boli sprístupnené online (3) v deň začatia konania. |
| --- | --- |

(22)

Dotazníky pre výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov boli sprístupnené online (3) v deň začatia konania.

3

| (23) | Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od dvoch výrobcov z Únie, dvoch dovozcov v Únii (spoločností Affival a Coftech), dvoch používateľov (spoločností AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. a Filo d.o.o.) a troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (spoločností Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jej prepojeného obchodníka Overseas Metallurgy Co., Ltd a spoločnosti Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(23)

Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od dvoch výrobcov z Únie, dvoch dovozcov v Únii (spoločností Affival a Coftech), dvoch používateľov (spoločností AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. a Filo d.o.o.) a troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (spoločností Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd., Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a jej prepojeného obchodníka Overseas Metallurgy Co., Ltd a spoločnosti Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd.).

| (24) | Komisia si vyžiadala a krížovo skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Vzhľadom na vypuknutie pandémie COVID-19 a následné opatrenia prijaté v reakcii na túto pandémiu (ďalej len „oznámenie o COVID-19“) (4) Komisia nemohla vykonať overovanie na mieste v priestoroch spolupracujúcich spoločností. Namiesto toho Komisia na diaľku vykonala krížové kontroly informácií, ktoré poskytli prostredníctvom videokonferencie tieto spoločnosti: |
| --- | --- |

(24)

Komisia si vyžiadala a krížovo skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Vzhľadom na vypuknutie pandémie COVID-19 a následné opatrenia prijaté v reakcii na túto pandémiu (ďalej len „oznámenie o COVID-19“) (4) Komisia nemohla vykonať overovanie na mieste v priestoroch spolupracujúcich spoločností. Namiesto toho Komisia na diaľku vykonala krížové kontroly informácií, ktoré poskytli prostredníctvom videokonferencie tieto spoločnosti:

4

Výrobcovia z Únie

Výrobcovia z Únie

| — | OFZ, a. s., Istebné, Slovensko |
| --- | --- |

—

OFZ, a. s., Istebné, Slovensko

| — | FERROPEM, Chambéry, Francúzsko |
| --- | --- |

—

FERROPEM, Chambéry, Francúzsko

Dovozcovia

Dovozcovia

| — | Affival SAS, Solesmes, Francúzsko |
| --- | --- |

—

Affival SAS, Solesmes, Francúzsko

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR

| — | Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (ďalej len „Ketong“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (ďalej len „Ketong“)

| — | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a prepojený obchodník Overseas Metallurgy Co., Ltd. tejto spoločnosti (ďalej len „Shun Tai“) |
| --- | --- |

—

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. a prepojený obchodník Overseas Metallurgy Co., Ltd. tejto spoločnosti (ďalej len „Shun Tai“)

| — | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (ďalej len „Shenghua“) |
| --- | --- |

—

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (ďalej len „Shenghua“)

1.6.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (25) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(25)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Dotknutý výrobok

Dotknutý výrobok

| (26) | Dotknutým výrobkom je zliatina alebo zlúčenina, ktorá obsahuje 16 hmotnostných % alebo viac vápnika, 45 hmotnostných % alebo viac kremíka, menej ako 14 hmotnostných % železa a najviac 10 hmotnostných % iného prvku; tiež predkladaná ako voľne ložená, balená vo vreciach alebo v oceľových sudoch, uzavretá v oceľovom plechu (alebo jadrovom drôte) alebo inak predkladaná, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriaca pod číselné znaky KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091) (ďalej len „dotknutý výrobok“). Bežne sa označuje ako silicid vápnika alebo „CaSi“. |
| --- | --- |

(26)

Dotknutým výrobkom je zliatina alebo zlúčenina, ktorá obsahuje 16 hmotnostných % alebo viac vápnika, 45 hmotnostných % alebo viac kremíka, menej ako 14 hmotnostných % železa a najviac 10 hmotnostných % iného prvku; tiež predkladaná ako voľne ložená, balená vo vreciach alebo v oceľových sudoch, uzavretá v oceľovom plechu (alebo jadrovom drôte) alebo inak predkladaná, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriaca pod číselné znaky KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091) (ďalej len „dotknutý výrobok“). Bežne sa označuje ako silicid vápnika alebo „CaSi“.

| (27) | Silicid vápnika sa používa pri výrobe špeciálnych kovových zliatin. Zliatiny CaSi sa používajú ako odkysličovadlo a odsírovadlo pri výrobe vysokokvalitnej ocele. |
| --- | --- |

(27)

Silicid vápnika sa používa pri výrobe špeciálnych kovových zliatin. Zliatiny CaSi sa používajú ako odkysličovadlo a odsírovadlo pri výrobe vysokokvalitnej ocele.

2.2.   Podobný výrobok

Podobný výrobok

| (28) | Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia:






  — | dotknutý výrobok, |
| --- | --- | --- |

(28)

Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia:

—

dotknutý výrobok,

| — | výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR a |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR a

| — | výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie. |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

| (29) | Komisia sa v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Komisia sa v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

| (30) | Komisii neboli doručené žiadne tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Komisii neboli doručené žiadne tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

| (31) | Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, pokiaľ ide o ČĽR, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie zamerané na vyvážajúcich výrobcov z tejto krajiny so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(31)

Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, pokiaľ ide o ČĽR, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie zamerané na vyvážajúcich výrobcov z tejto krajiny so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

| (32) | Komisia preto s cieľom zhromaždiť údaje potrebné na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia v oznámení o začatí konania vyzvala všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o vstupoch používaných na výrobu silicidu vápnika. Príslušné informácie predložili traja čínski vyvážajúci výrobcovia. |
| --- | --- |

(32)

Komisia preto s cieľom zhromaždiť údaje potrebné na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia v oznámení o začatí konania vyzvala všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o vstupoch používaných na výrobu silicidu vápnika. Príslušné informácie predložili traja čínski vyvážajúci výrobcovia.

| (33) | Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na prešetrovanie týkajúce sa údajných výrazných deformácií, zaslala dotazník čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda na žiadosť o informácie neodpovedala. Komisia následne informovala čínsku vládu, že na stanovenie existencie výrazných deformácií v ČĽR použije dostupné skutočnosti v zmysle článku 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(33)

Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na prešetrovanie týkajúce sa údajných výrazných deformácií, zaslala dotazník čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda na žiadosť o informácie neodpovedala. Komisia následne informovala čínsku vládu, že na stanovenie existencie výrazných deformácií v ČĽR použije dostupné skutočnosti v zmysle článku 18 základného nariadenia.

Úradnom vestníku Európskej únie

| (34) | V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia na určenie normálnej hodnoty založenej na nedeformovaných cenách alebo referenčných hodnotách identifikovala ako potenciálnu reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Brazíliu. Komisia ďalej uviedla, že preskúma prípadné ďalšie vhodné reprezentatívne krajiny v súlade s kritériami stanovenými v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia. |
| --- | --- |

(34)

V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia na určenie normálnej hodnoty založenej na nedeformovaných cenách alebo referenčných hodnotách identifikovala ako potenciálnu reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Brazíliu. Komisia ďalej uviedla, že preskúma prípadné ďalšie vhodné reprezentatívne krajiny v súlade s kritériami stanovenými v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia.

| (35) | Komisia 7. mája 2021 formou záznamu (ďalej len „prvý záznam“) informovala zainteresované strany o relevantných zdrojoch, ktoré zamýšľa použiť na určenie normálnej hodnoty. Komisia v uvedenom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré sa používajú pri výrobe silicidu vápnika. Okrem toho Komisia ako možné reprezentatívne krajiny identifikovala Brazíliu a Argentínu. Pripomienky Komisii doručili navrhovateľ a vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua. Tieto pripomienky sa podrobne analyzujú v odôvodneniach 93 až 119. |
| --- | --- |

(35)

Komisia 7. mája 2021 formou záznamu (ďalej len „prvý záznam“) informovala zainteresované strany o relevantných zdrojoch, ktoré zamýšľa použiť na určenie normálnej hodnoty. Komisia v uvedenom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré sa používajú pri výrobe silicidu vápnika. Okrem toho Komisia ako možné reprezentatívne krajiny identifikovala Brazíliu a Argentínu. Pripomienky Komisii doručili navrhovateľ a vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua. Tieto pripomienky sa podrobne analyzujú v odôvodneniach 93 až 119.

| (36) | Komisia 14. júna 2021 formou druhého záznamu (ďalej len „druhý záznam“) oznámila zainteresovaným stranám, ktoré relevantné zdroje zamýšľa použiť na určenie normálnej hodnoty, pričom za reprezentatívnu krajinu vezme Brazíliu. Ďalej zainteresované strany informovala, že predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk stanoví na základe dostupných informácií týkajúcich sa príslušnej spoločnosti Rima Industrial S.A. (ďalej len „Rima Industrial“) v reprezentatívnej krajine. V druhom zázname sa rozoberali aj pripomienky doručené k prvému záznamu. Pripomienky k druhému záznamu doručili navrhovateľ a vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua. Tieto pripomienky sa podrobne analyzujú v odôvodneniach 122 až 136. |
| --- | --- |

(36)

Komisia 14. júna 2021 formou druhého záznamu (ďalej len „druhý záznam“) oznámila zainteresovaným stranám, ktoré relevantné zdroje zamýšľa použiť na určenie normálnej hodnoty, pričom za reprezentatívnu krajinu vezme Brazíliu. Ďalej zainteresované strany informovala, že predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk stanoví na základe dostupných informácií týkajúcich sa príslušnej spoločnosti Rima Industrial S.A. (ďalej len „Rima Industrial“) v reprezentatívnej krajine. V druhom zázname sa rozoberali aj pripomienky doručené k prvému záznamu. Pripomienky k druhému záznamu doručili navrhovateľ a vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua. Tieto pripomienky sa podrobne analyzujú v odôvodneniach 122 až 136.

3.2.   Normálna hodnota

Normálna hodnota

| (37) | Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“. |
| --- | --- |

(37)

Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

| (38) | Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa [...] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. |
| --- | --- |

(38)

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa [...] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

| (39) | Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády, ako sa uvádza v odôvodnení 33, bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané. |
| --- | --- |

(39)

Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády, ako sa uvádza v odôvodnení 33, bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.2.1.   Existencia výrazných deformácií

Existencia výrazných deformácií

| (40) | V nedávnom prešetrovaní týkajúcom sa ferosilícia s pôvodom v ČĽR, ktorého výrobcovia patria do odvetvia ferozliatin, podobne ako výrobcovia silicidu vápnika (5), Komisia zistila, že v uvedenom odvetví existujú výrazné deformácie v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia v uvedenom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia takisto primerané. |
| --- | --- |

(40)

V nedávnom prešetrovaní týkajúcom sa ferosilícia s pôvodom v ČĽR, ktorého výrobcovia patria do odvetvia ferozliatin, podobne ako výrobcovia silicidu vápnika (5), Komisia zistila, že v uvedenom odvetví existujú výrazné deformácie v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia v uvedenom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia takisto primerané.

5

| (41) | V uvedenom prešetrovaní Komisia zistila, že existuje značné zasahovanie vlády v ČĽR, ktoré má za následok deformáciu efektívneho rozdeľovania zdrojov v súlade s trhovými zásadami (6). Komisia predovšetkým dospela k záveru, že v odvetví ferosilícia nielenže pretrváva podstatná miera vlastníctva zo strany čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia (7), ale že čínska vláda je takisto schopná zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia (8) Komisia navyše zistila, že na trh má ďalej rušivý vplyv aj prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich, ako aj do poskytovania surovín a vstupov. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR totiž vedie k tomu, že zdroje sú prideľované odvetviam, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby sa prideľovali v súlade s trhovými silami (9). Komisia okrem toho dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia, čo spôsobuje deformácie, najmä keď sa platobne neschopné firmy sa udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR (10). V rovnakom duchu Komisia zistila v odvetví ferosilícia deformácie mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia (11), ako aj deformácie na finančných trhoch v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR (12). Vzhľadom na blízku podobnosť použitých vstupov a výrobného procesu sa tieto zistenia vo veľkej miere vzťahujú aj na odvetvie silicidu vápnika, ktoré je tiež súčasťou odvetvia ferozliatin. |
| --- | --- |

(41)

V uvedenom prešetrovaní Komisia zistila, že existuje značné zasahovanie vlády v ČĽR, ktoré má za následok deformáciu efektívneho rozdeľovania zdrojov v súlade s trhovými zásadami (6). Komisia predovšetkým dospela k záveru, že v odvetví ferosilícia nielenže pretrváva podstatná miera vlastníctva zo strany čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia (7), ale že čínska vláda je takisto schopná zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia (8) Komisia navyše zistila, že na trh má ďalej rušivý vplyv aj prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich, ako aj do poskytovania surovín a vstupov. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR totiž vedie k tomu, že zdroje sú prideľované odvetviam, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby sa prideľovali v súlade s trhovými silami (9). Komisia okrem toho dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia, čo spôsobuje deformácie, najmä keď sa platobne neschopné firmy sa udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR (10). V rovnakom duchu Komisia zistila v odvetví ferosilícia deformácie mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia (11), ako aj deformácie na finančných trhoch v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR (12). Vzhľadom na blízku podobnosť použitých vstupov a výrobného procesu sa tieto zistenia vo veľkej miere vzťahujú aj na odvetvie silicidu vápnika, ktoré je tiež súčasťou odvetvia ferozliatin.

6

7

8

9

10

11

12

| (42) | Podobne ako pri prešetrovaní týkajúcom sa odvetvia ferosilícia v ČĽR, Komisia v tomto prešetrovaní preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v podnete, ako aj v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný prieskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa zistili aj v jej predchádzajúcich prešetrovaniach v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(42)

Podobne ako pri prešetrovaní týkajúcom sa odvetvia ferosilícia v ČĽR, Komisia v tomto prešetrovaní preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v podnete, ako aj v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný prieskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR, ktoré sa zistili aj v jej predchádzajúcich prešetrovaniach v tejto súvislosti.

| (43) | Podnet v tomto prípade sa odvolával na správu, najmä pokiaľ ide o deformácie v energetickom sektore, a v súvislosti s určitými vstupmi nerastných surovín. Navrhovateľ okrem toho poskytol aj štúdiu o deformáciách trhu spôsobených štátom v čínskom odvetví ferozliatin a silícia. V tejto štúdii bolo preukázané, že čínske odvetvie ferozliatin podlieha autoritatívnym usmerneniam a svojvoľným zásahom štátu, a dospelo sa k záveru, že čínske spoločnosti v tomto odvetví „vyvíjajú svoju činnosť v deformovanom trhovom prostredí, v ktorom sa konkurenčným silám neumožňuje štruktúrovať domáci trh a zosúlaďovať ho s globálnymi trhmi“. Táto správa bola vo fáze začatia konania vložená do vyšetrovacieho spisu. Žiadna zainteresovaná strana, a to ani čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia, sa k tejto správe nevyjadrila. Podnet obsahoval aj odkazy na Inventár OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny. |
| --- | --- |

(43)

Podnet v tomto prípade sa odvolával na správu, najmä pokiaľ ide o deformácie v energetickom sektore, a v súvislosti s určitými vstupmi nerastných surovín. Navrhovateľ okrem toho poskytol aj štúdiu o deformáciách trhu spôsobených štátom v čínskom odvetví ferozliatin a silícia. V tejto štúdii bolo preukázané, že čínske odvetvie ferozliatin podlieha autoritatívnym usmerneniam a svojvoľným zásahom štátu, a dospelo sa k záveru, že čínske spoločnosti v tomto odvetví „vyvíjajú svoju činnosť v deformovanom trhovom prostredí, v ktorom sa konkurenčným silám neumožňuje štruktúrovať domáci trh a zosúlaďovať ho s globálnymi trhmi“. Táto správa bola vo fáze začatia konania vložená do vyšetrovacieho spisu. Žiadna zainteresovaná strana, a to ani čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia, sa k tejto správe nevyjadrila. Podnet obsahoval aj odkazy na Inventár OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny.

| (44) | V sektore silicidu vápnika pretrváva určitá miera vlastníctva a kontroly zo strany čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia. Prešetrovaním sa zistilo, že 65 % jedného zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a to spoločnosť Shenghua, vlastní spoločnosť Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., ktorá je zase dcérskou spoločnosťou štátom vlastnenej spoločnosti Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co (13). Spoločnosť uznáva, že zostáva pod vplyvom štátnom vlastneného podniku a využíva silnú podporu vlády (14). Okrem toho, zatiaľ čo dvaja ďalší spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sú podľa všetkého v súkromnom vlastníctve, zdá sa tiež, že jeden z nich – spoločnosť Ningxia Shun Tai Smelting, má úzky vzťah s miestnymi orgánmi: nachádza sa v priemyselnom parku Zhongwei, ktorý poskytuje etablovaným spoločnostiam mnohé preferenčné politiky, ako sú nižšie dane či ceny elektrickej energie (15). Na webovom sídle parku sa tiež uvádza, že „projekt spoločnosti Ningxia Shuntai Smelting Company týkajúci sa pece s ponoreným oblúkom na výrobu zliatiny silicidu vápnika a výroby energie pomocou odpadového tepla je kľúčovým projektom na podporu investícií mestskej správy Zhongwei.“ |
| --- | --- |

(44)

V sektore silicidu vápnika pretrváva určitá miera vlastníctva a kontroly zo strany čínskej vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia. Prešetrovaním sa zistilo, že 65 % jedného zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a to spoločnosť Shenghua, vlastní spoločnosť Shaanxi Metallurgical & Mining Group Co., ktorá je zase dcérskou spoločnosťou štátom vlastnenej spoločnosti Shaanxi Non-ferrous Metals Holding Group Co (13). Spoločnosť uznáva, že zostáva pod vplyvom štátnom vlastneného podniku a využíva silnú podporu vlády (14). Okrem toho, zatiaľ čo dvaja ďalší spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia sú podľa všetkého v súkromnom vlastníctve, zdá sa tiež, že jeden z nich – spoločnosť Ningxia Shun Tai Smelting, má úzky vzťah s miestnymi orgánmi: nachádza sa v priemyselnom parku Zhongwei, ktorý poskytuje etablovaným spoločnostiam mnohé preferenčné politiky, ako sú nižšie dane či ceny elektrickej energie (15). Na webovom sídle parku sa tiež uvádza, že „projekt spoločnosti Ningxia Shuntai Smelting Company týkajúci sa pece s ponoreným oblúkom na výrobu zliatiny silicidu vápnika a výroby energie pomocou odpadového tepla je kľúčovým projektom na podporu investícií mestskej správy Zhongwei.“

13

14

15

| (45) | Keďže nespolupracoval žiaden ďalší čínsky vývozca prešetrovaného výrobku, presný pomer súkromných a štátom vlastnených výrobcov silicidu vápnika nebolo možné určiť viac. |
| --- | --- |

(45)

Keďže nespolupracoval žiaden ďalší čínsky vývozca prešetrovaného výrobku, presný pomer súkromných a štátom vlastnených výrobcov silicidu vápnika nebolo možné určiť viac.

| (46) | Okrem toho sa prešetrovaním podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia potvrdilo, že v odvetví elektrickej energie, ktoré je hlavným výrobným faktorom pri výrobe silicidu vápnika, pretrváva podstatná miera vlastníctva zo strany čínskej vlády. Ako Komisia uviedla vo svojej správe, trh s elektrickou energiou v Číne charakterizuje silná prítomnosť štátom vlastnených podnikov v rôznych fázach dodávateľského reťazca a približne 50 % výrobnej kapacity bolo v roku 2017 vo vlastníctve štátu, zatiaľ čo dva štátom vlastnené podniky vlastnili celú prenosovú sústavu (16). |
| --- | --- |

(46)

Okrem toho sa prešetrovaním podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia potvrdilo, že v odvetví elektrickej energie, ktoré je hlavným výrobným faktorom pri výrobe silicidu vápnika, pretrváva podstatná miera vlastníctva zo strany čínskej vlády. Ako Komisia uviedla vo svojej správe, trh s elektrickou energiou v Číne charakterizuje silná prítomnosť štátom vlastnených podnikov v rôznych fázach dodávateľského reťazca a približne 50 % výrobnej kapacity bolo v roku 2017 vo vlastníctve štátu, zatiaľ čo dva štátom vlastnené podniky vlastnili celú prenosovú sústavu (16).

16

| (47) | Pokiaľ ide o to, že čínska vláda je schopná zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia, Komisia počas prešetrovania zistila existenciu osobných väzieb medzi Komunistickou stranou Číny a aspoň jednou spoločnosťou vyrábajúcou prešetrovaný výrobok. Generálny riaditeľ spoločnosti Shenghua a vlastník 35 % podielu spoločnosti súčasne zastáva funkciu tajomníka strany (17). |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o to, že čínska vláda je schopná zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia, Komisia počas prešetrovania zistila existenciu osobných väzieb medzi Komunistickou stranou Číny a aspoň jednou spoločnosťou vyrábajúcou prešetrovaný výrobok. Generálny riaditeľ spoločnosti Shenghua a vlastník 35 % podielu spoločnosti súčasne zastáva funkciu tajomníka strany (17).

17

| (48) | Politickému dohľadu a usmerňovaniu podliehajú tak verejné, ako aj súkromné podniky v odvetví silicidu vápnika. Tak ako v akomkoľvek inom sektore v ČĽR, sú aj títo výrobcovia nútení usporadúvať činnosti zamerané na budovanie strany a udržiavať úzke väzby s Komunistickou stranou Číny a jej ideológiou. Nasledujúci príklad ilustruje opísaný trend rastúcej miery zasahovania čínskej vlády aj odvetvia silicidu vápnika. Prešetrovaním sa v spoločnosti Shenghua odhalili rozsiahle činnosti zamerané na budovanie strany. Webové sídlo výrobcu je osobitne explicitné, pokiaľ ide o budovanie Komunistickej strany Číny podniku a jeho úlohu v spoločnosti: „Výbor Komunistickej strany Číny Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. usporiadal 17. júla štvrtú skupinovú schôdzu Strediska výboru strany. Schôdzi predsedal tajomník strany a výkonný riaditeľ Wei Xinhua. Na schôdzi sa zúčastnili členovia straníckeho výboru, ďalší členovia nestraníckych výborov, ako aj tajomníci pobočiek. Zástupca tajomníka strany, Yang Hui, na schôdzi predstavil študijný materiál o „Základnom zákone komunistickej strany Číny – stanov strany z 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“ a zabezpečil kolektívne štúdium prejavu predsedu metalugickej skupiny na oslavnej konferencii 1. júla „Zblížme sa s pokrokom, zjednoťme taviacu silu a razme jej cestu vpred“. Účastníci diskutovali o tom, ako si plniť povinnosti členské povinnosti a svoje úlohy v strane. [...] [Wei Xinhua] predložil niekoľko požiadaviek na vedenie tímu a členov strany: 1. Neustále sa zlepšovať dôkladným čítaním stanov strany, [...] 2. Posilniť ideológiu a vieru, neochvejne dodržiavať vedúce postavenie výboru strany spoločnosti, ďalej rozvíjať „ducha Yan’an“ a „ducha vytrvalosti“ a svoju energiu sústrediť na úlohy s cieľom plniť si povinnosti a zabezpečiť dobré pracovné miesto pre spoločnosť. [...] 4. Vyšetrovať a napraviť svoj vlastný problém pracovného štýlu v súlade so stanovami a disciplínou strany. Všetky pobočky musia vykonávať dobrú prácu pri ideologickom vzdelávaní členov a kádrov strany a posilňovať u nich ducha strany; [...] Výbor pre disciplinárnu kontrolu spoločnosti a úrad pre kontrolu a dohľad nad disciplínou musia prísne vykonávať svoje dozorné úlohy“ (18). |
| --- | --- |

(48)

Politickému dohľadu a usmerňovaniu podliehajú tak verejné, ako aj súkromné podniky v odvetví silicidu vápnika. Tak ako v akomkoľvek inom sektore v ČĽR, sú aj títo výrobcovia nútení usporadúvať činnosti zamerané na budovanie strany a udržiavať úzke väzby s Komunistickou stranou Číny a jej ideológiou. Nasledujúci príklad ilustruje opísaný trend rastúcej miery zasahovania čínskej vlády aj odvetvia silicidu vápnika. Prešetrovaním sa v spoločnosti Shenghua odhalili rozsiahle činnosti zamerané na budovanie strany. Webové sídlo výrobcu je osobitne explicitné, pokiaľ ide o budovanie Komunistickej strany Číny podniku a jeho úlohu v spoločnosti: „Výbor Komunistickej strany Číny Shaanxi Shenghua Metallurgical Chemical Co., Ltd. usporiadal 17. júla štvrtú skupinovú schôdzu Strediska výboru strany. Schôdzi predsedal tajomník strany a výkonný riaditeľ Wei Xinhua. Na schôdzi sa zúčastnili členovia straníckeho výboru, ďalší členovia nestraníckych výborov, ako aj tajomníci pobočiek. Zástupca tajomníka strany, Yang Hui, na schôdzi predstavil študijný materiál o „Základnom zákone komunistickej strany Číny – stanov strany z 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“ a zabezpečil kolektívne štúdium prejavu predsedu metalugickej skupiny na oslavnej konferencii 1. júla „Zblížme sa s pokrokom, zjednoťme taviacu silu a razme jej cestu vpred“. Účastníci diskutovali o tom, ako si plniť povinnosti členské povinnosti a svoje úlohy v strane. [...] [Wei Xinhua] predložil niekoľko požiadaviek na vedenie tímu a členov strany: 1. Neustále sa zlepšovať dôkladným čítaním stanov strany, [...] 2. Posilniť ideológiu a vieru, neochvejne dodržiavať vedúce postavenie výboru strany spoločnosti, ďalej rozvíjať „ducha Yan’an“ a „ducha vytrvalosti“ a svoju energiu sústrediť na úlohy s cieľom plniť si povinnosti a zabezpečiť dobré pracovné miesto pre spoločnosť. [...] 4. Vyšetrovať a napraviť svoj vlastný problém pracovného štýlu v súlade so stanovami a disciplínou strany. Všetky pobočky musia vykonávať dobrú prácu pri ideologickom vzdelávaní členov a kádrov strany a posilňovať u nich ducha strany; [...] Výbor pre disciplinárnu kontrolu spoločnosti a úrad pre kontrolu a dohľad nad disciplínou musia prísne vykonávať svoje dozorné úlohy“ (18).

Schôdzi predsedal tajomník strany a výkonný riaditeľ Wei Xinhua. Na schôdzi sa zúčastnili členovia straníckeho výboru, ďalší členovia nestraníckych výborov, ako aj tajomníci pobočiek. Zástupca tajomníka strany, Yang Hui, na schôdzi predstavil študijný materiál o „Základnom zákone komunistickej strany Číny – stanov strany z 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“ a zabezpečil kolektívne štúdium prejavu predsedu metalugickej skupiny na oslavnej konferencii 1. júla „Zblížme sa s pokrokom, zjednoťme taviacu silu a razme jej cestu vpred“. Účastníci diskutovali o tom, ako si plniť povinnosti členské povinnosti a svoje úlohy v strane. [...] [Wei Xinhua] predložil niekoľko požiadaviek na vedenie tímu a členov strany: 1. Neustále sa zlepšovať dôkladným čítaním stanov strany, [...] 2. Posilniť ideológiu a vieru, neochvejne dodržiavať vedúce postavenie výboru strany spoločnosti, ďalej rozvíjať „ducha Yan’an“ a „ducha vytrvalosti“ a svoju energiu sústrediť na úlohy s cieľom plniť si povinnosti a zabezpečiť dobré pracovné miesto pre spoločnosť. [...] 4. Vyšetrovať a napraviť svoj vlastný problém pracovného štýlu v súlade so stanovami a disciplínou strany. Všetky pobočky musia vykonávať dobrú prácu pri ideologickom vzdelávaní členov a kádrov strany a posilňovať u nich ducha strany;

18

| (49) | Ďalej sa zistilo, že v odvetví silicidu vápnika existujú politiky v prospech domácich výrobcov alebo iné ovplyvňovanie trhu v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia. |
| --- | --- |

(49)

Ďalej sa zistilo, že v odvetví silicidu vápnika existujú politiky v prospech domácich výrobcov alebo iné ovplyvňovanie trhu v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia.

| (50) | Toto odvetvie spolu s ostatnými pododvetviami ferozliatin, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri výrobe ocele, je pre čínsku vládu dôležitým odvetvím. Komisia predovšetkým zistila, že toto odvetvie sa považuje za podporované odvetvie v provincii Ningxia v súlade s katalógom podporovaných odvetví v západných provinciách podľa Národnej komisie pre rozvoj a reformu (ďalej len „NDRC“ z angl. National Development and Reform Commission) z roku 2020 (19). |
| --- | --- |

(50)

Toto odvetvie spolu s ostatnými pododvetviami ferozliatin, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri výrobe ocele, je pre čínsku vládu dôležitým odvetvím. Komisia predovšetkým zistila, že toto odvetvie sa považuje za podporované odvetvie v provincii Ningxia v súlade s katalógom podporovaných odvetví v západných provinciách podľa Národnej komisie pre rozvoj a reformu (ďalej len „NDRC“ z angl. National Development and Reform Commission) z roku 2020 (19).

katalógom podporovaných odvetví v západných provinciách

National Development and Reform Commission

19

| (51) | Na rôznych úrovniach boli takisto vydané rôzne plány, usmernenia a iné dokumenty týkajúce sa potrebných vstupov na výrobu silicidu vápnika. Svedčia o miere zasahovania štátu na trhoch s týmito vstupmi. |
| --- | --- |

(51)

Na rôznych úrovniach boli takisto vydané rôzne plány, usmernenia a iné dokumenty týkajúce sa potrebných vstupov na výrobu silicidu vápnika. Svedčia o miere zasahovania štátu na trhoch s týmito vstupmi.

| (52) | Pokiaľ ide o elektrinu, ktorá predstavuje najväčší podiel vstupných nákladov, ako Komisia uviedla v správe, ceny elektrickej energie nie sú v ČĽR založené na trhových princípoch a ovplyvňujú ich aj výrazné deformácie (prostredníctvom centrálneho stanovovania cien, cenových diferenciácií a postupov priameho odberu elektrickej energie) (20). Hoci trh s energiou v Číne prešiel viacerými zmenami a reformami (21), niektoré ceny relevantné pre energetický systém stále nie sú založené na trhových princípoch. Vláda uznáva, že ceny stále do veľkej miery kontroluje štát: „Súčasné riadenie cien elektrickej energie je stále založené na cenách stanovených vládou. Úpravy cien často zaostávajú za zmenami nákladov a je ťažké včas a primerane odzrkadľovať náklady na spotrebu elektrickej energie [...] Zatiaľ nebol vytvorený účinný konkurenčný mechanizmus na predaj elektriny, trhové transakcie medzi podnikmi vyrábajúcimi elektrickú energiu a používateľmi sú obmedzené a zapojiť rozhodujúcu úlohu trhu do prideľovania zdrojov je ťažké“ (22). Toto oslabenie trhu spôsobené štátom je príčinou ďalších pokusov riadiť trh, čo sa odráža vo viacerých následných administratívnych dokumentoch. Napríklad v novembri 2020 vydala Národná komisia pre rozvoj a reformy (ďalej len „NDRC“) oznámenie o podpore pre podpisovanie strednodobých až dlhodobých zmlúv na elektrickú energiu v roku 2021 (23). V dokumente sa predovšetkým uvádza pokyn, že sa treba „usilovať zabezpečiť, aby zmluvne dohodnutý objem elektrickej energie nebol nižší ako 80 % priemerného objemu za posledné tri roky“, a pokiaľ ide o stanovovanie cien, „stanoviť mechanizmus na vyrovnávanie odchýlok [...] v predpisoch miestneho trhu s cieľom riešiť odchýlky medzi zmluvne dohodnutým a skutočne dodaným objemom energie“ a „zlepšiť mechanizmus strednodobej a dlhodobej ceny transakcií. Všetky oblasti musia dôsledne dodržiavať ceny za prenos a distribúciu energie schválené vládou.“ Oznámenie obsahuje aj špecifické ustanovenia o vykonávaní, najmä stanovením mechanizmu na sledovanie napredovania pri podpise zmluvy alebo posilnením monitorovania zmlúv, poskytovania informácií a presadzovania (24). Štátna rada okrem toho v januári 2021 vydala stanovisko NDRC o štandardizácii poplatkov za dodávky vody, elektriny a tepla v mestách s cieľom podporiť vysokokvalitný rozvoj tohto odvetvia. Oznámenie obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa stanovovania cien štátom „[...] V prípade projektov, na ktoré sa vzťahuje stanovovanie cien štátom alebo štátom riadené ceny primerane určiť zloženie nákladov, posilniť dohľad nad nákladmi a preskúmať, zlepšiť mechanizmus tvorby cien a vedecky určiť cenovú úroveň. [...]“ Spomedzi „hlavných cieľov“ oznámenia sa osobitne odkazuje na mechanizmus vládnych vstupov v súvislosti so stanovovaním cien, ako aj na sektorovú diferenciáciu metód tvorby stanovovania cien: „Do roku 2025 sa dosiahnu jasné výsledky v oblasti čistenia a štandardizácie poplatkov v odvetví dodávok vody, elektrickej energie, plynu a vykurovania: Vytvorí sa základ vedeckého, štandardizovaného a transparentného mechanizmu tvorby cien a ďalej sa vylepší mechanizmus vládnych vstupov. Metódy stanovovania cien uplatniteľné na súvisiace odvetvia, metódy kontroly nákladov a preskúmania, cenové správanie a štandardné komplexné pokrytie služieb, ako aj kvalita a efektívnosť dodávok vody, elektriny, vykurovania a iných výrobkov a služieb sa musia výrazne zdokonaliť.“ (25) |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o elektrinu, ktorá predstavuje najväčší podiel vstupných nákladov, ako Komisia uviedla v správe, ceny elektrickej energie nie sú v ČĽR založené na trhových princípoch a ovplyvňujú ich aj výrazné deformácie (prostredníctvom centrálneho stanovovania cien, cenových diferenciácií a postupov priameho odberu elektrickej energie) (20). Hoci trh s energiou v Číne prešiel viacerými zmenami a reformami (21), niektoré ceny relevantné pre energetický systém stále nie sú založené na trhových princípoch. Vláda uznáva, že ceny stále do veľkej miery kontroluje štát: „Súčasné riadenie cien elektrickej energie je stále založené na cenách stanovených vládou. Úpravy cien často zaostávajú za zmenami nákladov a je ťažké včas a primerane odzrkadľovať náklady na spotrebu elektrickej energie [...] Zatiaľ nebol vytvorený účinný konkurenčný mechanizmus na predaj elektriny, trhové transakcie medzi podnikmi vyrábajúcimi elektrickú energiu a používateľmi sú obmedzené a zapojiť rozhodujúcu úlohu trhu do prideľovania zdrojov je ťažké“ (22). Toto oslabenie trhu spôsobené štátom je príčinou ďalších pokusov riadiť trh, čo sa odráža vo viacerých následných administratívnych dokumentoch. Napríklad v novembri 2020 vydala Národná komisia pre rozvoj a reformy (ďalej len „NDRC“) oznámenie o podpore pre podpisovanie strednodobých až dlhodobých zmlúv na elektrickú energiu v roku 2021 (23). V dokumente sa predovšetkým uvádza pokyn, že sa treba „usilovať zabezpečiť, aby zmluvne dohodnutý objem elektrickej energie nebol nižší ako 80 % priemerného objemu za posledné tri roky“, a pokiaľ ide o stanovovanie cien, „stanoviť mechanizmus na vyrovnávanie odchýlok [...] v predpisoch miestneho trhu s cieľom riešiť odchýlky medzi zmluvne dohodnutým a skutočne dodaným objemom energie“ a „zlepšiť mechanizmus strednodobej a dlhodobej ceny transakcií. Všetky oblasti musia dôsledne dodržiavať ceny za prenos a distribúciu energie schválené vládou.“ Oznámenie obsahuje aj špecifické ustanovenia o vykonávaní, najmä stanovením mechanizmu na sledovanie napredovania pri podpise zmluvy alebo posilnením monitorovania zmlúv, poskytovania informácií a presadzovania (24). Štátna rada okrem toho v januári 2021 vydala stanovisko NDRC o štandardizácii poplatkov za dodávky vody, elektriny a tepla v mestách s cieľom podporiť vysokokvalitný rozvoj tohto odvetvia. Oznámenie obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa stanovovania cien štátom „[...] V prípade projektov, na ktoré sa vzťahuje stanovovanie cien štátom alebo štátom riadené ceny primerane určiť zloženie nákladov, posilniť dohľad nad nákladmi a preskúmať, zlepšiť mechanizmus tvorby cien a vedecky určiť cenovú úroveň. [...]“ Spomedzi „hlavných cieľov“ oznámenia sa osobitne odkazuje na mechanizmus vládnych vstupov v súvislosti so stanovovaním cien, ako aj na sektorovú diferenciáciu metód tvorby stanovovania cien: „Do roku 2025 sa dosiahnu jasné výsledky v oblasti čistenia a štandardizácie poplatkov v odvetví dodávok vody, elektrickej energie, plynu a vykurovania: Vytvorí sa základ vedeckého, štandardizovaného a transparentného mechanizmu tvorby cien a ďalej sa vylepší mechanizmus vládnych vstupov. Metódy stanovovania cien uplatniteľné na súvisiace odvetvia, metódy kontroly nákladov a preskúmania, cenové správanie a štandardné komplexné pokrytie služieb, ako aj kvalita a efektívnosť dodávok vody, elektriny, vykurovania a iných výrobkov a služieb sa musia výrazne zdokonaliť.“ (25)

20

21

22

oznámenie o podpore pre podpisovanie strednodobých až dlhodobých zmlúv na elektrickú energiu v roku 2021

23

24

stanovisko NDRC o štandardizácii poplatkov za dodávky vody, elektriny a tepla v mestách s cieľom podporiť vysokokvalitný rozvoj tohto odvetvia

Vytvorí sa základ vedeckého, štandardizovaného a transparentného mechanizmu tvorby cien a ďalej sa vylepší mechanizmus vládnych vstupov.

25

| (53) | Ďalšou surovinou, ktorá sa používa na výrobu silicidu vápnika, je uhlie. Ako Komisia uviedla vo svojej správe, trh s uhlím v ČĽR podlieha deformáciám, najmä v dôsledku subvencovania (26) a riadenia a kontroly využívania zdrojov uhlia (27). Okrem toho Komisia v rámci prešetrovania týkajúceho sa glutamananu sodného s pôvodom v ČĽR a Indonézii dospela k zisteniam o zasahovaní štátu do trhových síl v čínskom uhoľnom odvetví na úrovni provincií, najmä v provincii Shandong, prostredníctvom plánovacích dokumentov, ktorými sa reguluje ponuka, lokalizáciu a priemyselné modely (28). V súčasnom prešetrovaní Komisia stanovila ďalšie prvky zasahovania štátu. V máji 2021 Národná energetická správa (NEA) a NDRC spoločne vydali oznámenie o riadiacich opatreniach týkajúcich sa výrobnej kapacity uhoľných baní a o kritériách schvaľovania s cieľom regulovať kapacity uhoľných baní a presadzovať príslušné limity vypočítané na základe oznámenia (29). Ako ďalší príklad ďalekosiahlej štátnej regulačnej činnosti na trhu s uhlím vydala NDRC v decembri 2020 oznámenie o zabezpečení podpísania a plnenia strednodobých a dlhodobých zmlúv o uhlí v roku 2021 (30). V oznámení sa výslovne zdôrazňuje cieľ zvýšiť vplyv a dohľad štátu v zmluvnom procese: „Lepšie rozvíjať úlohu štátu, zamerať sa na posilnenie budovania systému, zdokonaliť transakčné pravidlá, posilniť dohľad nad úvermi a príslušné strany viesť k zvyšovaniu povedomia o celkovej situácii, prevziať spoločenskú zodpovednosť, znormalizovať plnenie zmlúv a zaistiť hladné fungovanie trhu s uhlím.“ Oznámenie tiež nariaďuje, aby sa „posilnila sebadisciplína odvetvia. Všetky príslušné priemyselné združenia usmerňujú podniky k posilneniu sebadisciplíny, k riadnemu plneniu požiadaviek týkajúcich sa strednodobých a dlhodobých zmlúv a k tomu, aby situáciu v oblasti ponuky a dopytu na trhu a výhodnú pozíciu odvetvia nevyužívali na uzatváranie nevyvážených zmlúv. Veľké podniky musia ísť príkladom, samé regulovať podpisovanie zmlúv, zvyšovať svoju informovanosť o plnení záväzkov, iniciatívne preberať spoločenskú zodpovednosť za zaisťovanie ponuky a stálych cien a podporovať bezproblémové fungovanie trhu s uhlím na celoštátnej úrovni.“ Osobitne si treba všimnúť jasné usmernenie, aby sa pri uzatváraní zmlúv nevyužívala situácia v oblasti dopytu a ponuky na trhu. V apríli 2021 vydala NDRC ďalšie oznámenie o zabezpečení dohľadu nad strednodobými a dlhodobými zmluvami o uhlí z roku 2021 a ich riadení, ktorého cieľom je lepšie dohliadať na dodržiavanie kúpnych zmlúv a zabezpečiť dodávky uhlia (najmä na základe ustanovení už citovaného oznámenia č. 902). Na základe toho by príslušné strany mali predovšetkým zabezpečiť, aby mesačná miera súladu nebola nižšia ako 80 % a štvrťročná a ročná miera súladu by nemala byť nižšia ako 90 % (31). |
| --- | --- |

(53)

Ďalšou surovinou, ktorá sa používa na výrobu silicidu vápnika, je uhlie. Ako Komisia uviedla vo svojej správe, trh s uhlím v ČĽR podlieha deformáciám, najmä v dôsledku subvencovania (26) a riadenia a kontroly využívania zdrojov uhlia (27). Okrem toho Komisia v rámci prešetrovania týkajúceho sa glutamananu sodného s pôvodom v ČĽR a Indonézii dospela k zisteniam o zasahovaní štátu do trhových síl v čínskom uhoľnom odvetví na úrovni provincií, najmä v provincii Shandong, prostredníctvom plánovacích dokumentov, ktorými sa reguluje ponuka, lokalizáciu a priemyselné modely (28). V súčasnom prešetrovaní Komisia stanovila ďalšie prvky zasahovania štátu. V máji 2021 Národná energetická správa (NEA) a NDRC spoločne vydali oznámenie o riadiacich opatreniach týkajúcich sa výrobnej kapacity uhoľných baní a o kritériách schvaľovania s cieľom regulovať kapacity uhoľných baní a presadzovať príslušné limity vypočítané na základe oznámenia (29). Ako ďalší príklad ďalekosiahlej štátnej regulačnej činnosti na trhu s uhlím vydala NDRC v decembri 2020 oznámenie o zabezpečení podpísania a plnenia strednodobých a dlhodobých zmlúv o uhlí v roku 2021 (30). V oznámení sa výslovne zdôrazňuje cieľ zvýšiť vplyv a dohľad štátu v zmluvnom procese: „Lepšie rozvíjať úlohu štátu, zamerať sa na posilnenie budovania systému, zdokonaliť transakčné pravidlá, posilniť dohľad nad úvermi a príslušné strany viesť k zvyšovaniu povedomia o celkovej situácii, prevziať spoločenskú zodpovednosť, znormalizovať plnenie zmlúv a zaistiť hladné fungovanie trhu s uhlím.“ Oznámenie tiež nariaďuje, aby sa „posilnila sebadisciplína odvetvia. Všetky príslušné priemyselné združenia usmerňujú podniky k posilneniu sebadisciplíny, k riadnemu plneniu požiadaviek týkajúcich sa strednodobých a dlhodobých zmlúv a k tomu, aby situáciu v oblasti ponuky a dopytu na trhu a výhodnú pozíciu odvetvia nevyužívali na uzatváranie nevyvážených zmlúv. Veľké podniky musia ísť príkladom, samé regulovať podpisovanie zmlúv, zvyšovať svoju informovanosť o plnení záväzkov, iniciatívne preberať spoločenskú zodpovednosť za zaisťovanie ponuky a stálych cien a podporovať bezproblémové fungovanie trhu s uhlím na celoštátnej úrovni.“ Osobitne si treba všimnúť jasné usmernenie, aby sa pri uzatváraní zmlúv nevyužívala situácia v oblasti dopytu a ponuky na trhu. V apríli 2021 vydala NDRC ďalšie oznámenie o zabezpečení dohľadu nad strednodobými a dlhodobými zmluvami o uhlí z roku 2021 a ich riadení, ktorého cieľom je lepšie dohliadať na dodržiavanie kúpnych zmlúv a zabezpečiť dodávky uhlia (najmä na základe ustanovení už citovaného oznámenia č. 902). Na základe toho by príslušné strany mali predovšetkým zabezpečiť, aby mesačná miera súladu nebola nižšia ako 80 % a štvrťročná a ročná miera súladu by nemala byť nižšia ako 90 % (31).

26

27

28

oznámenie o riadiacich opatreniach týkajúcich sa výrobnej kapacity uhoľných baní a o kritériách schvaľovania

29

oznámenie o zabezpečení podpísania a plnenia strednodobých a dlhodobých zmlúv o uhlí v roku 2021

30

Všetky príslušné priemyselné združenia usmerňujú podniky k posilneniu sebadisciplíny, k riadnemu plneniu požiadaviek týkajúcich sa strednodobých a dlhodobých zmlúv a k tomu, aby situáciu v oblasti ponuky a dopytu na trhu a výhodnú pozíciu odvetvia nevyužívali na uzatváranie nevyvážených zmlúv.

oznámenie o zabezpečení dohľadu nad strednodobými a dlhodobými zmluvami o uhlí z roku 2021 a ich riadení

31

| (54) | Zasahovanie štátu na trhu s uhlím je viditeľné aj v nedávnom rozhodnutí o predĺžení skúšobnej prevádzky odstavených uhoľných baní o ďalší rok s cieľom zvýšiť produkciu a ponuku, aby sa zabránilo zvýšeniu cien komodít (po tom, ako bola ťažba baní predtým pozastavená) (32). |
| --- | --- |

(54)

Zasahovanie štátu na trhu s uhlím je viditeľné aj v nedávnom rozhodnutí o predĺžení skúšobnej prevádzky odstavených uhoľných baní o ďalší rok s cieľom zvýšiť produkciu a ponuku, aby sa zabránilo zvýšeniu cien komodít (po tom, ako bola ťažba baní predtým pozastavená) (32).

32

| (55) | Okrem toho dve ďalšie dôležité suroviny používané na výrobu silicidu vápnika – kremenec a vápenec – sú zahrnuté do 13. päťročného plánu pre nerastné zdroje, ktorý štátu umožňuje riadiť trhy s kľúčovými nerastnými zdrojmi v ČĽR prakticky vo všetkých oblastiach (33). Prešetrovaním sa okrem toho potvrdilo, že podľa vydania Inventára OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny z roku 2020 sa na kremenec (číselný znak HS 250590) v ČĽR v roku 2019 vzťahovala požiadavka neautomatických vývozných povolení (34), ktorá môže obmedziť vývoznú činnosť, a narušiť tak trh. |
| --- | --- |

(55)

Okrem toho dve ďalšie dôležité suroviny používané na výrobu silicidu vápnika – kremenec a vápenec – sú zahrnuté do 13. päťročného plánu pre nerastné zdroje, ktorý štátu umožňuje riadiť trhy s kľúčovými nerastnými zdrojmi v ČĽR prakticky vo všetkých oblastiach (33). Prešetrovaním sa okrem toho potvrdilo, že podľa vydania Inventára OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny z roku 2020 sa na kremenec (číselný znak HS 250590) v ČĽR v roku 2019 vzťahovala požiadavka neautomatických vývozných povolení (34), ktorá môže obmedziť vývoznú činnosť, a narušiť tak trh.

33

34

| (56) | Ako možno vidieť na uvedených príkladoch, čínska vláda riadi rozvoj odvetvia silicidu vápnika v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc a kontroluje prakticky každý aspekt fungovania tohto odvetvia. Toto štátne usmerňovanie a zasahovanie sa týkajú aj hlavných vstupov, ktoré sa používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Spoločnosť Shenghua napríklad uznáva, že svoje obchodné operácie zosúlaďuje s centrálnymi plánovacími dokumentmi a kľúčovými štátnymi politikami, ako sa opisuje v jej podnikových cieľoch: „Usilovať sa vybudovať a uviesť do prevádzky projekty ako vysoko čistý vápnik, priemyselný kremík chemickej kvality a mikrovlnové metalurgické výrobné linky a ďalšie projekty do konca 13. päťročného plánu“. Spoločnosť tiež tvrdí, že „sa aktívne prispôsobuje novej norme národného hospodárskeho rozvoja, presne sleduje nové smerovanie reformných politík na strane ponuky, svedomito nesie zodpovednosť za bezpečnú výrobu šetrnú k životnému prostrediu a na základe svojho stáleho vedúceho postavenia v odvetví zliatin silicidu vápnika sa opiera o riadenie, talenty a vedecký výskum skupiny Shaanxi Nonferrous Group“ (35). |
| --- | --- |

(56)

Ako možno vidieť na uvedených príkladoch, čínska vláda riadi rozvoj odvetvia silicidu vápnika v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc a kontroluje prakticky každý aspekt fungovania tohto odvetvia. Toto štátne usmerňovanie a zasahovanie sa týkajú aj hlavných vstupov, ktoré sa používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Spoločnosť Shenghua napríklad uznáva, že svoje obchodné operácie zosúlaďuje s centrálnymi plánovacími dokumentmi a kľúčovými štátnymi politikami, ako sa opisuje v jej podnikových cieľoch: „Usilovať sa vybudovať a uviesť do prevádzky projekty ako vysoko čistý vápnik, priemyselný kremík chemickej kvality a mikrovlnové metalurgické výrobné linky a ďalšie projekty do konca 13. päťročného plánu“. Spoločnosť tiež tvrdí, že „sa aktívne prispôsobuje novej norme národného hospodárskeho rozvoja, presne sleduje nové smerovanie reformných politík na strane ponuky, svedomito nesie zodpovednosť za bezpečnú výrobu šetrnú k životnému prostrediu a na základe svojho stáleho vedúceho postavenia v odvetví zliatin silicidu vápnika sa opiera o riadenie, talenty a vedecký výskum skupiny Shaanxi Nonferrous Group“ (35).

35

| (57) | Okrem uvedeného sú výrobcovia silicidu vápnika takisto príjemcami rôznych foriem štátnej podpory, čo jasne poukazuje na záujem orgánov v tomto odvetví. Komisia počas prešetrovania zistila, že spoločnosť Ningxia Shun Tai Smelting získala podporu vďaka svojmu založeniu v Priemyselnom parku Zhongwei (pozri odôvodnenie 44), zatiaľ čo spoločnosť Ketong bola uznaná ako „podnikové technologické centrum autonómneho regiónu za rok 2020“. Miestne médiá v tejto súvislosti uviedli, že: „podľa príslušných právnych predpisov podnikové technologické centrum na úrovni autonómneho regiónu, ktoré bolo ako také uznané po prvýkrát, získa finančnú podporu vo výške 1 milión jüanov.“ (36) Iné miestne médiá vo svojich správach potvrdili podporu spoločnosti od provincie: „Príslušná osoba poverená oddelením priemyslu a informačných technológií autonómneho regiónu uviedla, že naša správna oblasť energicky podporuje štrukturálnu transformáciu, ekologickú transformáciu, inteligentnú transformáciu a technologickú transformáciu priemyselných podnikov prostredníctvom rozšírenia priemyselného reťazca, ktoré sa považuje za prioritu, ako aj prostredníctvom ekologickej transformácie, inteligentnej transformácie a technologickej transformácie, ktoré sa považujú za kľúčové nástroje, a že podporuje aj štrukturálne úpravy a modernizáciu výrobkov v odvetví surovín. [...] Pokiaľ ide o špeciálne legované materiály, náš región podporuje rozvoj vysokoteplotných zliatin, zliatin odolných voči korózii, zliatin ultravysokej pevnosti a iných materiálov s osobitnými vlastnosťami a osobitnými funkciami. V kľúčových technológiách urobia podniky, ako je Shengyan Industrial, Ketong New Materials a Jun Magnetic New Materials, prelomové objavy na vývoj legovaných materiálov s osobitnými kritériami, ako je odolnosť voči vysokým teplotám, vysoká pevnosť a vysoká odolnosť proti korózii, ktoré sa bežne používajú v oblasti nehrdzavejúcej ocele a špeciálnej ocele.“ (37) |
| --- | --- |

(57)

Okrem uvedeného sú výrobcovia silicidu vápnika takisto príjemcami rôznych foriem štátnej podpory, čo jasne poukazuje na záujem orgánov v tomto odvetví. Komisia počas prešetrovania zistila, že spoločnosť Ningxia Shun Tai Smelting získala podporu vďaka svojmu založeniu v Priemyselnom parku Zhongwei (pozri odôvodnenie 44), zatiaľ čo spoločnosť Ketong bola uznaná ako „podnikové technologické centrum autonómneho regiónu za rok 2020“. Miestne médiá v tejto súvislosti uviedli, že: „podľa príslušných právnych predpisov podnikové technologické centrum na úrovni autonómneho regiónu, ktoré bolo ako také uznané po prvýkrát, získa finančnú podporu vo výške 1 milión jüanov.“ (36) Iné miestne médiá vo svojich správach potvrdili podporu spoločnosti od provincie: „Príslušná osoba poverená oddelením priemyslu a informačných technológií autonómneho regiónu uviedla, že naša správna oblasť energicky podporuje štrukturálnu transformáciu, ekologickú transformáciu, inteligentnú transformáciu a technologickú transformáciu priemyselných podnikov prostredníctvom rozšírenia priemyselného reťazca, ktoré sa považuje za prioritu, ako aj prostredníctvom ekologickej transformácie, inteligentnej transformácie a technologickej transformácie, ktoré sa považujú za kľúčové nástroje, a že podporuje aj štrukturálne úpravy a modernizáciu výrobkov v odvetví surovín. [...] Pokiaľ ide o špeciálne legované materiály, náš región podporuje rozvoj vysokoteplotných zliatin, zliatin odolných voči korózii, zliatin ultravysokej pevnosti a iných materiálov s osobitnými vlastnosťami a osobitnými funkciami. V kľúčových technológiách urobia podniky, ako je Shengyan Industrial, Ketong New Materials a Jun Magnetic New Materials, prelomové objavy na vývoj legovaných materiálov s osobitnými kritériami, ako je odolnosť voči vysokým teplotám, vysoká pevnosť a vysoká odolnosť proti korózii, ktoré sa bežne používajú v oblasti nehrdzavejúcej ocele a špeciálnej ocele.“ (37)

36

[...] Pokiaľ ide o špeciálne legované materiály, náš región podporuje rozvoj vysokoteplotných zliatin, zliatin odolných voči korózii, zliatin ultravysokej pevnosti a iných materiálov s osobitnými vlastnosťami a osobitnými funkciami. V

37

| (58) | Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia na podnietenie subjektov k tomu, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky zameranými na posilnenie podporovaných odvetví vrátane výroby silicidu vápnika, ako aj hlavných surovín používaných na výrobu uvedeného výrobku. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl. |
| --- | --- |

(58)

Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia na podnietenie subjektov k tomu, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky zameranými na posilnenie podporovaných odvetví vrátane výroby silicidu vápnika, ako aj hlavných surovín používaných na výrobu uvedeného výrobku. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl.

| (59) | Pri tomto prešetrovaní sa nezistil žiadny dôkaz o tom, že by diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie právnych predpisov v oblasti konkurzného práva a majetkového práva podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia v odvetví silicidu vápnika uvedených v odôvodnení 41 nemalo vplyv na výrobcov prešetrovaného výrobku. |
| --- | --- |

(59)

Pri tomto prešetrovaní sa nezistil žiadny dôkaz o tom, že by diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie právnych predpisov v oblasti konkurzného práva a majetkového práva podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia v odvetví silicidu vápnika uvedených v odôvodnení 41 nemalo vplyv na výrobcov prešetrovaného výrobku.

| (60) | Odvetvie silicidu vápnika nepriaznivo ovplyvňujú aj deformácie mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 41. Uvedené deformácie ovplyvňujú odvetvie priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku alebo hlavných surovín potrebných pri jeho výrobe), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému pracovného práva v ČĽR). |
| --- | --- |

(60)

Odvetvie silicidu vápnika nepriaznivo ovplyvňujú aj deformácie mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 41. Uvedené deformácie ovplyvňujú odvetvie priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku alebo hlavných surovín potrebných pri jeho výrobe), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému pracovného práva v ČĽR).

| (61) | Navyše pri tomto prešetrovaní nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že by v odvetví silicidu vápnika nedochádzalo k zasahovaniu vlády do finančného systému v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 41. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

(61)

Navyše pri tomto prešetrovaní nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že by v odvetví silicidu vápnika nedochádzalo k zasahovaniu vlády do finančného systému v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 41. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

| (62) | Komisia napokon pripomína, že na výrobu prešetrovaného výrobku sú potrebné viaceré vstupy. Keď výrobcovia silicidu vápnika nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach. |
| --- | --- |

(62)

Komisia napokon pripomína, že na výrobu prešetrovaného výrobku sú potrebné viaceré vstupy. Keď výrobcovia silicidu vápnika nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

| (63) | V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja silicidu vápnika na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď. |
| --- | --- |

(63)

V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja silicidu vápnika na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

| (64) | Čínska vláda nepredložila žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak. Vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua však predložili niekoľko pripomienok. |
| --- | --- |

(64)

Čínska vláda nepredložila žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak. Vyvážajúci výrobcovia Ketong a Shenghua však predložili niekoľko pripomienok.

| (65) | Spoločnosť Ketong tvrdila, že metodika predpísaná článkom 2 ods. 6a základného nariadenia na účely stanovenia normálnej hodnoty nie je zlučiteľná s Protokolom o pristúpení Číny k WTO, antidumpingovou dohodou WTO a rozhodnutím orgánu WTO na urovnávanie sporov (ďalej len „DSB“), a preto by sa nemala uplatňovať. |
| --- | --- |

(65)

Spoločnosť Ketong tvrdila, že metodika predpísaná článkom 2 ods. 6a základného nariadenia na účely stanovenia normálnej hodnoty nie je zlučiteľná s Protokolom o pristúpení Číny k WTO, antidumpingovou dohodou WTO a rozhodnutím orgánu WTO na urovnávanie sporov (ďalej len „DSB“), a preto by sa nemala uplatňovať.

| (66) | Po prvé, spoločnosť Ketong pripomenula, že v oddiele 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO sa povoľujú výnimky zo štandardnej metodiky pri určovaní normálnej hodnoty a porovnateľnosti cien podľa článku VI dohody GATT z roku 1994 a antidumpingovej dohody, ale tieto výnimky boli časovo obmedzené, keďže ich platnosť uplynula 11. decembra 2016. Podľa spoločnosti Ketong by sa Únia od 12. decembra 2016 pri stanovovaní normálnej hodnoty výrobcov z vyvážajúcej krajiny nemala odkláňať od štandardnej metodiky, čiže používať by mala len domáce ceny a náklady vo vyvážajúcej krajine, pokiaľ iné ustanovenia dohôd WTO vrátane antidumpingovej dohody neumožňujú iný postup. Spoločnosť Ketong tvrdila, článok 2 ods. 6a základného nariadenia, tým že Únii umožňuje používať údaje vhodnej reprezentatívnej krajiny, je v rozpore so záväzkom Únie v rámci dohôd WTO, najmä s jej záväzkom podľa oddielu 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO. |
| --- | --- |

(66)

Po prvé, spoločnosť Ketong pripomenula, že v oddiele 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO sa povoľujú výnimky zo štandardnej metodiky pri určovaní normálnej hodnoty a porovnateľnosti cien podľa článku VI dohody GATT z roku 1994 a antidumpingovej dohody, ale tieto výnimky boli časovo obmedzené, keďže ich platnosť uplynula 11. decembra 2016. Podľa spoločnosti Ketong by sa Únia od 12. decembra 2016 pri stanovovaní normálnej hodnoty výrobcov z vyvážajúcej krajiny nemala odkláňať od štandardnej metodiky, čiže používať by mala len domáce ceny a náklady vo vyvážajúcej krajine, pokiaľ iné ustanovenia dohôd WTO vrátane antidumpingovej dohody neumožňujú iný postup. Spoločnosť Ketong tvrdila, článok 2 ods. 6a základného nariadenia, tým že Únii umožňuje používať údaje vhodnej reprezentatívnej krajiny, je v rozpore so záväzkom Únie v rámci dohôd WTO, najmä s jej záväzkom podľa oddielu 15 Protokolu o pristúpení Číny k WTO.

| (67) | Spoločnosť Ketong takisto tvrdila, že na stanovenie normálnej hodnoty sa článkom 2 antidumpingovej dohody neumožňuje používať iné informácie ako informácie z vyvážajúcej krajiny. A teda aj za výnimočných okolností, ak treba vytvoriť normálnu hodnotu, údaje týkajúce sa výrobných nákladov a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku sa musia získať zo zdrojov vo vyvážajúcej krajine. Podľa spoločnosti Ketong pojem výrazných deformácií v antidumpingovej dohode dokonca ani neexistuje. |
| --- | --- |

(67)

Spoločnosť Ketong takisto tvrdila, že na stanovenie normálnej hodnoty sa článkom 2 antidumpingovej dohody neumožňuje používať iné informácie ako informácie z vyvážajúcej krajiny. A teda aj za výnimočných okolností, ak treba vytvoriť normálnu hodnotu, údaje týkajúce sa výrobných nákladov a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku sa musia získať zo zdrojov vo vyvážajúcej krajine. Podľa spoločnosti Ketong pojem výrazných deformácií v antidumpingovej dohode dokonca ani neexistuje.

| (68) | Po druhé, spoločnosť Ketong pripomenula, že odvolací orgán WTO vo veci Európska únia – antidumpingové opatrenia týkajúce sa bionafty z Argentíny (38) zistil, že Únia nekonala v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, keďže ako základ na výpočet výrobných nákladov prešetrovaného výrobku nepoužila záznamy, ktoré viedli prešetrovaní výrobcovia. Spoločnosť Ketong predovšetkým uviedla, že vzhľadom na uvedené rozhodnutie deformácie v Argentíne, ktoré spôsobovali rozdiel medzi domácimi a medzinárodnými cenami hlavných surovín dotknutého výrobku, neboli samy osebe dostatočným základom podľa článku 2.2.1.1 na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcu v primeranej miere neodrážali náklady na suroviny spojené s výrobou a predajom dotknutého výrobku alebo na to, aby sa nezohľadnili pri vytváraní normálnej hodnoty dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(68)

Po druhé, spoločnosť Ketong pripomenula, že odvolací orgán WTO vo veci Európska únia – antidumpingové opatrenia týkajúce sa bionafty z Argentíny (38) zistil, že Únia nekonala v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody, keďže ako základ na výpočet výrobných nákladov prešetrovaného výrobku nepoužila záznamy, ktoré viedli prešetrovaní výrobcovia. Spoločnosť Ketong predovšetkým uviedla, že vzhľadom na uvedené rozhodnutie deformácie v Argentíne, ktoré spôsobovali rozdiel medzi domácimi a medzinárodnými cenami hlavných surovín dotknutého výrobku, neboli samy osebe dostatočným základom podľa článku 2.2.1.1 na vyvodenie záveru, že záznamy výrobcu v primeranej miere neodrážali náklady na suroviny spojené s výrobou a predajom dotknutého výrobku alebo na to, aby sa nezohľadnili pri vytváraní normálnej hodnoty dotknutého výrobku.

38

| (69) | Spoločnosť Shenghua podobne tvrdila, že článok 2 ods. 6a základného nariadenia nie je v súlade s právom WTO. |
| --- | --- |

(69)

Spoločnosť Shenghua podobne tvrdila, že článok 2 ods. 6a základného nariadenia nie je v súlade s právom WTO.

| (70) | Po prvé, spoločnosť Shenghua tvrdila, že v antidumpingovej dohode WTO sa neuznáva pojem „výrazné deformácie“, keďže jej článok 22 umožňuje vytvoriť normálnu hodnotu len vtedy, ak nedochádza k predaju v bežnom obchode. Spoločnosť Shenghua poznamenala, že v antidumpingovej dohode nie je žiadny článok, ktorý by na určenie normálnej hodnoty umožňoval použiť údaje z tretej krajiny, ktoré nemôžu odrážať ceny ani úroveň nákladov vyvážajúcej krajiny. V antidumpingovej dohode sa teda vyžaduje, aby sa normálna hodnota stanovovala na základe predajných cien alebo nákladov, ktoré odrážajú úroveň cien alebo nákladov v krajine pôvodu. Cena vytvorená na základe cien v reprezentatívnej krajine preto nemôže odrážať úroveň cien a nákladov vo vyvážajúcej krajine. |
| --- | --- |

(70)

Po prvé, spoločnosť Shenghua tvrdila, že v antidumpingovej dohode WTO sa neuznáva pojem „výrazné deformácie“, keďže jej článok 22 umožňuje vytvoriť normálnu hodnotu len vtedy, ak nedochádza k predaju v bežnom obchode. Spoločnosť Shenghua poznamenala, že v antidumpingovej dohode nie je žiadny článok, ktorý by na určenie normálnej hodnoty umožňoval použiť údaje z tretej krajiny, ktoré nemôžu odrážať ceny ani úroveň nákladov vyvážajúcej krajiny. V antidumpingovej dohode sa teda vyžaduje, aby sa normálna hodnota stanovovala na základe predajných cien alebo nákladov, ktoré odrážajú úroveň cien alebo nákladov v krajine pôvodu. Cena vytvorená na základe cien v reprezentatívnej krajine preto nemôže odrážať úroveň cien a nákladov vo vyvážajúcej krajine.

| (71) | Po druhé, spoločnosť Shenghua tvrdila, že aj keby bol pojem „výrazné deformácie“ v súlade s právom WTO, vytvorenú hodnotu by bolo treba vypočítať v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody a v súlade s tým, ako ju odvolací orgán WTO vykladá vo veci EÚ – bionafta (DS473). Na výrazné deformácie vo vyvážajúcej krajine by sa musela vzťahovať buď definícia predaja, ktorý nie je súčasťou „bežného obchodu“, alebo definícia „osobitnej situácie na trhu“. Spoločnosť Shenghua tvrdila, že aj keď pojem „bežný obchod“ nie je v antidumpingovej dohode výslovne vymedzený, v článku 2.2.1 sa stanovuje, že predaj výrobku sa môže považovať za predaj mimo bežného obchodu a nemusí sa brať do úvahy „len vtedy, keď [...] [sa] taký predaj [...] uskutočňuje v priebehu predĺženého obdobia v podstatných množstvách a v cenách, ktoré nezabezpečujú pokrytie všetkých nákladov [...]“. V tejto súvislosti spoločnosť Shenghua tvrdila, že navrhovateľ nepreukázal, že údajné výrazné deformácie patria do kategórie predaja, ktorý nie je súčasťou „bežného obchodu“, ani že by išlo o „osobitnú situáciu na trhu“. |
| --- | --- |

(71)

Po druhé, spoločnosť Shenghua tvrdila, že aj keby bol pojem „výrazné deformácie“ v súlade s právom WTO, vytvorenú hodnotu by bolo treba vypočítať v súlade s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody a v súlade s tým, ako ju odvolací orgán WTO vykladá vo veci EÚ – bionafta (DS473). Na výrazné deformácie vo vyvážajúcej krajine by sa musela vzťahovať buď definícia predaja, ktorý nie je súčasťou „bežného obchodu“, alebo definícia „osobitnej situácie na trhu“. Spoločnosť Shenghua tvrdila, že aj keď pojem „bežný obchod“ nie je v antidumpingovej dohode výslovne vymedzený, v článku 2.2.1 sa stanovuje, že predaj výrobku sa môže považovať za predaj mimo bežného obchodu a nemusí sa brať do úvahy „len vtedy, keď [...] [sa] taký predaj [...] uskutočňuje v priebehu predĺženého obdobia v podstatných množstvách a v cenách, ktoré nezabezpečujú pokrytie všetkých nákladov [...]“. V tejto súvislosti spoločnosť Shenghua tvrdila, že navrhovateľ nepreukázal, že údajné výrazné deformácie patria do kategórie predaja, ktorý nie je súčasťou „bežného obchodu“, ani že by išlo o „osobitnú situáciu na trhu“.

| (72) | Komisia usúdila, že ustanovenia článku 2 ods. 6a sú v úplnom v súlade so záväzkami Únie v rámci WTO a judikatúrou, ktorú spoločnosti Ketong a Shenghua citujú. Pokiaľ ide o záväzky podľa oddielu 15 protokolu o pristúpení Číny k WTO, Komisia pripomína, že v prípade antidumpingových konaní týkajúcich sa výrobkov z Číny sa pri určovaní normálnej hodnoty aj naďalej uplatňujú časti oddielu 15 protokolu, ktorých platnosť zatiaľ neuplynula, a to pokiaľ ide o štandard trhového hospodárstva, ako aj použitie metodiky, ktorá nie je založená na striktnom porovnaní s čínskymi cenami alebo nákladmi. |
| --- | --- |

(72)

Komisia usúdila, že ustanovenia článku 2 ods. 6a sú v úplnom v súlade so záväzkami Únie v rámci WTO a judikatúrou, ktorú spoločnosti Ketong a Shenghua citujú. Pokiaľ ide o záväzky podľa oddielu 15 protokolu o pristúpení Číny k WTO, Komisia pripomína, že v prípade antidumpingových konaní týkajúcich sa výrobkov z Číny sa pri určovaní normálnej hodnoty aj naďalej uplatňujú časti oddielu 15 protokolu, ktorých platnosť zatiaľ neuplynula, a to pokiaľ ide o štandard trhového hospodárstva, ako aj použitie metodiky, ktorá nie je založená na striktnom porovnaní s čínskymi cenami alebo nákladmi.

| (73) | Pokiaľ ide o EÚ – bionafta, príslušné rozhodnutie sa netýkalo uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ale osobitného ustanovenia článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Komisia zastáva názor, že právo WTO, ako ho vykladá porota WTO a odvolací orgán vo veci EÚ – bionafta, umožňuje použiť údaje z tretej krajiny, ktoré sú náležite upravené, ak sú tieto úpravy nevyhnutné a opodstatnené. Z dôvodu existencie výrazných deformácií spôsobuje náklady a ceny vo vyvážajúcej krajine nie sú vhodné na vytvorenie normálnej hodnoty. Za týchto okolností sa v článku 2 ods. 6a základného nariadenia predpokladá, že výrobné a predajné náklady sa vytvoria na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vrátane nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine s podobnou úrovňou rozvoja ako vyvážajúca krajina. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o EÚ – bionafta, príslušné rozhodnutie sa netýkalo uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ale osobitného ustanovenia článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Komisia zastáva názor, že právo WTO, ako ho vykladá porota WTO a odvolací orgán vo veci EÚ – bionafta, umožňuje použiť údaje z tretej krajiny, ktoré sú náležite upravené, ak sú tieto úpravy nevyhnutné a opodstatnené. Z dôvodu existencie výrazných deformácií spôsobuje náklady a ceny vo vyvážajúcej krajine nie sú vhodné na vytvorenie normálnej hodnoty. Za týchto okolností sa v článku 2 ods. 6a základného nariadenia predpokladá, že výrobné a predajné náklady sa vytvoria na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vrátane nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine s podobnou úrovňou rozvoja ako vyvážajúca krajina.

| (74) | Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa nedostatočných dôkazov od navrhovateľa, právny základ a podkladové dôkazy v podnete sa týkali podmienok uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Ako sa uvádza v bode 3 oznámenia o začatí konania, Komisia usúdila, že podnet obsahuje dostatočné dôkazy o výrazných deformáciách na začatie prešetrovania, ako sa vyžaduje článkom 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia. V článku 2 ods. 6a základného nariadenia neexistujú žiadne ďalšie požiadavky týkajúce sa dôkazov, o ktorých sa zmieňuje táto strana. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa nedostatočných dôkazov od navrhovateľa, právny základ a podkladové dôkazy v podnete sa týkali podmienok uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Ako sa uvádza v bode 3 oznámenia o začatí konania, Komisia usúdila, že podnet obsahuje dostatočné dôkazy o výrazných deformáciách na začatie prešetrovania, ako sa vyžaduje článkom 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia. V článku 2 ods. 6a základného nariadenia neexistujú žiadne ďalšie požiadavky týkajúce sa dôkazov, o ktorých sa zmieňuje táto strana.

| (75) | Komisia preto odmietla žiadosti spoločností Ketong a Shenghua. |
| --- | --- |

(75)

Komisia preto odmietla žiadosti spoločností Ketong a Shenghua.

| (76) | Spoločnosť Ketong tvrdila, že jej nákladové alebo cenové prvky, v prípade ktorých Komisia nepreukázala, že sú zdeformované, by sa nemali upravovať ani stanovovať na inom základe. |
| --- | --- |

(76)

Spoločnosť Ketong tvrdila, že jej nákladové alebo cenové prvky, v prípade ktorých Komisia nepreukázala, že sú zdeformované, by sa nemali upravovať ani stanovovať na inom základe.

| (77) | Spoločnosť Shenghua uviedla, že ak sa Komisia rozhodne uplatniť článok 2 ods. 6a základného nariadenia, nahradiť všetky faktory nákladov údajmi z iných zdrojov by nebolo primerané, keďže podľa znenia tohto ustanovenia sa nedeformované ceny a referenčné hodnoty nahradia len tými výrobnými a predajnými nákladmi, v prípade ktorých sa preukázalo, že sú deformované. Spoločnosť Shenghua konkrétne poznamenala, že navrhovateľ nepreukázal, že náklady práce v čínskom odvetví silicidu vápnika sú deformované, a preto Komisia mala použiť skutočné náklady práce, ako ich vykázali vyvážajúci výrobcovia. Spoločnosť Shenghua uviedla, že nie je odôvodnené náklady práce nahrádzať takýmito nákladmi v tretej krajine, pretože sú ovplyvnené viacerými faktormi, napríklad vzťahom ponuky a dopytu na dotknutom trhu, stupňom automatizácie výroby a cenovou úrovňou komodít v regióne, v ktorom sa výrobcovia nachádzajú. Spoločnosť Shenghua dodala, že náklady práce sa líšia nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj medzi jednotlivými čínskymi výrobcami. Spoločnosť Shenghua uviedla, že to isté platí aj pre energiu, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk. |
| --- | --- |

(77)

Spoločnosť Shenghua uviedla, že ak sa Komisia rozhodne uplatniť článok 2 ods. 6a základného nariadenia, nahradiť všetky faktory nákladov údajmi z iných zdrojov by nebolo primerané, keďže podľa znenia tohto ustanovenia sa nedeformované ceny a referenčné hodnoty nahradia len tými výrobnými a predajnými nákladmi, v prípade ktorých sa preukázalo, že sú deformované. Spoločnosť Shenghua konkrétne poznamenala, že navrhovateľ nepreukázal, že náklady práce v čínskom odvetví silicidu vápnika sú deformované, a preto Komisia mala použiť skutočné náklady práce, ako ich vykázali vyvážajúci výrobcovia. Spoločnosť Shenghua uviedla, že nie je odôvodnené náklady práce nahrádzať takýmito nákladmi v tretej krajine, pretože sú ovplyvnené viacerými faktormi, napríklad vzťahom ponuky a dopytu na dotknutom trhu, stupňom automatizácie výroby a cenovou úrovňou komodít v regióne, v ktorom sa výrobcovia nachádzajú. Spoločnosť Shenghua dodala, že náklady práce sa líšia nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj medzi jednotlivými čínskymi výrobcami. Spoločnosť Shenghua uviedla, že to isté platí aj pre energiu, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk.

| (78) | V reakcii na tvrdenie týkajúce sa nedostatočných dôkazov o deformáciách nákladov práce vo fáze začatia Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v odôvodneniach 41 a 63. K určeniu skutočnej existencie výrazných deformácií a následnému použitiu metodiky predpísanej článkom 2 ods. 6a písm. a) dochádza len v čase predbežného a/alebo konečného poskytnutia informácií. V tomto prípade Komisia považovala dôkazy o výrazných deformáciách, ktoré predložil navrhovateľ, za dostatočné na začatie prešetrovania na tomto základe. Zatiaľ čo Komisia uznáva, že mzdové náklady sa môžu v jednotlivých krajinách či dokonca odvetviach líšiť, prešetrovaním zistila, že pracovný trh v ČĽR je ovplyvnený deformáciami na úrovni celej krajiny. Vnútorné problémy čínskeho trhu práce vrátane nedostatku odborov, ktoré by boli nezávislé od vlády, a obmedzení mobility pracovnej sily z dôvodu systému registrácie domácností majú deformujúci vplyv na tvorbu miezd v ČĽR v prípade všetkých hospodárskych subjektov. Skutočnosť, že mzdové náklady v iných krajinách alebo v rámci ČĽR sa môžu líšiť, v žiadnom prípade toto zistenie nemení. |
| --- | --- |

(78)

V reakcii na tvrdenie týkajúce sa nedostatočných dôkazov o deformáciách nákladov práce vo fáze začatia Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v odôvodneniach 41 a 63. K určeniu skutočnej existencie výrazných deformácií a následnému použitiu metodiky predpísanej článkom 2 ods. 6a písm. a) dochádza len v čase predbežného a/alebo konečného poskytnutia informácií. V tomto prípade Komisia považovala dôkazy o výrazných deformáciách, ktoré predložil navrhovateľ, za dostatočné na začatie prešetrovania na tomto základe. Zatiaľ čo Komisia uznáva, že mzdové náklady sa môžu v jednotlivých krajinách či dokonca odvetviach líšiť, prešetrovaním zistila, že pracovný trh v ČĽR je ovplyvnený deformáciami na úrovni celej krajiny. Vnútorné problémy čínskeho trhu práce vrátane nedostatku odborov, ktoré by boli nezávislé od vlády, a obmedzení mobility pracovnej sily z dôvodu systému registrácie domácností majú deformujúci vplyv na tvorbu miezd v ČĽR v prípade všetkých hospodárskych subjektov. Skutočnosť, že mzdové náklady v iných krajinách alebo v rámci ČĽR sa môžu líšiť, v žiadnom prípade toto zistenie nemení.

| (79) | Komisia počas prešetrovania ďalej zistila, ako je podrobne opísané v odôvodneniach 51 až 55, že trhy so vstupmi, ktoré používajú výrobcovia silicidu vápnika v ČĽR, sú predmetom viacerých výrazných deformácií, a to nielen osobitného ale aj prierezového charakteru. Rovnaká situácia sa vzťahovala na výrobcov jednoduchších vstupov používaných na výrobu silicidu vápnika, ako aj na jeho suroviny. Komisia preto zistila, že všetky náklady na vstupy používané pri výrobe prešetrovaného výrobku vrátane nákladov na energiu sú v ČĽR deformované. Posúdenie Komisie týkajúce sa toho, že ceny energie v ČĽR sú deformované, nezmenila ani tá skutočnosť, že ako tvrdí spoločnosť Shneghua, medzi rôznymi krajinami existujú rozdiely v nákladoch na energiu. |
| --- | --- |

(79)

Komisia počas prešetrovania ďalej zistila, ako je podrobne opísané v odôvodneniach 51 až 55, že trhy so vstupmi, ktoré používajú výrobcovia silicidu vápnika v ČĽR, sú predmetom viacerých výrazných deformácií, a to nielen osobitného ale aj prierezového charakteru. Rovnaká situácia sa vzťahovala na výrobcov jednoduchších vstupov používaných na výrobu silicidu vápnika, ako aj na jeho suroviny. Komisia preto zistila, že všetky náklady na vstupy používané pri výrobe prešetrovaného výrobku vrátane nákladov na energiu sú v ČĽR deformované. Posúdenie Komisie týkajúce sa toho, že ceny energie v ČĽR sú deformované, nezmenila ani tá skutočnosť, že ako tvrdí spoločnosť Shneghua, medzi rôznymi krajinami existujú rozdiely v nákladoch na energiu.

| (80) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že hoci sa článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia povoľuje použitie domácich nákladov vrátane nákladov práce alebo nákladov na energiu, ak sa s určitosťou preukázalo, že nie sú deformované, v spise neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že deformácie vznikajúce na úrovni celej krajiny sa nevzťahujú na výrobcov silicidu vápnika. Pri vytváraní normálnej hodnoty sa preto nemohli použiť žiadne také domáce náklady. |
| --- | --- |

(80)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že hoci sa článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia povoľuje použitie domácich nákladov vrátane nákladov práce alebo nákladov na energiu, ak sa s určitosťou preukázalo, že nie sú deformované, v spise neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že deformácie vznikajúce na úrovni celej krajiny sa nevzťahujú na výrobcov silicidu vápnika. Pri vytváraní normálnej hodnoty sa preto nemohli použiť žiadne také domáce náklady.

| (81) | Pokiaľ ide o predajné, všeobecné a administratívne náklady, Komisia poznamenala, že keď sa určí, že z dôvodu existencie výrazných deformácií v prípade vyvážajúcej krajiny v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady vo vyvážajúcej krajine, Komisia môže normálnu hodnotu vytvoriť so zreteľom na nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty vo vhodnej reprezentatívnej krajine pre každého vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a) písmenom a). Komisia zdôrazňuje, že v uvedenom ustanovení sa zároveň špecificky vyžaduje, aby vytvorená normálna hodnota zahŕňala primeranú sumu na nedeformované predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky. Ak Komisia v priebehu prešetrovania na základe všetkých dôkazov v spise preukáže existenciu výrazných deformácií ovplyvňujúcich dotknutý výrobok vo vyvážajúcej krajine, platí, že uvedené deformácie majú vplyv aj na všeobecné a administratívne náklady vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(81)

Pokiaľ ide o predajné, všeobecné a administratívne náklady, Komisia poznamenala, že keď sa určí, že z dôvodu existencie výrazných deformácií v prípade vyvážajúcej krajiny v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady vo vyvážajúcej krajine, Komisia môže normálnu hodnotu vytvoriť so zreteľom na nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty vo vhodnej reprezentatívnej krajine pre každého vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a) písmenom a). Komisia zdôrazňuje, že v uvedenom ustanovení sa zároveň špecificky vyžaduje, aby vytvorená normálna hodnota zahŕňala primeranú sumu na nedeformované predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky. Ak Komisia v priebehu prešetrovania na základe všetkých dôkazov v spise preukáže existenciu výrazných deformácií ovplyvňujúcich dotknutý výrobok vo vyvážajúcej krajine, platí, že uvedené deformácie majú vplyv aj na všeobecné a administratívne náklady vyvážajúcich výrobcov.

| (82) | Tvrdenia spoločností Ketong aj Shenghua sa preto zamietli. |
| --- | --- |

(82)

Tvrdenia spoločností Ketong aj Shenghua sa preto zamietli.

| (83) | Spoločnosť Shenghua takisto tvrdila, že aj keby sa použili údaje z iných zdrojov, použiť údaje tretej krajiny ako nedeformovanú cenu by nebolo vhodné. Spoločnosť Shenghua poukázala na zámer Komisie odvolať sa v prípade dovozných cien reprezentatívnej krajiny na databázu Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“) a usúdila, že počas obdobia prešetrovania kupovala všetky suroviny na výrobu prešetrovaného výrobku na domácom trhu. Komisia by preto mala použiť spoľahlivejší a primeranejší zdroj údajov a bez ohľadu na to, aký zdroj údajov sa použije, mali by sa vykonať náležité úpravy (napríklad o náklady na dodanie) s cieľom zabezpečiť, aby údajná nedeformovaná cena bola stanovená za rovnakých nákupných podmienok so surovinami nakúpenými spoločnosťou Shenghua. |
| --- | --- |

(83)

Spoločnosť Shenghua takisto tvrdila, že aj keby sa použili údaje z iných zdrojov, použiť údaje tretej krajiny ako nedeformovanú cenu by nebolo vhodné. Spoločnosť Shenghua poukázala na zámer Komisie odvolať sa v prípade dovozných cien reprezentatívnej krajiny na databázu Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“) a usúdila, že počas obdobia prešetrovania kupovala všetky suroviny na výrobu prešetrovaného výrobku na domácom trhu. Komisia by preto mala použiť spoľahlivejší a primeranejší zdroj údajov a bez ohľadu na to, aký zdroj údajov sa použije, mali by sa vykonať náležité úpravy (napríklad o náklady na dodanie) s cieľom zabezpečiť, aby údajná nedeformovaná cena bola stanovená za rovnakých nákupných podmienok so surovinami nakúpenými spoločnosťou Shenghua.

| (84) | Pokiaľ ide o toto tvrdenie, Komisia poznamenala, že z dôvodov uvedených v odôvodneniach 41 až 63 uplatňuje v tomto prešetrovaní článok 2 ods. 6a základného nariadenia. Komisia je preto povinná použiť nedeformované náklady vo vhodnej reprezentatívnej krajine s cieľom zabezpečiť, aby uplatnené náklady neboli ovplyvnené deformáciami a aby boli založené na ľahko dostupných údajoch, ako sú údaje o dovoze nachádzajúce sa v databáze GTA. Keďže spoločnosť Shenghua neposkytla údaje na podloženie svojho tvrdenia týkajúceho sa príslušných úprav (ako napríklad vyšších doručovacích nákladov), dovozné hodnoty reprezentatívnej krajiny sa považujú za hodnoty spĺňajúce kritériá článku 2 ods. 6a základného nariadenia a poskytujúce primeraný odhad ceny v reprezentatívnej krajine vrátane nákladov na dodanie. Komisia ich okrem toho považovala za spoľahlivý ukazovateľ, keďže dovážané vstupy si konkurujú na domácom trhu reprezentatívnej krajiny z hľadiska cien. Ak by sa v prípade dovozu nezohľadnili všetky náklady na dodanie, výsledná cena by neodzrkadľovala nedeformovanú cenu na trhu reprezentatívnej krajiny. Bolo by to v rozpore s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, a preto sa toto tvrdenie zamietlo. |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o toto tvrdenie, Komisia poznamenala, že z dôvodov uvedených v odôvodneniach 41 až 63 uplatňuje v tomto prešetrovaní článok 2 ods. 6a základného nariadenia. Komisia je preto povinná použiť nedeformované náklady vo vhodnej reprezentatívnej krajine s cieľom zabezpečiť, aby uplatnené náklady neboli ovplyvnené deformáciami a aby boli založené na ľahko dostupných údajoch, ako sú údaje o dovoze nachádzajúce sa v databáze GTA. Keďže spoločnosť Shenghua neposkytla údaje na podloženie svojho tvrdenia týkajúceho sa príslušných úprav (ako napríklad vyšších doručovacích nákladov), dovozné hodnoty reprezentatívnej krajiny sa považujú za hodnoty spĺňajúce kritériá článku 2 ods. 6a základného nariadenia a poskytujúce primeraný odhad ceny v reprezentatívnej krajine vrátane nákladov na dodanie. Komisia ich okrem toho považovala za spoľahlivý ukazovateľ, keďže dovážané vstupy si konkurujú na domácom trhu reprezentatívnej krajiny z hľadiska cien. Ak by sa v prípade dovozu nezohľadnili všetky náklady na dodanie, výsledná cena by neodzrkadľovala nedeformovanú cenu na trhu reprezentatívnej krajiny. Bolo by to v rozpore s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, a preto sa toto tvrdenie zamietlo.

| (85) | Vzhľadom na uvedené z dostupných dôkazov vyplynulo, že ceny prešetrovaného výrobku alebo náklady naň vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia síl na trhu, pretože sú ovplyvňované značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako ukazuje vplyv jedného alebo viacerých relevantných prvkov, ktoré sú v ňom uvedené. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu. Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele. |
| --- | --- |

(85)

Vzhľadom na uvedené z dostupných dôkazov vyplynulo, že ceny prešetrovaného výrobku alebo náklady naň vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia síl na trhu, pretože sú ovplyvňované značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako ukazuje vplyv jedného alebo viacerých relevantných prvkov, ktoré sú v ňom uvedené. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu. Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.3.   Reprezentatívna krajina

Reprezentatívna krajina

3.3.1.   Všeobecné poznámky

Všeobecné poznámky

| (86) | Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia:






  — | úroveň hospodárskeho rozvoja podobná Číne. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako Čína (39), |
| --- | --- | --- |

(86)

Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia:

—

úroveň hospodárskeho rozvoja podobná Číne. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako Čína (39),

39

| — | výroba dotknutého výrobku v takejto krajine; |
| --- | --- |

—

výroba dotknutého výrobku v takejto krajine;

| — | dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine, |
| --- | --- |

—

dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine,

| — | ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade by sa mala uprednostniť krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany. |
| --- | --- |

—

ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade by sa mala uprednostniť krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

| (87) | Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 35 a 36, Komisia vydala dva záznamy do spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty. V týchto záznamoch sa opisujú skutočnosti a dôkazy, z ktorých vychádzajú relevantné kritériá, a takisto sa v nich rozoberajú pripomienky, ktoré k týmto prvkom a k relevantným zdrojom strany doručili. V druhom zázname o výrobných faktoroch Komisia informovala zainteresované strany o svojom zámere použiť ako vhodnú reprezentatívnu krajinu v tomto prípade Brazíliu, ak by sa potvrdila existencia výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(87)

Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 35 a 36, Komisia vydala dva záznamy do spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty. V týchto záznamoch sa opisujú skutočnosti a dôkazy, z ktorých vychádzajú relevantné kritériá, a takisto sa v nich rozoberajú pripomienky, ktoré k týmto prvkom a k relevantným zdrojom strany doručili. V druhom zázname o výrobných faktoroch Komisia informovala zainteresované strany o svojom zámere použiť ako vhodnú reprezentatívnu krajinu v tomto prípade Brazíliu, ak by sa potvrdila existencia výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

3.3.2.   Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

| (88) | V prvom zázname o výrobných faktoroch Komisia identifikovala Argentínu, Brazíliu, Kazachstan, Malajziu a Mexiko ako krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR podľa Svetovej banky, čo znamená, že všetky tieto krajiny klasifikuje Svetová banka ako krajiny s vyšším stredným príjmom na základe hrubého národného dôchodku. |
| --- | --- |

(88)

V prvom zázname o výrobných faktoroch Komisia identifikovala Argentínu, Brazíliu, Kazachstan, Malajziu a Mexiko ako krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR podľa Svetovej banky, čo znamená, že všetky tieto krajiny klasifikuje Svetová banka ako krajiny s vyšším stredným príjmom na základe hrubého národného dôchodku.

| (89) | Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa podobnosti úrovne hospodárskeho rozvoja krajín určených Komisiou a ČĽR. |
| --- | --- |

(89)

Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa podobnosti úrovne hospodárskeho rozvoja krajín určených Komisiou a ČĽR.

| (90) | Spoločnosť Ketong poznamenala, že Svetová banka klasifikovala ako krajinu s „vyššími strednými príjmami“, podobnú ČĽR, aj Rusko a požiadala Komisiu, aby aj o tejto krajine uvažovala ako potenciálnej reprezentatívnej krajine. Komisia však v Rusku nenašla žiadneho výrobcu silicidu vápnika s verejne dostupnými finančnými informáciami, ktoré by boli reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty prešetrovaného výrobku, a preto túto krajinu ďalej neposudzovala. |
| --- | --- |

(90)

Spoločnosť Ketong poznamenala, že Svetová banka klasifikovala ako krajinu s „vyššími strednými príjmami“, podobnú ČĽR, aj Rusko a požiadala Komisiu, aby aj o tejto krajine uvažovala ako potenciálnej reprezentatívnej krajine. Komisia však v Rusku nenašla žiadneho výrobcu silicidu vápnika s verejne dostupnými finančnými informáciami, ktoré by boli reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty prešetrovaného výrobku, a preto túto krajinu ďalej neposudzovala.

3.3.3.   Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

| (91) | V prvom zázname Komisia určila Brazíliu a Argentínu za krajiny, o ktorých je známe, že sa v nich vyrába silicid vápnika. V tomto zázname Komisia ďalej identifikovala Kazachstan, Malajziu a Mexiko ako krajiny vyrábajúce ferozliatiny, čo je odvetvie, ktoré je z hľadiska výrobného procesu a výrobných faktorov najpodobnejšie odvetviu silicidu vápnika, ktoré by mohla použiť v prípade nedostatku vhodných údajov z krajín vyrábajúcich silicid vápnika. Pripomienky predložili spoločnosti Ketong, Shenghua a navrhovateľ. |
| --- | --- |

(91)

V prvom zázname Komisia určila Brazíliu a Argentínu za krajiny, o ktorých je známe, že sa v nich vyrába silicid vápnika. V tomto zázname Komisia ďalej identifikovala Kazachstan, Malajziu a Mexiko ako krajiny vyrábajúce ferozliatiny, čo je odvetvie, ktoré je z hľadiska výrobného procesu a výrobných faktorov najpodobnejšie odvetviu silicidu vápnika, ktoré by mohla použiť v prípade nedostatku vhodných údajov z krajín vyrábajúcich silicid vápnika. Pripomienky predložili spoločnosti Ketong, Shenghua a navrhovateľ.

| (92) | Komisia identifikovala dvoch výrobcov silicidu vápnika v Brazílii a jedného v Argentíne, v prípade ktorých boli verejne dostupné finančné informácie. Najnovšie finančné údaje (t. j. za rok 2019) však boli k dispozícii, len pokiaľ ide o argentínskeho výrobcu a jedného z dvoch brazílskych výrobcov (Rima Industrial S.A.). |
| --- | --- |

(92)

Komisia identifikovala dvoch výrobcov silicidu vápnika v Brazílii a jedného v Argentíne, v prípade ktorých boli verejne dostupné finančné informácie. Najnovšie finančné údaje (t. j. za rok 2019) však boli k dispozícii, len pokiaľ ide o argentínskeho výrobcu a jedného z dvoch brazílskych výrobcov (Rima Industrial S.A.).

| (93) | Navrhovateľ vzal na vedomie, že Brazília je aj naďalej jednou z možných reprezentatívnych krajín, a podporil jej potenciálny výber za reprezentatívnu krajinu, ako pôvodne navrhoval v podnete. |
| --- | --- |

(93)

Navrhovateľ vzal na vedomie, že Brazília je aj naďalej jednou z možných reprezentatívnych krajín, a podporil jej potenciálny výber za reprezentatívnu krajinu, ako pôvodne navrhoval v podnete.

| (94) | Spoločnosti Shenghua a Ketong vo svojich pripomienkach k prvému záznamu tvrdili, že Brazília nemôže byť vhodnou reprezentatívnou krajinou, pretože objemy dovozu viacerých surovín (ako elektródová pasta a silikátová hornina/kremenec) sú nízke, a teda nie sú reprezentatívne. |
| --- | --- |

(94)

Spoločnosti Shenghua a Ketong vo svojich pripomienkach k prvému záznamu tvrdili, že Brazília nemôže byť vhodnou reprezentatívnou krajinou, pretože objemy dovozu viacerých surovín (ako elektródová pasta a silikátová hornina/kremenec) sú nízke, a teda nie sú reprezentatívne.

| (95) | V prípade elektródovej pasty však dovoz do Brazílie pokrýval najmenej 10 % nahlásenej spotreby v Číne, a preto sa považuje za reprezentatívny. Pokiaľ ide o kremenec, Komisia považovala nízky objem dovozu do Brazílie za nereprezentatívny a vrátila sa k priemernej nákupnej cene, ktorú zaplatili výrobcovia z Únie, ako vhodnej referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(95)

V prípade elektródovej pasty však dovoz do Brazílie pokrýval najmenej 10 % nahlásenej spotreby v Číne, a preto sa považuje za reprezentatívny. Pokiaľ ide o kremenec, Komisia považovala nízky objem dovozu do Brazílie za nereprezentatívny a vrátila sa k priemernej nákupnej cene, ktorú zaplatili výrobcovia z Únie, ako vhodnej referenčnej hodnote.

| (96) | Spoločnosť Shenghua tvrdila, že cena elektrickej energie v Brazílii je príliš vysoká, a požiadala Komisiu, aby z tohto dôvodu zamietla Brazíliu ako reprezentatívnu krajinu. |
| --- | --- |

(96)

Spoločnosť Shenghua tvrdila, že cena elektrickej energie v Brazílii je príliš vysoká, a požiadala Komisiu, aby z tohto dôvodu zamietla Brazíliu ako reprezentatívnu krajinu.

| (97) | Komisia poznamenala, že nikde v kritériách výberu reprezentatívnej krajiny stanovených v základnom nariadení sa neuvádza, že ceny verejných služieb musia byť v určitom rozsahu. Tento argument sa preto zamietol. |
| --- | --- |

(97)

Komisia poznamenala, že nikde v kritériách výberu reprezentatívnej krajiny stanovených v základnom nariadení sa neuvádza, že ceny verejných služieb musia byť v určitom rozsahu. Tento argument sa preto zamietol.

| (98) | Spoločnosť Ketong vo svojich pripomienkach k prvému záznamu tvrdila, že trh s elektrickou energiou v Brazílii je deformovaný, pretože 1. brazílska vláda má väčšinový podiel výrobcu elektrickej energie Electrobrás a 2. brazílska vláda reguluje cenu elektrickej energie prostredníctvom regulačnej agentúry Agência Nacional de Energia Elétrica (ďalej len „ANEEL“). Brazília by z tohto dôvodu nebola vhodnou reprezentatívnou krajinou. |
| --- | --- |

(98)

Spoločnosť Ketong vo svojich pripomienkach k prvému záznamu tvrdila, že trh s elektrickou energiou v Brazílii je deformovaný, pretože 1. brazílska vláda má väčšinový podiel výrobcu elektrickej energie Electrobrás a 2. brazílska vláda reguluje cenu elektrickej energie prostredníctvom regulačnej agentúry Agência Nacional de Energia Elétrica (ďalej len „ANEEL“). Brazília by z tohto dôvodu nebola vhodnou reprezentatívnou krajinou.

| (99) | Komisia poznamenala, že spoločnosť Ketong neposkytla žiadny dôkaz o tom, že štátne vlastníctvo spoločnosti Electrobrás viedlo k narušeniu trhu s elektrickou energiou v Brazílii, a najmä že ovplyvnilo výrobcov silicidu vápnika z hľadiska ceny, ktorú počas obdobia prešetrovania zaplatili za elektrickú energiu. Napríklad, hoci 52 % akcií spoločnosti Electrobrás vlastní štát, s ostatnými akciami sa verejne obchoduje. Táto otázka sa ďalej analyzuje na základe dodatočných dôkazov od zainteresovaných strán v odôvodnení 133, ako aj v odôvodnení 152. |
| --- | --- |

(99)

Komisia poznamenala, že spoločnosť Ketong neposkytla žiadny dôkaz o tom, že štátne vlastníctvo spoločnosti Electrobrás viedlo k narušeniu trhu s elektrickou energiou v Brazílii, a najmä že ovplyvnilo výrobcov silicidu vápnika z hľadiska ceny, ktorú počas obdobia prešetrovania zaplatili za elektrickú energiu. Napríklad, hoci 52 % akcií spoločnosti Electrobrás vlastní štát, s ostatnými akciami sa verejne obchoduje. Táto otázka sa ďalej analyzuje na základe dodatočných dôkazov od zainteresovaných strán v odôvodnení 133, ako aj v odôvodnení 152.

| (100) | Spoločnosť Shenghua tvrdila, že Brazília je veľmi chránený trh a krajina, ktorá sa uchýlila k „vysokému počtu opatrení potenciálne obmedzujúcich obchod“, čo Komisia potvrdila vo svojom hodnotení dovozných obmedzení Brazílie (40). |
| --- | --- |

(100)

Spoločnosť Shenghua tvrdila, že Brazília je veľmi chránený trh a krajina, ktorá sa uchýlila k „vysokému počtu opatrení potenciálne obmedzujúcich obchod“, čo Komisia potvrdila vo svojom hodnotení dovozných obmedzení Brazílie (40).

40

| (101) | Komisia v prvom zázname uviedla, že nezistila žiadne narušenie obchodu v Brazílii, ktoré by malo vplyv na hlavné vstupy na výrobu silicidu vápnika. Spoločnosť Shenghua neposkytla dôkazy o existencii takýchto deformácií v oblasti silicidu vápnika ani hlavných výrobných faktorov. Tvrdenie sa považovalo za nepodložené, a preto sa zamietlo. |
| --- | --- |

(101)

Komisia v prvom zázname uviedla, že nezistila žiadne narušenie obchodu v Brazílii, ktoré by malo vplyv na hlavné vstupy na výrobu silicidu vápnika. Spoločnosť Shenghua neposkytla dôkazy o existencii takýchto deformácií v oblasti silicidu vápnika ani hlavných výrobných faktorov. Tvrdenie sa považovalo za nepodložené, a preto sa zamietlo.

| (102) | Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že brazílski výrobcovia, ktorých identifikovala Komisia, pôsobia v rozmanitej škále hospodárskych činností, a preto ich náklady, príjmy a zisky neodzrkadľujú náklady, príjmy a zisky výrobcu silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(102)

Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že brazílski výrobcovia, ktorých identifikovala Komisia, pôsobia v rozmanitej škále hospodárskych činností, a preto ich náklady, príjmy a zisky neodzrkadľujú náklady, príjmy a zisky výrobcu silicidu vápnika.

| (103) | Komisia v prvom zázname uznala, že brazílski výrobcovia vykonávali iné činnosti ako výroba a predaj silicidu vápnika a že ich finančné výkazy neumožňujú rozdeliť finančné výsledky podľa jednotlivých výrobkov. Komisia objasnila, že to samo osebe neoslabuje reprezentatívnosť spoločností, a teda na stanovenie referenčných hodnôt pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk môže použiť finančné výsledky na úrovni spoločností. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(103)

Komisia v prvom zázname uznala, že brazílski výrobcovia vykonávali iné činnosti ako výroba a predaj silicidu vápnika a že ich finančné výkazy neumožňujú rozdeliť finančné výsledky podľa jednotlivých výrobkov. Komisia objasnila, že to samo osebe neoslabuje reprezentatívnosť spoločností, a teda na stanovenie referenčných hodnôt pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk môže použiť finančné výsledky na úrovni spoločností. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (104) | Spoločnosť Shenghua tvrdila, že predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk jedinej spoločnosti nie sú spoľahlivé ani reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(104)

Spoločnosť Shenghua tvrdila, že predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk jedinej spoločnosti nie sú spoľahlivé ani reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty.

| (105) | Komisia poznamenala, že spoločnosť Shenghua neodôvodnila, prečo by na vytvorenie normálnej hodnoty neboli spoľahlivé alebo reprezentatívne predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk jedinej spoločnosti. Spoločnosť Shenghua ďalej neidentifikovala ďalších výrobcov v Brazílii s ľahko dostupnými verejnými finančnými informáciami, ktoré by sa mohli pridať do súboru údajov. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(105)

Komisia poznamenala, že spoločnosť Shenghua neodôvodnila, prečo by na vytvorenie normálnej hodnoty neboli spoľahlivé alebo reprezentatívne predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk jedinej spoločnosti. Spoločnosť Shenghua ďalej neidentifikovala ďalších výrobcov v Brazílii s ľahko dostupnými verejnými finančnými informáciami, ktoré by sa mohli pridať do súboru údajov. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (106) | Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že nie je vhodné použiť finančné údaje od spoločnosti Dun & Bradstreet, pretože nie sú dostatočne podrobné na to, aby poskytli potrebné informácie na presný výpočet dumpingového rozpätia. |
| --- | --- |

(106)

Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že nie je vhodné použiť finančné údaje od spoločnosti Dun & Bradstreet, pretože nie sú dostatočne podrobné na to, aby poskytli potrebné informácie na presný výpočet dumpingového rozpätia.

| (107) | Komisia poznamenala, že databáza Global Financials od spoločnosti Dun & Bradstreet je nástroj, ktorý používa na získanie finančných výkazov a pomerov špecifických pre jednotlivé spoločnosti od spoločností v možných reprezentatívnych krajinách. V tejto súvislosti Komisia objasnila, že pojem „priame náklady“ použitý v databáze Dun & Bradstreet sa vzťahuje na „náklady na predaný tovar“ a pojem „nepriame náklady“ na „prevádzkové výdavky“. Na rozdiel od tvrdení spoločnosti Ketong má teda Komisia údaje, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby jej umožnili nájsť relevantné informácie na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(107)

Komisia poznamenala, že databáza Global Financials od spoločnosti Dun & Bradstreet je nástroj, ktorý používa na získanie finančných výkazov a pomerov špecifických pre jednotlivé spoločnosti od spoločností v možných reprezentatívnych krajinách. V tejto súvislosti Komisia objasnila, že pojem „priame náklady“ použitý v databáze Dun & Bradstreet sa vzťahuje na „náklady na predaný tovar“ a pojem „nepriame náklady“ na „prevádzkové výdavky“. Na rozdiel od tvrdení spoločnosti Ketong má teda Komisia údaje, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby jej umožnili nájsť relevantné informácie na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (108) | Spoločnosti Shenghua aj Ketong tvrdili, že Argentína nie je vhodnou reprezentatívnou krajinou z dôvodu narušenia obchodu s polokoksom, jedným z najdôležitejších výrobných faktorov, ktoré Komisia uviedla už v prvom zázname. |
| --- | --- |

(108)

Spoločnosti Shenghua aj Ketong tvrdili, že Argentína nie je vhodnou reprezentatívnou krajinou z dôvodu narušenia obchodu s polokoksom, jedným z najdôležitejších výrobných faktorov, ktoré Komisia uviedla už v prvom zázname.

| (109) | Komisia súhlasila s tým, že narušenia obchodu (v tomto prípade vývozné povolenie a daň) môžu vysvetliť nízky objem dovozu polokoksu do Argentíny a v dôsledku toho spôsobiť, že použiť dovoznú cenu ako referenčná cenu nie je vhodné. |
| --- | --- |

(109)

Komisia súhlasila s tým, že narušenia obchodu (v tomto prípade vývozné povolenie a daň) môžu vysvetliť nízky objem dovozu polokoksu do Argentíny a v dôsledku toho spôsobiť, že použiť dovoznú cenu ako referenčná cenu nie je vhodné.

| (110) | Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že ak Komisia dospela k záveru, že v prípade mnohých vstupov je trh v Číne, tak musí za deformovaný považovať aj argentínsky trh, keďže mnohé kľúčové vstupy do Argentíny majú pôvod v Číne. |
| --- | --- |

(110)

Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že ak Komisia dospela k záveru, že v prípade mnohých vstupov je trh v Číne, tak musí za deformovaný považovať aj argentínsky trh, keďže mnohé kľúčové vstupy do Argentíny majú pôvod v Číne.

| (111) | Komisia zamietla toto tvrdenie, pretože na rozdiel od tvrdení spoločnosti Ketong sa prevažná väčšina vstupov, s výnimkou polokoksu, do Argentíny dováža z iných krajín ako Čína. V prvom zázname Komisia uviedla, že dovoz polokoksu do Argentíny, ktorý nebol dovezený z Číny, bol veľmi obmedzený. Komisia preto v uvedenej fáze usúdila, že objem dovozu polokoksu do Argentíny nie je reprezentatívny. Polokoks predstavuje približne 10 % výrobných nákladov na dotknutý výrobok. |
| --- | --- |

(111)

Komisia zamietla toto tvrdenie, pretože na rozdiel od tvrdení spoločnosti Ketong sa prevažná väčšina vstupov, s výnimkou polokoksu, do Argentíny dováža z iných krajín ako Čína. V prvom zázname Komisia uviedla, že dovoz polokoksu do Argentíny, ktorý nebol dovezený z Číny, bol veľmi obmedzený. Komisia preto v uvedenej fáze usúdila, že objem dovozu polokoksu do Argentíny nie je reprezentatívny. Polokoks predstavuje približne 10 % výrobných nákladov na dotknutý výrobok.

| (112) | Navrhovateľ ďalej tvrdil, že Argentína v tejto fáze nemohla vyhovieť kritériám výberu reprezentatívnej krajiny vzhľadom na verejne dostupné informácie týkajúce sa jediného výrobcu dotknutého výrobku v uvedenej krajine, z ktorých vyplýva stratová situácia. |
| --- | --- |

(112)

Navrhovateľ ďalej tvrdil, že Argentína v tejto fáze nemohla vyhovieť kritériám výberu reprezentatívnej krajiny vzhľadom na verejne dostupné informácie týkajúce sa jediného výrobcu dotknutého výrobku v uvedenej krajine, z ktorých vyplýva stratová situácia.

| (113) | Komisia súhlasila s tým, že jediný argentínsky výrobca CaSi, ktorého finančné údaje sú verejne dostupné, sa nemohol použiť ako referenčná hodnota pre ziskové rozpätie, keďže spoločnosť bola v roku 2019 stratová. Ak budú neskôr k dispozícii finančné údaje za rok 2020, Komisia môže znovu zvážiť použitie Argentíny ako reprezentatívnej krajiny. |
| --- | --- |

(113)

Komisia súhlasila s tým, že jediný argentínsky výrobca CaSi, ktorého finančné údaje sú verejne dostupné, sa nemohol použiť ako referenčná hodnota pre ziskové rozpätie, keďže spoločnosť bola v roku 2019 stratová. Ak budú neskôr k dispozícii finančné údaje za rok 2020, Komisia môže znovu zvážiť použitie Argentíny ako reprezentatívnej krajiny.

| (114) | Spoločnosť Ketong požiadala Komisiu, aby použila Rusko ako reprezentatívnu krajinu, keďže ho Svetová banka klasifikovala ako krajinu s „vyšším stredným príjmom“ podobnú ČĽR, existuje v nej výroba silicidu vápnika a má aspoň jedného výrobcu, Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC. |
| --- | --- |

(114)

Spoločnosť Ketong požiadala Komisiu, aby použila Rusko ako reprezentatívnu krajinu, keďže ho Svetová banka klasifikovala ako krajinu s „vyšším stredným príjmom“ podobnú ČĽR, existuje v nej výroba silicidu vápnika a má aspoň jedného výrobcu, Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC.

| (115) | Komisia analyzovala tvrdenie spoločnosti Ketong, pokiaľ ide o použitie Ruska ako vhodnej reprezentatívnej krajiny. Preskúmala najnovšie finančné údaje, ktoré spoločnosť Ketong predložila v súvislosti s ruským výrobcom ferozliatin, spoločnosťou Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, ktorá podľa svojho webového sídla údajne vyrába aj silicid vápnika. Údaje sa týkali roku, ktorý predchádzal obdobiu prešetrovania. Keďže z týchto údajov vyplýva takmer nulový zisk a veľmi nízke predajné, všeobecné a administratívne náklady, Komisia tieto údaje nepovažovala za reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty prešetrovaného výrobku podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(115)

Komisia analyzovala tvrdenie spoločnosti Ketong, pokiaľ ide o použitie Ruska ako vhodnej reprezentatívnej krajiny. Preskúmala najnovšie finančné údaje, ktoré spoločnosť Ketong predložila v súvislosti s ruským výrobcom ferozliatin, spoločnosťou Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC, ktorá podľa svojho webového sídla údajne vyrába aj silicid vápnika. Údaje sa týkali roku, ktorý predchádzal obdobiu prešetrovania. Keďže z týchto údajov vyplýva takmer nulový zisk a veľmi nízke predajné, všeobecné a administratívne náklady, Komisia tieto údaje nepovažovala za reprezentatívne na účely vytvorenia normálnej hodnoty prešetrovaného výrobku podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

| (116) | Keďže Komisia nedokázala nájsť reprezentatívne finančné údaje týkajúce sa ďalších možných výrobcov silicidu vápnika v Rusku a ani spoločnosť Ketong takéto údaje neposkytla, Komisia dospela k záveru, že Rusko v tejto fáze nie je vhodnou reprezentatívnou krajinou. |
| --- | --- |

(116)

Keďže Komisia nedokázala nájsť reprezentatívne finančné údaje týkajúce sa ďalších možných výrobcov silicidu vápnika v Rusku a ani spoločnosť Ketong takéto údaje neposkytla, Komisia dospela k záveru, že Rusko v tejto fáze nie je vhodnou reprezentatívnou krajinou.

| (117) | Spoločnosti Shenghua a Ketong tvrdili, že ani Brazília ani Argentína nie sú vhodnými reprezentatívnymi krajinami z dôvodov uvedených v odôvodneniach 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 a 112 a navrhli, že Komisia by namiesto toho mala z dôvodu obmedzenej globálnej výroby silicidu vápnika použiť údaje od výrobcov ferozliatin a/alebo kremíkového kovu, keďže uvedené výrobky majú podobnú nákladovú štruktúru ako silicid vápnika. Navrhli, aby sa použil Kazachstan, keďže je jedným z najväčších výrobcov ferozliatin s viacerými výrobcami, ktorých údaje o ich predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch a zisku možno použiť. |
| --- | --- |

(117)

Spoločnosti Shenghua a Ketong tvrdili, že ani Brazília ani Argentína nie sú vhodnými reprezentatívnymi krajinami z dôvodov uvedených v odôvodneniach 94, 96, 98, 100, 102, 104, 106, 108, 110 a 112 a navrhli, že Komisia by namiesto toho mala z dôvodu obmedzenej globálnej výroby silicidu vápnika použiť údaje od výrobcov ferozliatin a/alebo kremíkového kovu, keďže uvedené výrobky majú podobnú nákladovú štruktúru ako silicid vápnika. Navrhli, aby sa použil Kazachstan, keďže je jedným z najväčších výrobcov ferozliatin s viacerými výrobcami, ktorých údaje o ich predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch a zisku možno použiť.

| (118) | Komisia poznamenala, že vzhľadom na prítomnosť krajín, v ktorých existuje výroba silicidu vápnika, sa Kazachstan v tejto fáze nepovažoval za vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa kritérií stanovených v článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, keďže nie je výrobcom silicidu vápnika a nie sú k dispozícii žiadne relevantné verejné údaje. |
| --- | --- |

(118)

Komisia poznamenala, že vzhľadom na prítomnosť krajín, v ktorých existuje výroba silicidu vápnika, sa Kazachstan v tejto fáze nepovažoval za vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa kritérií stanovených v článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, keďže nie je výrobcom silicidu vápnika a nie sú k dispozícii žiadne relevantné verejné údaje.

| (119) | Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že kvalita a úplnosť údajov GTA, pokiaľ ide o Kazachstan a Rusko, je nižšia ako v prípade údajov Medzinárodného obchodného centra (ITC) a navrhla, aby sa použili namiesto údajov GTA. Keďže Komisia nemá v úmysle použiť žiadnu z týchto krajín ako reprezentatívnu krajinu, toto tvrdenie sa v tejto fáze ďalej neskúmalo. |
| --- | --- |

(119)

Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že kvalita a úplnosť údajov GTA, pokiaľ ide o Kazachstan a Rusko, je nižšia ako v prípade údajov Medzinárodného obchodného centra (ITC) a navrhla, aby sa použili namiesto údajov GTA. Keďže Komisia nemá v úmysle použiť žiadnu z týchto krajín ako reprezentatívnu krajinu, toto tvrdenie sa v tejto fáze ďalej neskúmalo.

| (120) | Vzhľadom na uvedené úvahy Komisia v druhom zázname informovala zainteresované strany o tom, že ako vhodnú reprezentatívnu krajinu zamýšľa použiť Brazíliu a ako zdroj nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt na výpočet normálnej hodnoty zamýšľa v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia použiť finančné údaje spoločnosti Rima Industrial S.A. |
| --- | --- |

(120)

Vzhľadom na uvedené úvahy Komisia v druhom zázname informovala zainteresované strany o tom, že ako vhodnú reprezentatívnu krajinu zamýšľa použiť Brazíliu a ako zdroj nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt na výpočet normálnej hodnoty zamýšľa v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia použiť finančné údaje spoločnosti Rima Industrial S.A.

| (121) | Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k vhodnosti Brazílie ako reprezentatívnej krajiny a vhodnosti spoločnosti Rima Industrial S.A. ako výrobcu v reprezentatívnej krajine. Pripomienky predložili spoločnosti Ketong, Shenghua a navrhovateľ. |
| --- | --- |

(121)

Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k vhodnosti Brazílie ako reprezentatívnej krajiny a vhodnosti spoločnosti Rima Industrial S.A. ako výrobcu v reprezentatívnej krajine. Pripomienky predložili spoločnosti Ketong, Shenghua a navrhovateľ.

| (122) | Navrhovateľ podporil výber Brazílie ako reprezentatívnej krajiny a Kazachstan, Argentínu a Rusko zavrhol nevhodné. Navrhovateľ predložil spolu so svojimi pripomienkami najnovšie dostupné finančné údaje dvoch známych brazílskych výrobcov CaSi, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Minas Gerais (41) (42). Navrhovateľ ďalej tvrdil, že ruská spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC počas posledných šiestich rokov vrátane obdobia prešetrovania silicid vápnika nevyrábala a v blízkej budúcnosti ho vyrábať neplánuje, aj keď podľa jej webového sídla CaSi údajne vyrába. |
| --- | --- |

(122)

Navrhovateľ podporil výber Brazílie ako reprezentatívnej krajiny a Kazachstan, Argentínu a Rusko zavrhol nevhodné. Navrhovateľ predložil spolu so svojimi pripomienkami najnovšie dostupné finančné údaje dvoch známych brazílskych výrobcov CaSi, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Minas Gerais (41) (42). Navrhovateľ ďalej tvrdil, že ruská spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant PJSC počas posledných šiestich rokov vrátane obdobia prešetrovania silicid vápnika nevyrábala a v blízkej budúcnosti ho vyrábať neplánuje, aj keď podľa jej webového sídla CaSi údajne vyrába.

Úradnom vestníku Minas Gerais

41

42

| (123) | Spoločnosť Shenghua zopakovala svoje tvrdenie, že brazílske ceny elektrickej energie sú príliš vysoké, a preto by sa Brazília nemala považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Spoločnosť Shenghua tvrdila, že vyhlásenie Komisie, že v kritériách výberu stanovených v základnom nariadení nie je nikde uvedené, že ceny verejných služieb sa musia v prípade krajiny, ktorá sa má vybrať ako reprezentatívna krajina, pohybovať v rámci určitého rozsahu ako sa uvádza v odôvodnení 97, nie je v súlade so základným nariadením a Antidumpingovou dohodou WTO, v ktorých sa vyžaduje, aby aj v prípade, že sa Komisia rozhodne nepoužiť predajné ceny alebo náklady spoločností v krajine pôvodu, na určenie normálnej hodnoty by mala použiť primerané náhradné údaje. |
| --- | --- |

(123)

Spoločnosť Shenghua zopakovala svoje tvrdenie, že brazílske ceny elektrickej energie sú príliš vysoké, a preto by sa Brazília nemala považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Spoločnosť Shenghua tvrdila, že vyhlásenie Komisie, že v kritériách výberu stanovených v základnom nariadení nie je nikde uvedené, že ceny verejných služieb sa musia v prípade krajiny, ktorá sa má vybrať ako reprezentatívna krajina, pohybovať v rámci určitého rozsahu ako sa uvádza v odôvodnení 97, nie je v súlade so základným nariadením a Antidumpingovou dohodou WTO, v ktorých sa vyžaduje, aby aj v prípade, že sa Komisia rozhodne nepoužiť predajné ceny alebo náklady spoločností v krajine pôvodu, na určenie normálnej hodnoty by mala použiť primerané náhradné údaje.

| (124) | Ako sa uvádza v odôvodnení 86, pri výbere reprezentatívnej krajiny Komisia používa príslušné kritériá podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Brazília všetky tieto kritériá splnila. Skutočnosť, že sú ceny elektrickej energie v Brazílii vyššie než v iných krajinách, nediskvalifikuje Brazíliu ako vhodnú reprezentatívnu krajinu. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(124)

Ako sa uvádza v odôvodnení 86, pri výbere reprezentatívnej krajiny Komisia používa príslušné kritériá podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Brazília všetky tieto kritériá splnila. Skutočnosť, že sú ceny elektrickej energie v Brazílii vyššie než v iných krajinách, nediskvalifikuje Brazíliu ako vhodnú reprezentatívnu krajinu. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (125) | Spoločnosť Ketong tvrdila, že jediným dôvodom, prečo Komisia odmietla Rusko ako reprezentatívnu krajinu, je to, že spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant mala v roku 2019 nereprezentatívne (t. j. príliš nízke) ziskové rozpätie a predajné, všeobecné a administratívne náklady. Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že ziskové rozpätie nie je súčasťou testu podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia pre výber reprezentatívnej krajiny a že údaje musia byť len ľahko dostupné. Podľa spoločnosti Ketong z právneho ustanovenia nemožno vyvodiť žiaden ďalší „reprezentatívny test“, a teda nepredstavuje kritérium na posúdenie vhodnosti reprezentatívnej krajiny. Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že aj keby ziskové rozpätie bolo súčasťou testu, nie je jasné, prečo by spoločnosť Rima Industrial S.A. so ziskovým rozpätím len 3 % bola lepšia ako nízke, ale stále kladné ziskové rozpätie spoločnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant. |
| --- | --- |

(125)

Spoločnosť Ketong tvrdila, že jediným dôvodom, prečo Komisia odmietla Rusko ako reprezentatívnu krajinu, je to, že spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant mala v roku 2019 nereprezentatívne (t. j. príliš nízke) ziskové rozpätie a predajné, všeobecné a administratívne náklady. Spoločnosť Ketong ďalej tvrdila, že ziskové rozpätie nie je súčasťou testu podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia pre výber reprezentatívnej krajiny a že údaje musia byť len ľahko dostupné. Podľa spoločnosti Ketong z právneho ustanovenia nemožno vyvodiť žiaden ďalší „reprezentatívny test“, a teda nepredstavuje kritérium na posúdenie vhodnosti reprezentatívnej krajiny. Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že aj keby ziskové rozpätie bolo súčasťou testu, nie je jasné, prečo by spoločnosť Rima Industrial S.A. so ziskovým rozpätím len 3 % bola lepšia ako nízke, ale stále kladné ziskové rozpätie spoločnosti Kluchevsky Ferroalloy Plant.

| (126) | Komisia zamietla toto tvrdenie. Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk. Komisia nepovažuje takmer nulové ziskové rozpätie za „primeranú sumu“ v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) poslednej vety základného nariadenia. |
| --- | --- |

(126)

Komisia zamietla toto tvrdenie. Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk. Komisia nepovažuje takmer nulové ziskové rozpätie za „primeranú sumu“ v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) poslednej vety základného nariadenia.

| (127) | Spoločnosť Ketong okrem toho uviedla, že Rusko má z viacerých dôvodov kvalitnejšie údaje ako Brazília. Po prvé, spoločnosť Rima Industrial vykonáva rôznorodejšie činnosti ako spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant, ktorá sa zameriava na ferozliatiny. Po druhé spoločnosť Ketong tvrdila, že Komisia nepodložila svoje tvrdenie, že priame náklady spoločnosti Rima Industrial vykázané v databáze Dun&Bradstreet zodpovedajú nákladom na predaný tovar a nepriame náklady sú prevádzkové náklady. Na rozdiel od toho z údajov spoločnosti Klučevsky Ferroalloy Plant sa dalo posúdiť, čo zahŕňali jednotlivé kategórie nákladov. Po tretie, spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant mala podrobnejšie predajné, všeobecné a administratívne náklady. |
| --- | --- |

(127)

Spoločnosť Ketong okrem toho uviedla, že Rusko má z viacerých dôvodov kvalitnejšie údaje ako Brazília. Po prvé, spoločnosť Rima Industrial vykonáva rôznorodejšie činnosti ako spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant, ktorá sa zameriava na ferozliatiny. Po druhé spoločnosť Ketong tvrdila, že Komisia nepodložila svoje tvrdenie, že priame náklady spoločnosti Rima Industrial vykázané v databáze Dun&Bradstreet zodpovedajú nákladom na predaný tovar a nepriame náklady sú prevádzkové náklady. Na rozdiel od toho z údajov spoločnosti Klučevsky Ferroalloy Plant sa dalo posúdiť, čo zahŕňali jednotlivé kategórie nákladov. Po tretie, spoločnosť Kluchevsky Ferroalloy Plant mala podrobnejšie predajné, všeobecné a administratívne náklady.

| (128) | Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 122, dostupnými sa stali najnovšie finančné údaje týkajúce sa dvoch brazílskych výrobcov identifikovaných Komisiou. Podľa týchto údajov spoločnosť Rima Industrial S.A. zaznamenala v roku 2020 straty. Spoločnosť Bozel Brasil S.A. naopak dosiahla v roku 2020 zisk. Ako sa predpokladalo v prvom zázname, Komisia použila údaje za rok 2020, akonáhle boli dostupné. V dôsledku toho, keďže na jednej strane spoločnosť, ktorá nie je zisková, nie je reprezentatívna pre situáciu na domácom trhu, a na druhej strane spoločnosť Bozel Brasil S.A. vyrába takmer výlučne silicid vápnika, Komisia použila údaje spoločnosti Bozel Brasil. Tieto tvrdenia sa preto zamietli. |
| --- | --- |

(128)

Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 122, dostupnými sa stali najnovšie finančné údaje týkajúce sa dvoch brazílskych výrobcov identifikovaných Komisiou. Podľa týchto údajov spoločnosť Rima Industrial S.A. zaznamenala v roku 2020 straty. Spoločnosť Bozel Brasil S.A. naopak dosiahla v roku 2020 zisk. Ako sa predpokladalo v prvom zázname, Komisia použila údaje za rok 2020, akonáhle boli dostupné. V dôsledku toho, keďže na jednej strane spoločnosť, ktorá nie je zisková, nie je reprezentatívna pre situáciu na domácom trhu, a na druhej strane spoločnosť Bozel Brasil S.A. vyrába takmer výlučne silicid vápnika, Komisia použila údaje spoločnosti Bozel Brasil. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

| (129) | Spoločnosť Ketong okrem toho zopakovala svoje tvrdenie, že brazílsky dovoz kremenca nemusí byť reprezentatívny, zatiaľ čo ruské štatistiky dovozu kremenca podľa ITC poskytujú spoľahlivú referenčnú hodnotu ceny kremenca na priemyselné použitie. |
| --- | --- |

(129)

Spoločnosť Ketong okrem toho zopakovala svoje tvrdenie, že brazílsky dovoz kremenca nemusí byť reprezentatívny, zatiaľ čo ruské štatistiky dovozu kremenca podľa ITC poskytujú spoľahlivú referenčnú hodnotu ceny kremenca na priemyselné použitie.

| (130) | Ako je vysvetlené v odôvodneniach 90 a 115, Komisia nepovažovala Rusko za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre kremenec, keďže Brazília nedováža reprezentatívne objemy, Komisia sa vrátila k cene kremenca na trhu Únie, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 95. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(130)

Ako je vysvetlené v odôvodneniach 90 a 115, Komisia nepovažovala Rusko za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre kremenec, keďže Brazília nedováža reprezentatívne objemy, Komisia sa vrátila k cene kremenca na trhu Únie, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 95. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (131) | Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že ak Komisia vyberie za reprezentatívnu krajinu Brazíliu, musí vybrať čo najpresnejšie a čo najmenej deformované náklady na elektrickú energiu pre Brazíliu. Spoločnosť Ketong predovšetkým tvrdila, že v Brazílii sa elektrická energia predáva v dvoch rôznych zmluvných prostrediach: regulovaný trh (ďalej len „ACR“) a voľný trh (ďalej len „ACL“). Spoločnosť Ketong tvrdila, že vzhľadom na to, že by priemyselní odberatelia elektrickú energiu kupovali hlavne na trhu ACL, tento trh ACL, a nie ACR, by bol správnym zdrojom reprezentatívnej ceny pre priemyselných spotrebiteľov elektrickej energie. Bolo by to tak najmä v prípade veľkých priemyselných spotrebiteľov elektrickej energie vrátane výrobcov silicidu vápnika. Podľa spoločnosti Ketong by bolo logické, aby výrobca silicidu vápnika s dopytom po elektrickej energii vysoko nad 3 MW (keďže výkon jedinej pece je viac ako 20 MW) nakupoval elektrickú energiu priamo od výrobcu elektrickej energie za zvýhodnenú cenu na trhu ACL. Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že ceny elektrickej energie spoločnosti EDP Brasil, ktoré Komisia použila v druhom zázname, odzrkadľujú sadzbu za elektrickú energiu na trhu ACR, ktorá by nereprezentovala ceny elektrickej energie, za ktoré elektrickú energiu nakupujú veľkí priemyselní spotrebitelia, ako výrobcovia CaSi. Spoločnosť Ketong takisto tvrdila, že sadzba za elektrickú energiu spoločnosti EDP Brasil predstavuje limitovanú cenu, ktorú reguluje regulačná agentúra ANEEL, a nie skutočnú cenu, za ktorú sa elektrina predáva. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Ketong predložila tlačovú správu, v ktorej sa uvádza, že agentúra ANEEL schválila cenový strop pre aukciu naplánovanú na december 2020. Spoločnosť Ketong navyše tvrdila, že z prevádzkových údajov spoločnosti EDP Brasil vyplýva, že skutočná cena, ktorú zákazníci spoločnosti EDP Brasil platia buď na trhu ACR alebo na trhu ACL, je nižšia ako predmetná sadzba, a preto by Komisia mala použiť tieto údaje. |
| --- | --- |

(131)

Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že ak Komisia vyberie za reprezentatívnu krajinu Brazíliu, musí vybrať čo najpresnejšie a čo najmenej deformované náklady na elektrickú energiu pre Brazíliu. Spoločnosť Ketong predovšetkým tvrdila, že v Brazílii sa elektrická energia predáva v dvoch rôznych zmluvných prostrediach: regulovaný trh (ďalej len „ACR“) a voľný trh (ďalej len „ACL“). Spoločnosť Ketong tvrdila, že vzhľadom na to, že by priemyselní odberatelia elektrickú energiu kupovali hlavne na trhu ACL, tento trh ACL, a nie ACR, by bol správnym zdrojom reprezentatívnej ceny pre priemyselných spotrebiteľov elektrickej energie. Bolo by to tak najmä v prípade veľkých priemyselných spotrebiteľov elektrickej energie vrátane výrobcov silicidu vápnika. Podľa spoločnosti Ketong by bolo logické, aby výrobca silicidu vápnika s dopytom po elektrickej energii vysoko nad 3 MW (keďže výkon jedinej pece je viac ako 20 MW) nakupoval elektrickú energiu priamo od výrobcu elektrickej energie za zvýhodnenú cenu na trhu ACL. Spoločnosť Ketong okrem toho tvrdila, že ceny elektrickej energie spoločnosti EDP Brasil, ktoré Komisia použila v druhom zázname, odzrkadľujú sadzbu za elektrickú energiu na trhu ACR, ktorá by nereprezentovala ceny elektrickej energie, za ktoré elektrickú energiu nakupujú veľkí priemyselní spotrebitelia, ako výrobcovia CaSi. Spoločnosť Ketong takisto tvrdila, že sadzba za elektrickú energiu spoločnosti EDP Brasil predstavuje limitovanú cenu, ktorú reguluje regulačná agentúra ANEEL, a nie skutočnú cenu, za ktorú sa elektrina predáva. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Ketong predložila tlačovú správu, v ktorej sa uvádza, že agentúra ANEEL schválila cenový strop pre aukciu naplánovanú na december 2020. Spoločnosť Ketong navyše tvrdila, že z prevádzkových údajov spoločnosti EDP Brasil vyplýva, že skutočná cena, ktorú zákazníci spoločnosti EDP Brasil platia buď na trhu ACR alebo na trhu ACL, je nižšia ako predmetná sadzba, a preto by Komisia mala použiť tieto údaje.

| (132) | Komisia poznamenala, že ceny elektrickej energie na trhu ACL sú dohodnuté dvojstranne a nezverejňujú sa (43). Okrem toho, keď spotrebitelia nakupujú elektrickú energiu na trhu ACL, musia podpísať dve zmluvy: jednu s výrobcom elektrickej energie, ktorý je zodpovedný za výrobu elektriny, a druhú s distribútorom na využívanie infraštruktúry (prenosové vedenia) (44). Sadzba za elektrickú energiu vo všeobecnosti zahŕňa náklady na výrobu, prenos, distribúciu, sektorové poplatky a dane. Ceny elektrickej energie vo výročnej správe spoločnosti EDP Brasil, ktoré uviedla spoločnosť Ketong, zahŕňajú len cenu elektrickej energie za výrobu elektriny (hydroelektrickej a tepelnej), ktorá nie je konečnou, ktorú spotrebiteľ platí, a preto ju nemožno použiť ako referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(132)

Komisia poznamenala, že ceny elektrickej energie na trhu ACL sú dohodnuté dvojstranne a nezverejňujú sa (43). Okrem toho, keď spotrebitelia nakupujú elektrickú energiu na trhu ACL, musia podpísať dve zmluvy: jednu s výrobcom elektrickej energie, ktorý je zodpovedný za výrobu elektriny, a druhú s distribútorom na využívanie infraštruktúry (prenosové vedenia) (44). Sadzba za elektrickú energiu vo všeobecnosti zahŕňa náklady na výrobu, prenos, distribúciu, sektorové poplatky a dane. Ceny elektrickej energie vo výročnej správe spoločnosti EDP Brasil, ktoré uviedla spoločnosť Ketong, zahŕňajú len cenu elektrickej energie za výrobu elektriny (hydroelektrickej a tepelnej), ktorá nie je konečnou, ktorú spotrebiteľ platí, a preto ju nemožno použiť ako referenčnú hodnotu.

43

44

| (133) | Komisia ďalej poznamenala, že spoločnosť Ketong okrem svojho vlastného predpokladu neposkytla žiadne dôkazy o tom, že výrobcovia silicidu vápnika nakupujú na trhu ACL namiesto trhu ACR. Okrem toho neexistuje žiadny dôkaz o tom, že sadzby, ktoré Komisia použila z webového sídla spoločnosti EDP Brasil, čo je súkromná spoločnosť, sú v skutočnosti limitovanou cenou, ako tvrdila spoločnosť Ketong, a nie sadzby, ktoré platia spotrebitelia. Dôkazy, ktoré v tejto súvislosti predložila spoločnosť Ketong, nepodporujú toto tvrdenie. V predloženej tlačovej správe sa uvádza len to, že ANEEL zvýšila hornú hranicu cien. Komisia v skutočnosti skonštatovala, že uplatňovaná priemerná sadzba za elektrickú energiu počas obdobia prešetrovania bola pre priemyselných používateľov 391 R$/MWh, zatiaľ čo vo výročnej správe spoločnosti EDP predloženej spoločnosťou Ketong sa uvádza, že sadzba za elektrickú energiu bola v poslednom štvrťroku 2020 pre priemyselných používateľov 508 R$/MWh, teda oveľa vyššia ako sadzba, ktorú Komisia použila na výpočet referenčnej hodnoty. Keďže spis neobsahoval žiadne vhodné alternatívne údaje, Komisia sa predbežne rozhodla, že použije sadzby cien uverejnené spoločnosťou EDP Brasil. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(133)

Komisia ďalej poznamenala, že spoločnosť Ketong okrem svojho vlastného predpokladu neposkytla žiadne dôkazy o tom, že výrobcovia silicidu vápnika nakupujú na trhu ACL namiesto trhu ACR. Okrem toho neexistuje žiadny dôkaz o tom, že sadzby, ktoré Komisia použila z webového sídla spoločnosti EDP Brasil, čo je súkromná spoločnosť, sú v skutočnosti limitovanou cenou, ako tvrdila spoločnosť Ketong, a nie sadzby, ktoré platia spotrebitelia. Dôkazy, ktoré v tejto súvislosti predložila spoločnosť Ketong, nepodporujú toto tvrdenie. V predloženej tlačovej správe sa uvádza len to, že ANEEL zvýšila hornú hranicu cien. Komisia v skutočnosti skonštatovala, že uplatňovaná priemerná sadzba za elektrickú energiu počas obdobia prešetrovania bola pre priemyselných používateľov 391 R$/MWh, zatiaľ čo vo výročnej správe spoločnosti EDP predloženej spoločnosťou Ketong sa uvádza, že sadzba za elektrickú energiu bola v poslednom štvrťroku 2020 pre priemyselných používateľov 508 R$/MWh, teda oveľa vyššia ako sadzba, ktorú Komisia použila na výpočet referenčnej hodnoty. Keďže spis neobsahoval žiadne vhodné alternatívne údaje, Komisia sa predbežne rozhodla, že použije sadzby cien uverejnené spoločnosťou EDP Brasil. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (134) | Spoločnosť Ketong tvrdila, že ak sa Komisia rozhodne použiť finančné údaje spoločnosti Rima Industrial z databázy Dun&Bradstreet, a vzhľadom na to, že tieto údaje boli prezentované v nepresnej a všeobecnej forme, ktorá neumožňuje identifikovať výdavky zahrnuté do „nepriamych nákladov“, žiadne úpravy vývoznej ceny o predajné náklady by neboli odôvodnené, keďže tie isté výdavky by boli zahrnuté do vytvorenej normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(134)

Spoločnosť Ketong tvrdila, že ak sa Komisia rozhodne použiť finančné údaje spoločnosti Rima Industrial z databázy Dun&Bradstreet, a vzhľadom na to, že tieto údaje boli prezentované v nepresnej a všeobecnej forme, ktorá neumožňuje identifikovať výdavky zahrnuté do „nepriamych nákladov“, žiadne úpravy vývoznej ceny o predajné náklady by neboli odôvodnené, keďže tie isté výdavky by boli zahrnuté do vytvorenej normálnej hodnoty.

| (135) | Ako sa uvádza v odôvodnení 128, Komisia použije finančné výkazy spoločnosti Bozel Brasil S.A. Toto tvrdenie už preto nie je relevantné. |
| --- | --- |

(135)

Ako sa uvádza v odôvodnení 128, Komisia použije finančné výkazy spoločnosti Bozel Brasil S.A. Toto tvrdenie už preto nie je relevantné.

| (136) | Spoločnosť Shenghua zopakovala svoje tvrdenie, že za vhodnú reprezentatívnu krajinu by sa mal vybrať Kazachstan. Komisia by skutočne mala posúdiť krajiny s výrobou ferozliatín, keďže výroba silicidu vápnika sa nachádza len v Argentíne a Brazílii, pričom prvú krajinu Komisia vylúčila a druhú krajinu spoločnosť Shenghua nepovažovala za vhodnú z dôvodu vysokých cien elektrickej energie, ako sa uvádza v odôvodnení 123. |
| --- | --- |

(136)

Spoločnosť Shenghua zopakovala svoje tvrdenie, že za vhodnú reprezentatívnu krajinu by sa mal vybrať Kazachstan. Komisia by skutočne mala posúdiť krajiny s výrobou ferozliatín, keďže výroba silicidu vápnika sa nachádza len v Argentíne a Brazílii, pričom prvú krajinu Komisia vylúčila a druhú krajinu spoločnosť Shenghua nepovažovala za vhodnú z dôvodu vysokých cien elektrickej energie, ako sa uvádza v odôvodnení 123.

| (137) | Keďže sa v Brazílii nachádzajú výrobcovia s verejne dostupnými finančnými informáciami, nie je potrebné brať uvažovať o krajinách s výrobou ferozliatin, akou je napríklad Kazachstan. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(137)

Keďže sa v Brazílii nachádzajú výrobcovia s verejne dostupnými finančnými informáciami, nie je potrebné brať uvažovať o krajinách s výrobou ferozliatin, akou je napríklad Kazachstan. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

3.3.4.   Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

| (138) | Po určení Brazílie ako vhodnej reprezentatívnej krajiny v predbežnej fáze prešetrovania na základe všetkých uvedených okolností nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou poslednou vetou základného nariadenia. |
| --- | --- |

(138)

Po určení Brazílie ako vhodnej reprezentatívnej krajiny v predbežnej fáze prešetrovania na základe všetkých uvedených okolností nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou poslednou vetou základného nariadenia.

3.3.5.   Záver

Záver

| (139) | Vzhľadom na uvedenú analýzu Brazília vyhovuje kritériám uvedeným v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby ju bolo možné považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. |
| --- | --- |

(139)

Vzhľadom na uvedenú analýzu Brazília vyhovuje kritériám uvedeným v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby ju bolo možné považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu.

3.4.   Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

| (140) | V prvom zázname Komisia uviedla zoznam výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a práca, ktoré vyvážajúci výrobcovia spotrebujú pri výrobe dotknutého výrobku, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ľahko dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách za každý výrobný faktor uvedený v danom zázname. |
| --- | --- |

(140)

V prvom zázname Komisia uviedla zoznam výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a práca, ktoré vyvážajúci výrobcovia spotrebujú pri výrobe dotknutého výrobku, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ľahko dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách za každý výrobný faktor uvedený v danom zázname.

| (141) | V druhom zázname Komisia následne uviedla, že na vytvorenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije údaje z databázy GTA a stanoví nedeformované náklady pre väčšinu výrobných faktorov, najmä suroviny. Okrem toho, ako sa ďalej vysvetľuje v odôvodneniach 151 a 152, Komisia uviedla, že na stanovenie nedeformovaných nákladov práce použije štatistiky MOP a ľahko dostupné zdroje o nákladoch práce v Brazílii a na stanovenie nedeformovaných nákladov na elektrickú energiu použije ľahko dostupné zdroje sadzieb za priemyselnú distribúciu, ktoré uverejňuje dodávateľ elektrickej energie. |
| --- | --- |

(141)

V druhom zázname Komisia následne uviedla, že na vytvorenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije údaje z databázy GTA a stanoví nedeformované náklady pre väčšinu výrobných faktorov, najmä suroviny. Okrem toho, ako sa ďalej vysvetľuje v odôvodneniach 151 a 152, Komisia uviedla, že na stanovenie nedeformovaných nákladov práce použije štatistiky MOP a ľahko dostupné zdroje o nákladoch práce v Brazílii a na stanovenie nedeformovaných nákladov na elektrickú energiu použije ľahko dostupné zdroje sadzieb za priemyselnú distribúciu, ktoré uverejňuje dodávateľ elektrickej energie.

3.5.   Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

3.5.1.   Výrobné faktory

Výrobné faktory

| (142) | Na základe všetkých informácií predložených zainteresovanými stranami a zhromaždených počas krížových kontrol na diaľku boli na účely určenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia identifikované tieto výrobné faktory a ich zdroje:

  Tabuľka 1


  Výrobné faktory v prípade silicidu vápnika









  Výrobný faktor | Kód tovaru v Brazílii | Nedeformovaná hodnota v CNY | Merná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Bezvodá upchávková hmota/bezvodá hlina na upchávanie odpichových otvorov vysokých pecí | 3816 00 11
  3816 00 12
  3816 00 19
  3816 00 21
  3816 00 29
  3816 00 90 | 9,8157 | kg |
| Bitúmenové uhlie | 2701 12 00 | 0,6423 | kg |
| Uhlie | 2701 19 00 | 0,6423  (45) | kg |
| Koks/polokoks | 2704 00 11
  2704 00 12
  2704 00 90 | 1,6856 | kg |
| Elektródová pasta | 3801 30 10
  3801 30 90 | 5,9464 | kg |
| Grafitová tehla | 3801 90 00 | 46,3942 | kg |
| Vápenec | 2521 00 00 | 0,0858 | kg |
| Kremenec/silikátová hornina | 2506 20 00 | 0,2705  (46) | kg |
| Výrobky z ocele (ostatné tyče a prúty zo železa alebo nelegovanej ocele) | 7215 50 00 | 11,5350 | kg |
| Práca |
| Náklady práce vo výrobnom sektore | [neuplatňuje sa] | 29,7989 | hodina |
| Energia |
| Elektrina | [neuplatňuje sa] | 0,5289 | Kwh |
| Vedľajšie produkty/odpad |
| Trosky, popoly a zvyšky | 2620 99 90 | 0,04  (47) | kg |
| Jemný prach odlúčený kremičitanom vápenatým | 7202 99 90 | 10,22  (47) | kg |

(142)

Na základe všetkých informácií predložených zainteresovanými stranami a zhromaždených počas krížových kontrol na diaľku boli na účely určenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia identifikované tieto výrobné faktory a ich zdroje:

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Výrobné faktory v prípade silicidu vápnika

Výrobné faktory v prípade silicidu vápnika

Výrobný faktor

Kód tovaru v Brazílii

Nedeformovaná hodnota v CNY

Merná jednotka

Suroviny

Suroviny

Bezvodá upchávková hmota/bezvodá hlina na upchávanie odpichových otvorov vysokých pecí

3816 00 11

3816 00 12

3816 00 19

3816 00 21

3816 00 29

3816 00 90

9,8157

kg

Bitúmenové uhlie

2701 12 00

0,6423

kg

Uhlie

2701 19 00

0,6423  (45)

45

kg

Koks/polokoks

2704 00 11

2704 00 12

2704 00 90

1,6856

kg

Elektródová pasta

3801 30 10

3801 30 90

5,9464

kg

Grafitová tehla

3801 90 00

46,3942

kg

Vápenec

2521 00 00

0,0858

kg

Kremenec/silikátová hornina

2506 20 00

0,2705  (46)

46

kg

Výrobky z ocele (ostatné tyče a prúty zo železa alebo nelegovanej ocele)

7215 50 00

11,5350

kg

Práca

Práca

Náklady práce vo výrobnom sektore

[neuplatňuje sa]

29,7989

hodina

Energia

Energia

Elektrina

[neuplatňuje sa]

0,5289

Kwh

Vedľajšie produkty/odpad

Vedľajšie produkty/odpad

Trosky, popoly a zvyšky

2620 99 90

0,04  (47)

47

kg

Jemný prach odlúčený kremičitanom vápenatým

7202 99 90

10,22  (47)

47

kg

| (143) | Komisia zahrnula hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch. Metodika na stanovenie tejto sumy je riadne vysvetlená v odôvodnení 154. |
| --- | --- |

(143)

Komisia zahrnula hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch. Metodika na stanovenie tejto sumy je riadne vysvetlená v odôvodnení 154.

3.5.1.1.   Suroviny a šrot/vedľajšie produkty

| (144) | S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu surovín na úrovni dodania do závodu výrobcovi z reprezentatívnej krajiny Komisia použila ako základ vážený priemer dovoznej ceny do reprezentatívnej krajiny, ako bol vykázaný v databáze GTA, ku ktorému pripočítala dovozné clá a náklady na dopravu. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR a z krajín, ktoré nie sú členskými krajinami WTO uvedenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (48). Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, keďže v odôvodnení 85 dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tie isté deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že tie isté deformácie ovplyvnili aj vývozné ceny. Po vylúčení dovozu do Brazílie z Číny a krajín s netrhovým hospodárstvom Komisia zistila, že dovoz hlavných surovín z iných tretích krajín zostal reprezentatívny (viac ako 98 % celkového objemu dovezeného do Brazílie). V databáze GTA sú dovozné hodnoty pre Brazíliu uvedené na úrovni FOB. S cieľom stanoviť dovozné hodnoty CIF pre Brazíliu sa k hodnotám FOB pripočítalo 3,1 %, čo je rozdiel medzi priemernými vývoznými cenami CIF a priemernými vývoznými cenami FOB, pokiaľ ide o silicid vápnika, za obdobie prešetrovania, ako ho oznámili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z Číny. |
| --- | --- |

(144)

S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu surovín na úrovni dodania do závodu výrobcovi z reprezentatívnej krajiny Komisia použila ako základ vážený priemer dovoznej ceny do reprezentatívnej krajiny, ako bol vykázaný v databáze GTA, ku ktorému pripočítala dovozné clá a náklady na dopravu. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR a z krajín, ktoré nie sú členskými krajinami WTO uvedenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (48). Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, keďže v odôvodnení 85 dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tie isté deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že tie isté deformácie ovplyvnili aj vývozné ceny. Po vylúčení dovozu do Brazílie z Číny a krajín s netrhovým hospodárstvom Komisia zistila, že dovoz hlavných surovín z iných tretích krajín zostal reprezentatívny (viac ako 98 % celkového objemu dovezeného do Brazílie). V databáze GTA sú dovozné hodnoty pre Brazíliu uvedené na úrovni FOB. S cieľom stanoviť dovozné hodnoty CIF pre Brazíliu sa k hodnotám FOB pripočítalo 3,1 %, čo je rozdiel medzi priemernými vývoznými cenami CIF a priemernými vývoznými cenami FOB, pokiaľ ide o silicid vápnika, za obdobie prešetrovania, ako ho oznámili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z Číny.

48

| (145) | Keďže v Brazílii neexistujú žiadne údaje o dovoze a keďže neexistuje primeraná nedeformovaná medzinárodná cena uhlia, Komisia usúdila, že vážený priemer dovoznej ceny za bitúmenové uhlie predstavuje vhodnú referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(145)

Keďže v Brazílii neexistujú žiadne údaje o dovoze a keďže neexistuje primeraná nedeformovaná medzinárodná cena uhlia, Komisia usúdila, že vážený priemer dovoznej ceny za bitúmenové uhlie predstavuje vhodnú referenčnú hodnotu.

| (146) | Keďže objem dovozu kremeňa do Brazílie bol nízky, a preto sa nepovažoval za reprezentatívny, a keďže neexistuje nedeformovaná medzinárodná cena za kremenec, Komisia usúdila, že priemerná nákupná cena zaplatená výrobcami z Únie predstavuje vhodnú referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(146)

Keďže objem dovozu kremeňa do Brazílie bol nízky, a preto sa nepovažoval za reprezentatívny, a keďže neexistuje nedeformovaná medzinárodná cena za kremenec, Komisia usúdila, že priemerná nákupná cena zaplatená výrobcami z Únie predstavuje vhodnú referenčnú hodnotu.

| (147) | Jeden vyvážajúci výrobca uviedol ako výrobný faktor aj kremenný piesok. V prípade tohto výrobného faktora predstavujú skutočné náklady, ktoré spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom vznikli v období prešetrovania, zanedbateľný podiel celkových priamych výrobných nákladov. Keďže hodnota, ktorá sa v týchto prípadoch použila, nemala bez ohľadu na použitý zdroj žiadny citeľný vplyv na výpočet dumpingového rozpätia, Komisia sa rozhodla, že tieto náklady zahrnie do spotrebných materiálov. Komisia vypočítala percento spotrebných materiálov ako podiel z celkových nákladoch na suroviny a tento percentuálny podiel uplatnila na prepočítané náklady na suroviny, keď použila zistené nedeformované ceny. |
| --- | --- |

(147)

Jeden vyvážajúci výrobca uviedol ako výrobný faktor aj kremenný piesok. V prípade tohto výrobného faktora predstavujú skutočné náklady, ktoré spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom vznikli v období prešetrovania, zanedbateľný podiel celkových priamych výrobných nákladov. Keďže hodnota, ktorá sa v týchto prípadoch použila, nemala bez ohľadu na použitý zdroj žiadny citeľný vplyv na výpočet dumpingového rozpätia, Komisia sa rozhodla, že tieto náklady zahrnie do spotrebných materiálov. Komisia vypočítala percento spotrebných materiálov ako podiel z celkových nákladoch na suroviny a tento percentuálny podiel uplatnila na prepočítané náklady na suroviny, keď použila zistené nedeformované ceny.

| (148) | Vedľajšie produkty mikrosilika (zatriedené do HS ako troska) a jemný prach odlúčený kremičitanom vápenatým, ktorý je odpadom zatriedeným pod rovnakým kódom HS ako silicid vápnika, predstavovali každý samostatne menej ako 1 % celkových priamych výrobných nákladov. Keďže v období prešetrovania nedošlo k žiadnemu dovozu trosky do Brazílie, Komisia stanovila referenčnú cenu tohto vedľajšieho produktu na základe pomeru medzi jeho hodnotou predaja na domácom trhu v ČĽR a celkovými nákladmi na materiál a tento pomer uplatnila na vypočítané celkové nedeformované náklady na materiál. Výsledná suma sa potom vydelila skutočným predaným množstvom, aby sa dospelo k nedeformovanej jednotkovej cene, ktorá sa uvádza v tabuľke 1 v odôvodnení 142. Pokiaľ ide o druhý vedľajší produkt, odpad zo silicidu vápnika, Komisia upravila referenčnú cenu uplatnením pomeru medzi predajnou cenou vedľajšieho produktu a cenou predaja silicidu vápnika na domácom trhu v ČĽR na referenčnú cenu silicidu vápnika z reprezentatívnej krajiny. Výsledná upravená referenčná hodnota je uvedená v tabuľke 1. |
| --- | --- |

(148)

Vedľajšie produkty mikrosilika (zatriedené do HS ako troska) a jemný prach odlúčený kremičitanom vápenatým, ktorý je odpadom zatriedeným pod rovnakým kódom HS ako silicid vápnika, predstavovali každý samostatne menej ako 1 % celkových priamych výrobných nákladov. Keďže v období prešetrovania nedošlo k žiadnemu dovozu trosky do Brazílie, Komisia stanovila referenčnú cenu tohto vedľajšieho produktu na základe pomeru medzi jeho hodnotou predaja na domácom trhu v ČĽR a celkovými nákladmi na materiál a tento pomer uplatnila na vypočítané celkové nedeformované náklady na materiál. Výsledná suma sa potom vydelila skutočným predaným množstvom, aby sa dospelo k nedeformovanej jednotkovej cene, ktorá sa uvádza v tabuľke 1 v odôvodnení 142. Pokiaľ ide o druhý vedľajší produkt, odpad zo silicidu vápnika, Komisia upravila referenčnú cenu uplatnením pomeru medzi predajnou cenou vedľajšieho produktu a cenou predaja silicidu vápnika na domácom trhu v ČĽR na referenčnú cenu silicidu vápnika z reprezentatívnej krajiny. Výsledná upravená referenčná hodnota je uvedená v tabuľke 1.

| (149) | Na stanovenie nedeformovanej ceny surovín v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia Komisia uplatnila príslušné dovozné clá reprezentatívnej krajiny. |
| --- | --- |

(149)

Na stanovenie nedeformovanej ceny surovín v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia Komisia uplatnila príslušné dovozné clá reprezentatívnej krajiny.

| (150) | Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri dodávke surovín, ako percentuálny podiel skutočných nákladov na suroviny a potom ten istý percentuálny podiel uplatnila na nedeformované náklady tých istých surovín, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako indikátor na účely odhadu nedeformovaných nákladov na dopravu surovín pri ich dodaní do závodu spoločnosti. |
| --- | --- |

(150)

Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri dodávke surovín, ako percentuálny podiel skutočných nákladov na suroviny a potom ten istý percentuálny podiel uplatnila na nedeformované náklady tých istých surovín, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako indikátor na účely odhadu nedeformovaných nákladov na dopravu surovín pri ich dodaní do závodu spoločnosti.

3.5.1.2.   Práca

| (151) | Práca je dôležitým výrobným faktorom, ktorý predstavuje približne 5 až 10 % celkových priamych výrobných nákladov. Na stanovenie miezd v Brazílii Komisia použila štatistiky MOP. Štatistiky MOP (49) poskytujú informácie o mesačných mzdách pracovníkov vo výrobnom sektore a o priemernom čase odpracovanom za týždeň v Brazílii v roku 2020. Komisia vypočítala náklady práce zamestnávateľa v Brazílii pomocou verejne dostupných zdrojov (50) týkajúcich sa nákladov práce v Brazílii. |
| --- | --- |

(151)

Práca je dôležitým výrobným faktorom, ktorý predstavuje približne 5 až 10 % celkových priamych výrobných nákladov. Na stanovenie miezd v Brazílii Komisia použila štatistiky MOP. Štatistiky MOP (49) poskytujú informácie o mesačných mzdách pracovníkov vo výrobnom sektore a o priemernom čase odpracovanom za týždeň v Brazílii v roku 2020. Komisia vypočítala náklady práce zamestnávateľa v Brazílii pomocou verejne dostupných zdrojov (50) týkajúcich sa nákladov práce v Brazílii.

49

50

3.5.1.3.   Elektrina

| (152) | Komisia použila najnovšiu ľahko dostupnú cenu elektrickej energie (k augustu 2021), ktorú účtovala spoločnosť EDP Brasil (51). Táto cena sa upravila o infláciu s cieľom získať cenu uplatniteľnú na rok 2020. Z dostupných informácií bolo možné určiť cenu za elektrinu a za využívanie distribučnej sústavy (modalidade tarifaria azul), ktorú platia priemyselní užívatelia. Je z nich dokonca možné získať podrobnosti o cenách, ktoré priemyselní používatelia platia, ak sa rozhodli pre rôzne sadzby podľa toho, v ktorej časti dňa elektrickú energiu spotrebujú (modalidade tarifaria verde). Treba uviesť, že v Brazílii regulačný orgán ANEEL (52) ukladá dodávateľom elektriny povinnosť z času na čas zvýšiť svoje sadzby o určité percento s cieľom regulovať spotrebu elektrickej energie v krajine. ANEEL používa systém označovania (53) (zelená, žltá, červená úroveň 1, červená úroveň 2), ktorým oznamuje, či by cena elektrickej energie mala zostať taká, ako navrhuje dodávateľ (zelená), alebo by sa mala zvýšiť o 0,01343 BRL/kWh (žltá), 0,04169 BRL/kWh (červená úroveň 1) alebo 0,06243 BRL/kWh (červená úroveň 2) (údaje za rok 2020). Tieto oznámenia ANEEL uverejňuje každý mesiac a za obdobie prešetrovania sú ľahko dostupné na webovom sídle spoločnosti EDP Brasil (54). Počas obdobia prešetrovania mali oznámenia v systéme väčšinou zelenú farbu. Až v januári 2020 sa vyskytlo žlté oznámenie a v decembri 2020 oznámenie červenej úrovne 2, a preto sa sadzby za elektrickú energiu museli mierne zvýšiť. Toto zvýšenie malo celkovo okrajový vplyv na sadzbu. |
| --- | --- |

(152)

Komisia použila najnovšiu ľahko dostupnú cenu elektrickej energie (k augustu 2021), ktorú účtovala spoločnosť EDP Brasil (51). Táto cena sa upravila o infláciu s cieľom získať cenu uplatniteľnú na rok 2020. Z dostupných informácií bolo možné určiť cenu za elektrinu a za využívanie distribučnej sústavy (modalidade tarifaria azul), ktorú platia priemyselní užívatelia. Je z nich dokonca možné získať podrobnosti o cenách, ktoré priemyselní používatelia platia, ak sa rozhodli pre rôzne sadzby podľa toho, v ktorej časti dňa elektrickú energiu spotrebujú (modalidade tarifaria verde). Treba uviesť, že v Brazílii regulačný orgán ANEEL (52) ukladá dodávateľom elektriny povinnosť z času na čas zvýšiť svoje sadzby o určité percento s cieľom regulovať spotrebu elektrickej energie v krajine. ANEEL používa systém označovania (53) (zelená, žltá, červená úroveň 1, červená úroveň 2), ktorým oznamuje, či by cena elektrickej energie mala zostať taká, ako navrhuje dodávateľ (zelená), alebo by sa mala zvýšiť o 0,01343 BRL/kWh (žltá), 0,04169 BRL/kWh (červená úroveň 1) alebo 0,06243 BRL/kWh (červená úroveň 2) (údaje za rok 2020). Tieto oznámenia ANEEL uverejňuje každý mesiac a za obdobie prešetrovania sú ľahko dostupné na webovom sídle spoločnosti EDP Brasil (54). Počas obdobia prešetrovania mali oznámenia v systéme väčšinou zelenú farbu. Až v januári 2020 sa vyskytlo žlté oznámenie a v decembri 2020 oznámenie červenej úrovne 2, a preto sa sadzby za elektrickú energiu museli mierne zvýšiť. Toto zvýšenie malo celkovo okrajový vplyv na sadzbu.

51

modalidade tarifaria azul

modalidade tarifaria verde

52

53

54

3.5.1.4.   Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk a odpisovanie

| (153) | Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch. |
| --- | --- |

(153)

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch.

vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk

| (154) | Režijné náklady spojené s výrobou a odpisovanie, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, boli vyjadrené ako podiel na priamych výrobných nákladoch, ktoré vyvážajúcim výrobcom skutočne vznikli. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované priame výrobné náklady. |
| --- | --- |

(154)

Režijné náklady spojené s výrobou a odpisovanie, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, boli vyjadrené ako podiel na priamych výrobných nákladoch, ktoré vyvážajúcim výrobcom skutočne vznikli. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované priame výrobné náklady.

| (155) | Pri stanovení nedeformovanej a primeranej výšky predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku Komisia vychádzala z finančných údajov spoločnosti Bozel Brasil S.A. za rok 2020, ktoré získala z Úradného vestníka Minas Gerais (55). |
| --- | --- |

(155)

Pri stanovení nedeformovanej a primeranej výšky predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku Komisia vychádzala z finančných údajov spoločnosti Bozel Brasil S.A. za rok 2020, ktoré získala z Úradného vestníka Minas Gerais (55).

Úradného vestníka Minas Gerais

55

3.5.2.   Výpočet normálnej hodnoty

Výpočet normálnej hodnoty

| (156) | Na základe opísaných nedeformovaných cien a referenčných hodnôt Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(156)

Na základe opísaných nedeformovaných cien a referenčných hodnôt Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

| (157) | Po prvé, Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady na základe výrobných faktorov zakúpených každou spoločnosťou. Potom použila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu jednotlivých výrobných faktorov každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Tieto údaje o miere spotreby, ktoré poskytol žiadateľ, boli overené počas overovania. Komisia vynásobila jednotkové spotreby výrobných faktorov nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v reprezentatívnej krajine, ako sa opisuje v tabuľke 1. Od priamych výrobných nákladov odpočítala nedeformované náklady na vedľajšie produkty. |
| --- | --- |

(157)

Po prvé, Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady na základe výrobných faktorov zakúpených každou spoločnosťou. Potom použila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu jednotlivých výrobných faktorov každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Tieto údaje o miere spotreby, ktoré poskytol žiadateľ, boli overené počas overovania. Komisia vynásobila jednotkové spotreby výrobných faktorov nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v reprezentatívnej krajine, ako sa opisuje v tabuľke 1. Od priamych výrobných nákladov odpočítala nedeformované náklady na vedľajšie produkty.

| (158) | Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 154, režijné náklady spojené s výrobou a odpisovanie následne pripočítala k nedeformovaným priamym výrobným nákladom s cieľom dospieť k nedeformovaným výrobným nákladom. |
| --- | --- |

(158)

Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 154, režijné náklady spojené s výrobou a odpisovanie následne pripočítala k nedeformovaným priamym výrobným nákladom s cieľom dospieť k nedeformovaným výrobným nákladom.

| (159) | Na výrobné náklady, ktoré boli stanovené, ako je opísané v predchádzajúcom odôvodnení, Komisia uplatnila predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk spoločnosti Bozen Brasil S.A. Predajné, všeobecné a administratívne náklady boli vyjadrené ako percento nákladov na predaný tovar a uplatnené na nedeformované výrobné náklady dosiahli 11,98 %. Zisk vyjadrený ako percento nákladov na predaný tovar a uplatnený na nedeformované výrobné náklady dosiahol 18,96 %. |
| --- | --- |

(159)

Na výrobné náklady, ktoré boli stanovené, ako je opísané v predchádzajúcom odôvodnení, Komisia uplatnila predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk spoločnosti Bozen Brasil S.A. Predajné, všeobecné a administratívne náklady boli vyjadrené ako percento nákladov na predaný tovar a uplatnené na nedeformované výrobné náklady dosiahli 11,98 %. Zisk vyjadrený ako percento nákladov na predaný tovar a uplatnený na nedeformované výrobné náklady dosiahol 18,96 %.

| (160) | Komisia na základe toho vytvorila normálnu hodnotu jednotlivých druhov výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(160)

Komisia na základe toho vytvorila normálnu hodnotu jednotlivých druhov výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

3.6.   Vývozná cena

Vývozná cena

| (161) | Vyvážajúci výrobcovia uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojenej spoločnosti so sídlom mimo Únie. |
| --- | --- |

(161)

Vyvážajúci výrobcovia uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojenej spoločnosti so sídlom mimo Únie.

| (162) | Vývozná cena bola skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(162)

Vývozná cena bola skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

3.7.   Porovnanie

Porovnanie

| (163) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(163)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

| (164) | Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, náklady na úver, obchodnícke prirážky a bankové poplatky. |
| --- | --- |

(164)

Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, náklady na balenie, náklady na úver, obchodnícke prirážky a bankové poplatky.

3.8.   Dumpingové rozpätia

Dumpingové rozpätia

| (165) | V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(165)

V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

| (166) | Na základe toho sú predbežné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |

(166)

Na základe toho sú predbežné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

| (167) | V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako podiel na celkovom objeme dovozu z dotknutej krajiny do Únie počas obdobia prešetrovania, ktorý bol stanovený na základe údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(167)

V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako podiel na celkovom objeme dovozu z dotknutej krajiny do Únie počas obdobia prešetrovania, ktorý bol stanovený na základe údajov Eurostatu.

| (168) | V tomto prípade vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval približne 57,5 % celkového dovozu počas obdobia prešetrovania. Komisia sa na základe toho rozhodla, že reziduálne dumpingové rozpätie stanoví na úrovni najvyššieho individuálneho dumpingového rozpätia stanoveného pre reprezentatívny druh výrobku pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(168)

V tomto prípade vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval približne 57,5 % celkového dovozu počas obdobia prešetrovania. Komisia sa na základe toho rozhodla, že reziduálne dumpingové rozpätie stanoví na úrovni najvyššieho individuálneho dumpingového rozpätia stanoveného pre reprezentatívny druh výrobku pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.

| (169) | Predbežné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9  % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 142,3  % |

(169)

Predbežné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9  %

Všetky ostatné spoločnosti

142,3  %

4.   UJMA

UJMA

4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

| (170) | Počas obdobia prešetrovania vyrábali v Únii podobný výrobok dvaja výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(170)

Počas obdobia prešetrovania vyrábali v Únii podobný výrobok dvaja výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (171) | Keďže údaje týkajúce sa posúdenia ujmy pochádzali predovšetkým od dvoch výrobcov z Únie, údaje na analýzu ujmy sú z dôvodu zachovanie dôvernosti uvedené v rozpätiach. Indexy sú však založené na skutočných údajoch, a nie na rozpätiach. |
| --- | --- |

(171)

Keďže údaje týkajúce sa posúdenia ujmy pochádzali predovšetkým od dvoch výrobcov z Únie, údaje na analýzu ujmy sú z dôvodu zachovanie dôvernosti uvedené v rozpätiach. Indexy sú však založené na skutočných údajoch, a nie na rozpätiach.

| (172) | Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 1 313 – 1 590 ton. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, pričom najdôležitejšie sú odpovede spolupracujúcich výrobcov z Únie na antidumpingové dotazníky. Ako sa uvádza v odôvodnení 15, obaja spolupracujúci výrobcovia z Únie predstavovali 100 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(172)

Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 1 313 – 1 590 ton. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, pričom najdôležitejšie sú odpovede spolupracujúcich výrobcov z Únie na antidumpingové dotazníky. Ako sa uvádza v odôvodnení 15, obaja spolupracujúci výrobcovia z Únie predstavovali 100 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

4.2.   Stanovenie relevantného trhu Únie

Stanovenie relevantného trhu Únie

| (173) | S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu, a určiť spotrebu a rôzne ekonomické ukazovatele súvisiace so situáciou výrobného odvetvia Únie Komisia u integrovaných výrobcov z Únie skúmala používanie podobného výrobku v ďalšom článku výrobného reťazca výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(173)

S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu, a určiť spotrebu a rôzne ekonomické ukazovatele súvisiace so situáciou výrobného odvetvia Únie Komisia u integrovaných výrobcov z Únie skúmala používanie podobného výrobku v ďalšom článku výrobného reťazca výrobného odvetvia Únie.

| (174) | S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje týkajúce sa celej činnosti, pokiaľ ide o silicid vápnika, a určila, či je výroba určená na použitie na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Rozlíšenie trhu vlastnej spotreby a voľného trhu je z hľadiska analýzy ujmy dôležité, pretože výrobky určené na použitie na vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej hospodárskej súťaži s dovozom. Na rozdiel od toho výroba určená na predaj na voľnom trhu je v priamej hospodárskej súťaži s dovozom dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(174)

S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje týkajúce sa celej činnosti, pokiaľ ide o silicid vápnika, a určila, či je výroba určená na použitie na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Rozlíšenie trhu vlastnej spotreby a voľného trhu je z hľadiska analýzy ujmy dôležité, pretože výrobky určené na použitie na vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej hospodárskej súťaži s dovozom. Na rozdiel od toho výroba určená na predaj na voľnom trhu je v priamej hospodárskej súťaži s dovozom dotknutého výrobku.

| (175) | Komisia zistila, že z celkovej spotreby v Únii počas obdobia prešetrovania približne 7,6 % predstavovalo použitie na vlastnú spotrebu, ako sa uvádza v tabuľke 2. Použitie na vlastnú spotrebu ako časť celkovej spotreby bolo počas posudzovaného obdobia relatívne stabilné a zvýšilo sa len o 3 %. V tejto súvislosti dotknutý výrobca používal silicid vápnika na výrobu ferozliatin v ďalšom článku výrobného reťazca, a preto sa neuskutočnil žiadny skutočný fakturovaný predaj. |
| --- | --- |

(175)

Komisia zistila, že z celkovej spotreby v Únii počas obdobia prešetrovania približne 7,6 % predstavovalo použitie na vlastnú spotrebu, ako sa uvádza v tabuľke 2. Použitie na vlastnú spotrebu ako časť celkovej spotreby bolo počas posudzovaného obdobia relatívne stabilné a zvýšilo sa len o 3 %. V tejto súvislosti dotknutý výrobca používal silicid vápnika na výrobu ferozliatin v ďalšom článku výrobného reťazca, a preto sa neuskutočnil žiadny skutočný fakturovaný predaj.

| (176) | Komisia preskúmala určité ekonomické ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie na základe údajov týkajúcich sa voľného trhu. Týmito ukazovateľmi sú: objem predaja a predajné ceny na trhu Únie, podiel na trhu, rast, objem a ceny vývozu, ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok. |
| --- | --- |

(176)

Komisia preskúmala určité ekonomické ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie na základe údajov týkajúcich sa voľného trhu. Týmito ukazovateľmi sú: objem predaja a predajné ceny na trhu Únie, podiel na trhu, rast, objem a ceny vývozu, ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok.

| (177) | Ostatné ekonomické ukazovatele by sa však mohli zmysluplne preskúmať len vzhľadom na celú činnosť vrátane použitia na vlastnú spotrebu vo výrobnom odvetví Únie. Ide o tieto ukazovatele: výroba, kapacita a využitie kapacity, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy a schopnosť získať kapitál. Závisia od celej činnosti, či už ide o výrobu na vlastnú spotrebu alebo na predaj na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(177)

Ostatné ekonomické ukazovatele by sa však mohli zmysluplne preskúmať len vzhľadom na celú činnosť vrátane použitia na vlastnú spotrebu vo výrobnom odvetví Únie. Ide o tieto ukazovatele: výroba, kapacita a využitie kapacity, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy a schopnosť získať kapitál. Závisia od celej činnosti, či už ide o výrobu na vlastnú spotrebu alebo na predaj na voľnom trhu.

4.3.   Spotreba v Únii

Spotreba v Únii

| (178) | Komisia stanovila spotrebu v Únii pripočítaním predaja výrobcov z Únie na trhu Únie k dovozu silicidu vápnika. Údaje o predaji v Únii sa získali z odpovedí výrobcov z Únie na antidumpingový dotazník. Údaje o dovoze sa získali od vnútroštátnych colných orgánov členských štátov, ako sa opisuje v oddiele 4.4.1. |
| --- | --- |

(178)

Komisia stanovila spotrebu v Únii pripočítaním predaja výrobcov z Únie na trhu Únie k dovozu silicidu vápnika. Údaje o predaji v Únii sa získali z odpovedí výrobcov z Únie na antidumpingový dotazník. Údaje o dovoze sa získali od vnútroštátnych colných orgánov členských štátov, ako sa opisuje v oddiele 4.4.1.

| (179) | Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 2


  Spotreba v Únii (v tonách) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v Únii | [25 836 – 31 275 ] | [22 248 – 26 931 ] | [17 053 – 20 643 ] | [12 814 – 15 512 ] |
| Index | 100 | 86 | 66 | 50 |
| Trh vlastnej spotreby | [1 030 – 1 247 ] | [1 479 – 1 790 ] | [1 582 – 1 916 ] | [1 059 – 1 281 ] |
| Index | 100 | 144 | 154 | 103 |
| Voľný trh | [24 806 – 30 028 ] | [20 769 – 25 141 ] | [15 470 – 18 727 ] | [11 756 – 14 231 ] |
| Index | 100 | 84 | 62 | 47 |
| Zdroj: Údaje vnútroštátnych colných orgánov členských štátov, vyplnené dotazníky výrobcov z Únie. |

(179)

Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Spotreba v Únii (v tonách)

Spotreba v Únii (v tonách)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Celková spotreba v Únii

[25 836 – 31 275 ]

[22 248 – 26 931 ]

[17 053 – 20 643 ]

[12 814 – 15 512 ]

Index

Index

100

100

86

86

66

66

50

50

Trh vlastnej spotreby

[1 030 – 1 247 ]

[1 479 – 1 790 ]

[1 582 – 1 916 ]

[1 059 – 1 281 ]

Index

Index

100

100

144

144

154

154

103

103

Voľný trh

[24 806 – 30 028 ]

[20 769 – 25 141 ]

[15 470 – 18 727 ]

[11 756 – 14 231 ]

Index

Index

100

100

84

84

62

62

47

47

Zdroj: Údaje vnútroštátnych colných orgánov členských štátov, vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (180) | Celková spotreba v Únii a spotreba na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia plynulo klesali a počas obdobia prešetrovania dosiahli približne polovicu svojej pôvodnej úrovne. K zníženiu spotreby došlo v dôsledku poklesu dovozu počas posudzovaného obdobia približne o 25 %, ako sa uvádza v tabuľke 6, a predaja na domácom trhu Únie približne o 75 %, ako sa uvádza v tabuľke 12. Jedným z hlavných dôvodov podstatne nižšej spotreby bol pokles výroby surovej ocele, keďže silicid vápnika je vstupom v procese výroby ocele a výroba ocele je zďaleka najväčším trhom pre silicid vápnika, pričom oceliarsky priemysel do určitej miery nakupoval menej silicidu vápnika, pretože využíval svoje zásoby silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(180)

Celková spotreba v Únii a spotreba na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia plynulo klesali a počas obdobia prešetrovania dosiahli približne polovicu svojej pôvodnej úrovne. K zníženiu spotreby došlo v dôsledku poklesu dovozu počas posudzovaného obdobia približne o 25 %, ako sa uvádza v tabuľke 6, a predaja na domácom trhu Únie približne o 75 %, ako sa uvádza v tabuľke 12. Jedným z hlavných dôvodov podstatne nižšej spotreby bol pokles výroby surovej ocele, keďže silicid vápnika je vstupom v procese výroby ocele a výroba ocele je zďaleka najväčším trhom pre silicid vápnika, pričom oceliarsky priemysel do určitej miery nakupoval menej silicidu vápnika, pretože využíval svoje zásoby silicidu vápnika.

4.4.   Dovoz z ČĽR

Dovoz z ČĽR

4.4.1.   Objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu

Objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu

| (181) | Štatistické údaje o dovoze uvedené v podnete sa získali z Eurostatu pod číselnými znakmi KN 7202 99 80 a 2850 00 60 a boli upravené na základe ceny dovozu, aby sa odstránili výrobky, ktoré nie sú prešetrovaným výrobkom. Kvalitu údajov o dovoze (z hľadiska objemu aj cien) použitých v tejto fáze kritizovala konfederácia Eurofer vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania. V danom štádiu však predstavovali najspoľahlivejší dôkaz. Počas súčasného prešetrovania však bolo možné získať presnejšie údaje o dovoze, ktoré opisovali dovážaný výrobok v každom dovoznom vyhlásení, ktoré sa predložilo vnútroštátnym colným orgánom členských štátov. Komisia požiadala o podrobné informácie o dovoze, na ktorý sa vzťahujú číselné znaky KN 7202 99 80 a 2850 00 60 z Francúzska, Talianska, Slovinska a Španielska, teda štyroch členských štátov s najvyšším objemom dovozu v podnete. Komisia potom stanovila objemy a ceny dovozu silicidu vápnika pre tri z týchto členských štátov (Francúzsko, Slovinsko a Španielsko), a to na základe analýzy opisu výrobku zaznamenaného v informáciách získaných od týchto členských štátov. Pokiaľ ide o Taliansko, štvrtý členský štát z hľadiska objemu dovozu, poskytnuté údaje neboli v požadovanom formáte, a preto sa Komisia musela spoliehať na údaje uvedené v podnete v predbežnej fáze. Z podnetu vyplynulo, aký percentuálny podiel reprezentovali tieto štyri členské štáty v každom roku posudzovaného obdobia. Komisia použila tieto percentuálne podiely na výpočet objemu dovozu. |
| --- | --- |

(181)

Štatistické údaje o dovoze uvedené v podnete sa získali z Eurostatu pod číselnými znakmi KN 7202 99 80 a 2850 00 60 a boli upravené na základe ceny dovozu, aby sa odstránili výrobky, ktoré nie sú prešetrovaným výrobkom. Kvalitu údajov o dovoze (z hľadiska objemu aj cien) použitých v tejto fáze kritizovala konfederácia Eurofer vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania. V danom štádiu však predstavovali najspoľahlivejší dôkaz. Počas súčasného prešetrovania však bolo možné získať presnejšie údaje o dovoze, ktoré opisovali dovážaný výrobok v každom dovoznom vyhlásení, ktoré sa predložilo vnútroštátnym colným orgánom členských štátov. Komisia požiadala o podrobné informácie o dovoze, na ktorý sa vzťahujú číselné znaky KN 7202 99 80 a 2850 00 60 z Francúzska, Talianska, Slovinska a Španielska, teda štyroch členských štátov s najvyšším objemom dovozu v podnete. Komisia potom stanovila objemy a ceny dovozu silicidu vápnika pre tri z týchto členských štátov (Francúzsko, Slovinsko a Španielsko), a to na základe analýzy opisu výrobku zaznamenaného v informáciách získaných od týchto členských štátov. Pokiaľ ide o Taliansko, štvrtý členský štát z hľadiska objemu dovozu, poskytnuté údaje neboli v požadovanom formáte, a preto sa Komisia musela spoliehať na údaje uvedené v podnete v predbežnej fáze. Z podnetu vyplynulo, aký percentuálny podiel reprezentovali tieto štyri členské štáty v každom roku posudzovaného obdobia. Komisia použila tieto percentuálne podiely na výpočet objemu dovozu.

| (182) | Podiel dovozu na trhu bol stanovený na základe dovozu z ČĽR v porovnaní s objemom spotreby na voľnom trhu uvedeným v tabuľke 2. |
| --- | --- |

(182)

Podiel dovozu na trhu bol stanovený na základe dovozu z ČĽR v porovnaní s objemom spotreby na voľnom trhu uvedeným v tabuľke 2.

| (183) | Dovoz z ČĽR sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 3


  Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČĽR (56) | [10 009 – 12 116 ] | [10 657 – 12 900 ] | [9 433 – 11 419 ] | [7 789 – 9 428 ] |
| Index | 100 | 106 | 94 | 78 |
| Podiel na trhu (v %) | 38,7 | 47,9 | 55,3 | 60,8 |
| Index | 100 | 124 | 143 | 157 |
| Zdroj: Údaje colných orgánov členských štátov. |

(183)

Dovoz z ČĽR sa vyvíjal takto:

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem dovozu z ČĽR (56)

56

[10 009 – 12 116 ]

[10 657 – 12 900 ]

[9 433 – 11 419 ]

[7 789 – 9 428 ]

Index

Index

100

100

106

106

94

94

78

78

Podiel na trhu (v %)

38,7

47,9

55,3

60,8

Index

Index

100

100

124

124

143

143

157

157

Zdroj: Údaje colných orgánov členských štátov.

Zdroj:

| (184) | Po miernom zvýšení dovozu o 6 % od roku 2017 do roku 2018 dovoz z Číny od roku 2018 do obdobia prešetrovania plynulo klesal o 27 %. Podiel tohto dovozu na trhu sa však medzi rokmi 2017 a 2020 stabilne zvyšoval o 57 %. Hoci sa dovoz z Číny ako taký znížil, jeho pokles bol oveľa menej výrazný ako pokles spotreby v EÚ. |
| --- | --- |

(184)

Po miernom zvýšení dovozu o 6 % od roku 2017 do roku 2018 dovoz z Číny od roku 2018 do obdobia prešetrovania plynulo klesal o 27 %. Podiel tohto dovozu na trhu sa však medzi rokmi 2017 a 2020 stabilne zvyšoval o 57 %. Hoci sa dovoz z Číny ako taký znížil, jeho pokles bol oveľa menej výrazný ako pokles spotreby v EÚ.

4.4.2.   Ceny dovozu z ČĽR a cenové podhodnotenie

Ceny dovozu z ČĽR a cenové podhodnotenie

| (185) | Komisia stanovila vážený priemer cien dovozu z ČĽR na základe údajov vnútroštátnych colných orgánov, z ktorých vyplýva dovoz silicidu vápnika z ČĽR, ako bol stanovený v súlade s uvedeným odôvodnením 181. Takéto ceny boli na úrovni CIF. |
| --- | --- |

(185)

Komisia stanovila vážený priemer cien dovozu z ČĽR na základe údajov vnútroštátnych colných orgánov, z ktorých vyplýva dovoz silicidu vápnika z ČĽR, ako bol stanovený v súlade s uvedeným odôvodnením 181. Takéto ceny boli na úrovni CIF.

| (186) | Vážený priemer ceny dovozu z ČĽR sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 4


  Dovozné ceny (v EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 1 297 | 1 377 | 1 458 | 1 232 |
| Index | 100 | 106 | 112 | 95 |
| Zdroj: Údaje vnútroštátnych colných orgánov členských štátov. |

(186)

Vážený priemer ceny dovozu z ČĽR sa vyvíjal takto:

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Dovozné ceny (v EUR/t)

Dovozné ceny (v EUR/t)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

ČĽR

1 297

1 377

1 458

1 232

Index

Index

100

100

106

106

112

112

95

95

Zdroj: Údaje vnútroštátnych colných orgánov členských štátov.

Zdroj:

| (187) | Dovozné ceny z ČĽR sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 6 % a opäť od roku 2018 do roku 2019, ale potom od roku 2019 do obdobia prešetrovania prudko klesli o 15,5 %, pričom dosiahnutá cenová úroveň bola o 5 % nižšia ako v roku 2017. Dovozné ceny z ČĽR boli nižšie ako predajné ceny v Únii, ako sa uvádza v tabuľke 8, a rozdiel počas OP predstavoval 15 až 30 %. |
| --- | --- |

(187)

Dovozné ceny z ČĽR sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 6 % a opäť od roku 2018 do roku 2019, ale potom od roku 2019 do obdobia prešetrovania prudko klesli o 15,5 %, pričom dosiahnutá cenová úroveň bola o 5 % nižšia ako v roku 2017. Dovozné ceny z ČĽR boli nižšie ako predajné ceny v Únii, ako sa uvádza v tabuľke 8, a rozdiel počas OP predstavoval 15 až 30 %.

| (188) | Komisia určila podhodnotenie ceny v období prešetrovania tak, že porovnala:






  — | vážený priemer predajných cien jednotlivých druhov výrobku oboch výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a |
| --- | --- | --- |

(188)

Komisia určila podhodnotenie ceny v období prešetrovania tak, že porovnala:

—

vážený priemer predajných cien jednotlivých druhov výrobku oboch výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a

| — | zodpovedajúce vážené priemery cien podľa druhu dovážaného výrobku od troch spolupracujúcich čínskych výrobcov pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien na náklady, poistenie a prepravné (CIF) s primeranými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze. |
| --- | --- |

—

zodpovedajúce vážené priemery cien podľa druhu dovážaného výrobku od troch spolupracujúcich čínskych výrobcov pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien na náklady, poistenie a prepravné (CIF) s primeranými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.

| (189) | Ceny boli porovnané podľa jednotlivých druhov transakcií na rovnakej úrovni obchodnej činnosti, v prípade potreby náležite upravené o zľavy a rabaty. V tejto analýze podľa jednotlivých druhov sa zohľadnilo, či sa tovar predáva voľne ložený alebo ako jadrový drôt, ako na to združenie Eurofer poukázalo vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania opísaných v odôvodnení 9. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel teoretického obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Zistený vážený priemer podhodnotenia ceny bol na úrovni 10,6 %. Vzhľadom na to, že prešetrovaný výrobok je komoditou, považovalo sa to za významné rozpätie podhodnotenia ceny. Zistilo sa, že podhodnotené boli ceny všetkých druhov výrobku spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Tento dovoz predstavoval približne 57 % celkového dovozu. |
| --- | --- |

(189)

Ceny boli porovnané podľa jednotlivých druhov transakcií na rovnakej úrovni obchodnej činnosti, v prípade potreby náležite upravené o zľavy a rabaty. V tejto analýze podľa jednotlivých druhov sa zohľadnilo, či sa tovar predáva voľne ložený alebo ako jadrový drôt, ako na to združenie Eurofer poukázalo vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania opísaných v odôvodnení 9. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel teoretického obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Zistený vážený priemer podhodnotenia ceny bol na úrovni 10,6 %. Vzhľadom na to, že prešetrovaný výrobok je komoditou, považovalo sa to za významné rozpätie podhodnotenia ceny. Zistilo sa, že podhodnotené boli ceny všetkých druhov výrobku spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Tento dovoz predstavoval približne 57 % celkového dovozu.

4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.5.1.   Všeobecné poznámky

Všeobecné poznámky

| (190) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických ukazovateľov, ktoré mali v posudzovanom období vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(190)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických ukazovateľov, ktoré mali v posudzovanom období vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

| (191) | Na stanovenie ujmy boli všetky ukazovatele založené na dvoch spolupracujúcich výrobcoch z Únie, ktorí predstavovali celé výrobné odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 15. |
| --- | --- |

(191)

Na stanovenie ujmy boli všetky ukazovatele založené na dvoch spolupracujúcich výrobcoch z Únie, ktorí predstavovali celé výrobné odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 15.

4.5.2.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (192) | Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 5


  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | [15 011 – 18 172 ] | [14 853 – 17 980 ] | [13 105 – 15 863 ] | [1 313 – 1 590 ] |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | [24 634 – 29 820 ] | [24 634 – 29 820 ] | [24 634 – 29 820 ] | [25 350 – 30 687 ] |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Využitie kapacity (v %) | 60,9 | 60,3 | 53,2 | 5,2 |
| Index | 100 | 99 | 87 | 9 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(192)

Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem výroby (v tonách)

[15 011 – 18 172 ]

[14 853 – 17 980 ]

[13 105 – 15 863 ]

[1 313 – 1 590 ]

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Výrobná kapacita (v tonách)

[24 634 – 29 820 ]

[24 634 – 29 820 ]

[24 634 – 29 820 ]

[25 350 – 30 687 ]

Index

Index

100

100

100

100

100

100

103

103

Využitie kapacity (v %)

60,9

60,3

53,2

5,2

Index

Index

100

100

99

99

87

87

9

9

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (193) | Výroba výrobného odvetvia Únie od roku 2017 do roku 2020 dramaticky klesla o 91 %, zatiaľ čo kapacita sa zvýšila o 3 %, čo viedlo k poklesu využitia kapacity o 91 %. |
| --- | --- |

(193)

Výroba výrobného odvetvia Únie od roku 2017 do roku 2020 dramaticky klesla o 91 %, zatiaľ čo kapacita sa zvýšila o 3 %, čo viedlo k poklesu využitia kapacity o 91 %.

| (194) | Výrobné odvetvie Únie vyrába silicid vápnika v peciach, ktoré možno používať aj na výrobu iných ferozliatin. Za týchto okolností výroba silicidu vápnika v Únii nebola počas posudzovaného obdobia nepretržitá, keďže výrobcovia z Únie môžu optimalizovať zisky alebo minimalizovať straty výrobou najvýhodnejšieho výrobku v tých istých peciach. |
| --- | --- |

(194)

Výrobné odvetvie Únie vyrába silicid vápnika v peciach, ktoré možno používať aj na výrobu iných ferozliatin. Za týchto okolností výroba silicidu vápnika v Únii nebola počas posudzovaného obdobia nepretržitá, keďže výrobcovia z Únie môžu optimalizovať zisky alebo minimalizovať straty výrobou najvýhodnejšieho výrobku v tých istých peciach.

| (195) | Iné dôvody prerušenia výroby boli identifikované ako technické problémy s výrobným zariadením a základnou údržbou. V obdobiach, keď nedochádzalo k výrobe, výrobné odvetvie Únie zabezpečovalo dodávky svojim hlavným zákazníkom zo svojich zásob a občas z nákupov. |
| --- | --- |

(195)

Iné dôvody prerušenia výroby boli identifikované ako technické problémy s výrobným zariadením a základnou údržbou. V obdobiach, keď nedochádzalo k výrobe, výrobné odvetvie Únie zabezpečovalo dodávky svojim hlavným zákazníkom zo svojich zásob a občas z nákupov.

| (196) | Výroba bola počas roka 2019 nízka a osobitne nízka počas obdobia prešetrovania, keď výrobcovia čelili stlačeniu cien v dôsledku značného objemu lacného dovozu silicidu vápnika, najmä z ČĽR, a to aj napriek nižšiemu dopytu v Únii v dôsledku obmedzenej výroby ocele a pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

(196)

Výroba bola počas roka 2019 nízka a osobitne nízka počas obdobia prešetrovania, keď výrobcovia čelili stlačeniu cien v dôsledku značného objemu lacného dovozu silicidu vápnika, najmä z ČĽR, a to aj napriek nižšiemu dopytu v Únii v dôsledku obmedzenej výroby ocele a pandémie COVID-19.

| (197) | Okrem toho ceny energie, ktoré tvoria významnú časť priamych výrobných nákladov, boli vysoké. Keďže spoločnosť Ferropem vytvorila v rokoch 2018 a 2019 zásoby silicidu vápnika, v roku 2020 sa rozhodla výrazne znížiť výrobu. |
| --- | --- |

(197)

Okrem toho ceny energie, ktoré tvoria významnú časť priamych výrobných nákladov, boli vysoké. Keďže spoločnosť Ferropem vytvorila v rokoch 2018 a 2019 zásoby silicidu vápnika, v roku 2020 sa rozhodla výrazne znížiť výrobu.

| (198) | V spoločnosti Ferropem v súčasnosti prebieha významný program reštrukturalizácie jej činností. Pokiaľ ide o silicid vápnika, spoločnosť FerroGlobe (materská spoločnosť spoločnosti Ferropem) uviedla, že naďalej mieni vyrábať dotknutý výrobok v Únii a má v tejto súvislosti dva aktuálne projekty. |
| --- | --- |

(198)

V spoločnosti Ferropem v súčasnosti prebieha významný program reštrukturalizácie jej činností. Pokiaľ ide o silicid vápnika, spoločnosť FerroGlobe (materská spoločnosť spoločnosti Ferropem) uviedla, že naďalej mieni vyrábať dotknutý výrobok v Únii a má v tejto súvislosti dva aktuálne projekty.

| (199) | Druhý výrobca z Únie (spoločnosť OFZ) uviedol, že má značnú voľnú kapacitu, ktorá by sa mohla použiť na zvýšenie výroby v Únii pod podmienkou, že na trhu budú prevládať spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(199)

Druhý výrobca z Únie (spoločnosť OFZ) uviedol, že má značnú voľnú kapacitu, ktorá by sa mohla použiť na zvýšenie výroby v Únii pod podmienkou, že na trhu budú prevládať spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže.

| (200) | Výrobná kapacita uvedená pre výrobné odvetvie Únie je založená na kapacite pecí, ktoré sa počas posudzovaného obdobia používali na výrobu silicidu vápnika. Ako však vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania uviedli združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia, malo by sa objasniť, že tieto pece sa používali aj na výrobu iných výrobkov, a preto boli miery využitia kapacity uvedené v tabuľke 5 (v ktorej sa zohľadňuje len silicid vápnika) počas posudzovaného obdobia nízke. Kapacita uvedená v Únii by sa ale mohla v krátkom čase podstatne zvýšiť výrobou silicidu vápnika v ďalších peciach, v ktorých sa v posudzovanom období vyrábali iné ferozliatiny. Malý nárast výrobnej kapacity počas posudzovaného obdobia bol výsledkom zlepšenia efektívnosti. |
| --- | --- |

(200)

Výrobná kapacita uvedená pre výrobné odvetvie Únie je založená na kapacite pecí, ktoré sa počas posudzovaného obdobia používali na výrobu silicidu vápnika. Ako však vo svojich pripomienkach k začatiu prešetrovania uviedli združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia, malo by sa objasniť, že tieto pece sa používali aj na výrobu iných výrobkov, a preto boli miery využitia kapacity uvedené v tabuľke 5 (v ktorej sa zohľadňuje len silicid vápnika) počas posudzovaného obdobia nízke. Kapacita uvedená v Únii by sa ale mohla v krátkom čase podstatne zvýšiť výrobou silicidu vápnika v ďalších peciach, v ktorých sa v posudzovanom období vyrábali iné ferozliatiny. Malý nárast výrobnej kapacity počas posudzovaného obdobia bol výsledkom zlepšenia efektívnosti.

| (201) | Prešetrovaním sa preto dospelo k záveru, že kapacita výrobného odvetvia Únie uvedená v tabuľke 5 naznačuje podmienky, ktoré prevládali počas posudzovaného obdobia, ale v krátkodobom horizonte ju možno podstatne zvýšiť. |
| --- | --- |

(201)

Prešetrovaním sa preto dospelo k záveru, že kapacita výrobného odvetvia Únie uvedená v tabuľke 5 naznačuje podmienky, ktoré prevládali počas posudzovaného obdobia, ale v krátkodobom horizonte ju možno podstatne zvýšiť.

4.5.3.   Objem predaja a podiel na trhu

Objem predaja a podiel na trhu

| (202) | Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 6


  Objem predaja a podiel na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj na voľnom trhu | [13 036 – 15 780 ] | [8 574 – 10 379 ] | [5 034 – 6 094 ] | [3 214 – 3 891 ] |
| Index | 100 | 66 | 39 | 25 |
| Trhový podiel predaja na voľnom trhu (%) | 50,5 | 38,5 | 29,5 | 25,1 |
| Index | 100 | 76 | 59 | 50 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(202)

Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Objem predaja a podiel na trhu

Objem predaja a podiel na trhu

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Predaj na voľnom trhu

[13 036 – 15 780 ]

[8 574 – 10 379 ]

[5 034 – 6 094 ]

[3 214 – 3 891 ]

Index

Index

100

100

66

66

39

39

25

25

Trhový podiel predaja na voľnom trhu (%)

50,5

38,5

29,5

25,1

Index

Index

100

100

76

76

59

59

50

50

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (203) | V tejto tabuľke sa uvádza objem predaja vlastnej výroby výrobcov z Únie. Objem predaja na voľnom trhu na trhu Únie sa medzi rokom 2017 a koncom obdobia prešetrovania znížil o 75 %. Pokles objemu predaja nasledoval po výraznom poklese výroby, ktorý je znázornený v tabuľke 5. |
| --- | --- |

(203)

V tejto tabuľke sa uvádza objem predaja vlastnej výroby výrobcov z Únie. Objem predaja na voľnom trhu na trhu Únie sa medzi rokom 2017 a koncom obdobia prešetrovania znížil o 75 %. Pokles objemu predaja nasledoval po výraznom poklese výroby, ktorý je znázornený v tabuľke 5.

| (204) | Medzi rokom 2017 a obdobím prešetrovania výrobné odvetvie Únie stratilo približne polovicu svojho podielu na trhu. Pokles podielu na trhu nebol taký výrazný ako pokles objemu predaja, ale došlo k nemu v dôsledku pokračujúceho dovozu značných objemov, a to najmä z ČĽR. |
| --- | --- |

(204)

Medzi rokom 2017 a obdobím prešetrovania výrobné odvetvie Únie stratilo približne polovicu svojho podielu na trhu. Pokles podielu na trhu nebol taký výrazný ako pokles objemu predaja, ale došlo k nemu v dôsledku pokračujúceho dovozu značných objemov, a to najmä z ČĽR.

4.5.4.   Rast

Rast

| (205) | V súvislosti s klesajúcou spotrebou výrobné odvetvie Únie nestratilo len podstatné objemy predaja na trhu Únie, ale aj podiel na trhu. Pozícia výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa preto jasne zhoršila v absolútnom aj relatívnom vyjadrení. |
| --- | --- |

(205)

V súvislosti s klesajúcou spotrebou výrobné odvetvie Únie nestratilo len podstatné objemy predaja na trhu Únie, ale aj podiel na trhu. Pozícia výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa preto jasne zhoršila v absolútnom aj relatívnom vyjadrení.

4.5.5.   Zamestnanosť a produktivita

Zamestnanosť a produktivita

| (206) | Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 7


  Zamestnanosť a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov (ekvivalent plného pracovného času) | [51 – 62 ] | [46 – 55 ] | [51 – 61 ] | [14 – 16 ] |
| Index | 100 | 89 | 99 | 27 |
| Produktivita (v tonách na ekvivalent plného pracovného času) | [279 – 338 ] | [309 – 375 ] | [246 – 297 ] | [92 – 111 ] |
| Index | 100 | 111 | 88 | 33 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(206)

Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Zamestnanosť a produktivita

Zamestnanosť a produktivita

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Počet zamestnancov (ekvivalent plného pracovného času)

[51 – 62 ]

[46 – 55 ]

[51 – 61 ]

[14 – 16 ]

Index

Index

100

100

89

89

99

99

27

27

Produktivita (v tonách na ekvivalent plného pracovného času)

[279 – 338 ]

[309 – 375 ]

[246 – 297 ]

[92 – 111 ]

Index

Index

100

100

111

111

88

88

33

33

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (207) | Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia menil, čo odzrkadľuje to, že niektorí zamestnanci boli v obdobiach kolísajúcej výroby preradení k iným výrobkom. Počet zamestnancov v ekvivalente plného pracovného času pridelených na silicid vápnika sa v posudzovanom období znížil o 73 %. |
| --- | --- |

(207)

Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia menil, čo odzrkadľuje to, že niektorí zamestnanci boli v obdobiach kolísajúcej výroby preradení k iným výrobkom. Počet zamestnancov v ekvivalente plného pracovného času pridelených na silicid vápnika sa v posudzovanom období znížil o 73 %.

| (208) | Produktivita sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšila o 11 %, následne od roku 2018 do roku 2019 klesla o 21 % a medzi rokom 2019 a obdobím prešetrovania výrazne klesla o 63 %. Vzhľadom na výkyvy úrovní zamestnanosti, ako vyplýva z tabuľky 7, tento trend sledoval najmä trend výroby, ktorá v posudzovanom období výrazne klesla. |
| --- | --- |

(208)

Produktivita sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšila o 11 %, následne od roku 2018 do roku 2019 klesla o 21 % a medzi rokom 2019 a obdobím prešetrovania výrazne klesla o 63 %. Vzhľadom na výkyvy úrovní zamestnanosti, ako vyplýva z tabuľky 7, tento trend sledoval najmä trend výroby, ktorá v posudzovanom období výrazne klesla.

4.5.6.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

| (209) | Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny podstatný. |
| --- | --- |

(209)

Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny podstatný.

de minimis

| (210) | Ide o jediné antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dotknutého výrobku. Neboli preto k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného minulého dumpingu. |
| --- | --- |

(210)

Ide o jediné antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dotknutého výrobku. Neboli preto k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného minulého dumpingu.

4.5.7.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (211) | Vážený priemer jednotkových predajných cien výrobcov z Únie účtovaných neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 8


  Predajné ceny v Únii (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu neprepojeným zákazníkom | [1 367 – 1 654 ] | [1 559 – 1 887 ] | [1 564 – 1 894 ] | [1 435 – 1 737 ] |
| Index | 100 | 114 | 114 | 105 |
| Jednotkové výrobné náklady | [1 213 – 1 468 ] | [1 390 – 1 683 ] | [1 543 – 1 868 ] | [1 836 – 2 223 ] |
| Index | 100 | 115 | 127 | 151 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(211)

Vážený priemer jednotkových predajných cien výrobcov z Únie účtovaných neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Predajné ceny v Únii (EUR/t)

Predajné ceny v Únii (EUR/t)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu neprepojeným zákazníkom

[1 367 – 1 654 ]

[1 559 – 1 887 ]

[1 564 – 1 894 ]

[1 435 – 1 737 ]

Index

Index

100

100

114

114

114

114

105

105

Jednotkové výrobné náklady

[1 213 – 1 468 ]

[1 390 – 1 683 ]

[1 543 – 1 868 ]

[1 836 – 2 223 ]

Index

Index

100

100

115

115

127

127

151

151

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (212) | Priemerné jednotkové predajné ceny neprepojeným zákazníkom na voľnom trhu Únie sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 14 %, pričom na tejto úrovni zostali v roku 2019 a následne v období prešetrovania klesli o 8 %. Ceny boli v období prešetrovania o 5 % vyššie ako v roku 2017. V rokoch 2018 a 2019 zodpovedali zvyšujúce sa predajné ceny zvyšujúcim sa nákladom. Keďže sa objem predaja výrazne znížil, predajné ceny na trhu Únie v roku 2019 stagnovali a potom v roku 2020 výrazne klesli. Ceny výrobcov z Únie negatívne ovplyvnil pokračujúci dovoz z Číny za podstatne nízke ceny, ktorý stláčal ceny na trhu Únie. |
| --- | --- |

(212)

Priemerné jednotkové predajné ceny neprepojeným zákazníkom na voľnom trhu Únie sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 14 %, pričom na tejto úrovni zostali v roku 2019 a následne v období prešetrovania klesli o 8 %. Ceny boli v období prešetrovania o 5 % vyššie ako v roku 2017. V rokoch 2018 a 2019 zodpovedali zvyšujúce sa predajné ceny zvyšujúcim sa nákladom. Keďže sa objem predaja výrazne znížil, predajné ceny na trhu Únie v roku 2019 stagnovali a potom v roku 2020 výrazne klesli. Ceny výrobcov z Únie negatívne ovplyvnil pokračujúci dovoz z Číny za podstatne nízke ceny, ktorý stláčal ceny na trhu Únie.

| (213) | Jednotkové výrobné náklady sa od roku 2017 do roku 2020 stabilne zvyšovali o viac ako 50 %. Toto zvýšenie nákladov bolo do veľkej miery spôsobené výrazným poklesom výroby za celé obdobie prešetrovania, ku ktorému došlo z dôvodov opísaných v odôvodneniach 193 až 197. Nízke úrovne výroby v rokoch 2019 a 2020 znamenali najmä to, že fixné náklady (napr. odpisovanie) bolo treba naspäť získať z nižších objemov výroby, čo viedlo k vyšším jednotkovým výrobným nákladom. Okrem toho sa zvýšili niektoré výrobné náklady, ako napríklad energia. |
| --- | --- |

(213)

Jednotkové výrobné náklady sa od roku 2017 do roku 2020 stabilne zvyšovali o viac ako 50 %. Toto zvýšenie nákladov bolo do veľkej miery spôsobené výrazným poklesom výroby za celé obdobie prešetrovania, ku ktorému došlo z dôvodov opísaných v odôvodneniach 193 až 197. Nízke úrovne výroby v rokoch 2019 a 2020 znamenali najmä to, že fixné náklady (napr. odpisovanie) bolo treba naspäť získať z nižších objemov výroby, čo viedlo k vyšším jednotkovým výrobným nákladom. Okrem toho sa zvýšili niektoré výrobné náklady, ako napríklad energia.

4.5.8.   Náklady práce

Náklady práce

| (214) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 9


  Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/ekvivalent plného pracovného času) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca | [55 032 – 66 618 ] | [67 345 – 81 523 ] | [57 342 – 69 415 ] | [49 188 – 59 543 ] |
| Index | 100 | 122 | 104 | 89 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(214)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/ekvivalent plného pracovného času)

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/ekvivalent plného pracovného času)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Priemerné náklady práce na zamestnanca

[55 032 – 66 618 ]

[67 345 – 81 523 ]

[57 342 – 69 415 ]

[49 188 – 59 543 ]

Index

Index

100

100

122

122

104

104

89

89

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (215) | Náklady práce na zamestnanca sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 22 % a následne od roku 2018 do obdobia prešetrovania klesli o 27 %. Toto kolísanie je dôsledkom výrazných rozdielov vo vyrobenom množstve a miere práce oboch výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(215)

Náklady práce na zamestnanca sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 22 % a následne od roku 2018 do obdobia prešetrovania klesli o 27 %. Toto kolísanie je dôsledkom výrazných rozdielov vo vyrobenom množstve a miere práce oboch výrobcov z Únie.

4.5.9.   Zásoby

Zásoby

| (216) | Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 10


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | [1 550 – 1 877 ] | [3 850 – 4 660 ] | [6 604 – 7 995 ] | [1 889 – 2 287 ] |
| Index | 100 | 248 | 426 | 122 |
| Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%) | 10,3 | 25,9 | 50,4 | 143,8 |
| Index | 100 | 251 | 488 | 1 393 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(216)

Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Konečný stav zásob (v tonách)

[1 550 – 1 877 ]

[3 850 – 4 660 ]

[6 604 – 7 995 ]

[1 889 – 2 287 ]

Index

Index

100

100

248

248

426

426

122

122

Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%)

10,3

25,9

50,4

143,8

Index

Index

100

100

251

251

488

488

1 393

1 393

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (217) | Úroveň konečného stavu zásob sa od roku 2017 do roku 2019 plynulo zvyšovala a od roku 2019 do konca obdobia prešetrovania výrazne klesala. Výrobcovia z Únie nevyrábali v posudzovanom období po celý čas, ale rozhodnutia o výrobe prijímali v závislosti od situácie na trhu so silicidom vápnika a inými ferozliatinami a od úrovní zásob silicidu vápnika. Úrovne zásob sú vo všeobecnosti vyššie po obdobiach výroby a následne klesajú v obdobiach, keď sa výrobcovia rozhodnú predávať zo zásob. |
| --- | --- |

(217)

Úroveň konečného stavu zásob sa od roku 2017 do roku 2019 plynulo zvyšovala a od roku 2019 do konca obdobia prešetrovania výrazne klesala. Výrobcovia z Únie nevyrábali v posudzovanom období po celý čas, ale rozhodnutia o výrobe prijímali v závislosti od situácie na trhu so silicidom vápnika a inými ferozliatinami a od úrovní zásob silicidu vápnika. Úrovne zásob sú vo všeobecnosti vyššie po obdobiach výroby a následne klesajú v obdobiach, keď sa výrobcovia rozhodnú predávať zo zásob.

| (218) | Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby sa počas celého posudzovaného obdobia zvyšoval, a to najmä v dôsledku podstatného zníženia výroby, ktoré je znázornené v tabuľke 4. |
| --- | --- |

(218)

Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby sa počas celého posudzovaného obdobia zvyšoval, a to najmä v dôsledku podstatného zníženia výroby, ktoré je znázornené v tabuľke 4.

4.5.10.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

| (219) | Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 11


  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | 9,7  % až 11,7  % | 10,3  % až 12,5  % | 0,9  % až 2,7  % | –25,2  % až –36,3  % |
| Index | 100 | 106 | 16 | – 296 |
| Peňažný tok (v EUR) | 2 680 005 až 3 244 217 | – 834 797 až –1 010 543 | –3 507 642 až –4 246 094 | 3 562 317 až 4 312 279 |
| Index | 100 | –31 | – 131 | 133 |
| Investície (v EUR) | [17 832 – 21 586 ] | [559 138 – 676 851 ] | [1 588 224 – 1 922 586 ] | [6 509 – 7 879 ] |
| Index | 100 | 3 136 | 8 907 | 36 |
| Návratnosť investícií (%) | 48 až 58 | 40 až 48 | 1 až 2 | –43 až –52 |
| Index | 100 | 83 | 3 | –89 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(219)

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

9,7  % až 11,7  %

10,3  % až 12,5  %

0,9  % až 2,7  %

–25,2  % až –36,3  %

Index

Index

100

100

106

106

16

16

– 296

– 296

Peňažný tok (v EUR)

2 680 005 až 3 244 217

– 834 797 až –1 010 543

–3 507 642 až –4 246 094

3 562 317 až 4 312 279

Index

Index

100

100

–31

–31

– 131

– 131

133

133

Investície (v EUR)

[17 832 – 21 586 ]

[559 138 – 676 851 ]

[1 588 224 – 1 922 586 ]

[6 509 – 7 879 ]

Index

Index

100

100

3 136

3 136

8 907

8 907

36

36

Návratnosť investícií (%)

48 až 58

40 až 48

1 až 2

–43 až –52

Index

Index

100

100

83

83

3

3

–89

–89

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (220) | Komisia stanovila ziskovosť predaja vlastnej výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. V roku 2018 sa ziskovosť udržala na podobnej úrovni ako v roku 2017, pretože zvýšenie nákladov zodpovedalo vyšším predajným cenám, a preto výrobné odvetvie Únie dosiahlo úroveň zisku z obratu od 9,7 % do 12,5 %. Nižší objem predaja, stagnujúce trhové ceny a ďalšie zvyšovanie nákladov však spôsobili, že ziskovosť v roku 2019 klesla na úrovne od 0,9 % do 2,7 %. V roku 2020, keď sa objem výroby a predaja znovu znížil, trhové ceny klesli a náklady opäť vzrástli, čo viedlo k veľmi veľkým stratám. Združenie Eurofer použilo výročné správy spoločnosti FerroGlobe na spochybnenie ziskových rozpätí uvedených v podnete. Uvedené ziskové rozpätia sa však týkajú predaja výrobných subjektov (spoločností Ferropem a OFZ) a týkajú sa výlučne silicidu vápnika, zatiaľ čo v citovaných správach sa uvádza ziskovosť všetkých výrobkov vyrobených spoločnosťou FerroGlobe. |
| --- | --- |

(220)

Komisia stanovila ziskovosť predaja vlastnej výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. V roku 2018 sa ziskovosť udržala na podobnej úrovni ako v roku 2017, pretože zvýšenie nákladov zodpovedalo vyšším predajným cenám, a preto výrobné odvetvie Únie dosiahlo úroveň zisku z obratu od 9,7 % do 12,5 %. Nižší objem predaja, stagnujúce trhové ceny a ďalšie zvyšovanie nákladov však spôsobili, že ziskovosť v roku 2019 klesla na úrovne od 0,9 % do 2,7 %. V roku 2020, keď sa objem výroby a predaja znovu znížil, trhové ceny klesli a náklady opäť vzrástli, čo viedlo k veľmi veľkým stratám. Združenie Eurofer použilo výročné správy spoločnosti FerroGlobe na spochybnenie ziskových rozpätí uvedených v podnete. Uvedené ziskové rozpätia sa však týkajú predaja výrobných subjektov (spoločností Ferropem a OFZ) a týkajú sa výlučne silicidu vápnika, zatiaľ čo v citovaných správach sa uvádza ziskovosť všetkých výrobkov vyrobených spoločnosťou FerroGlobe.

| (221) | Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Peňažný tok bol v roku 2017 a v období prešetrovania výrazne kladný a v rokoch 2018 a 2019 výrazne záporný. Tento trend bol vo všeobecnosti v súlade so zmenami úrovne konečného stavu zásob. Keď sa v období prešetrovania znížila úroveň konečného stavu zásob, peňažný tok bol kladný, keďže predaj sa uskutočňoval zo zásob, zatiaľ čo v rokoch 2018 a 2019, keď sa úroveň konečného stavu zásob zvýšila, peňažný tok z predaja sa znížil. |
| --- | --- |

(221)

Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Peňažný tok bol v roku 2017 a v období prešetrovania výrazne kladný a v rokoch 2018 a 2019 výrazne záporný. Tento trend bol vo všeobecnosti v súlade so zmenami úrovne konečného stavu zásob. Keď sa v období prešetrovania znížila úroveň konečného stavu zásob, peňažný tok bol kladný, keďže predaj sa uskutočňoval zo zásob, zatiaľ čo v rokoch 2018 a 2019, keď sa úroveň konečného stavu zásob zvýšila, peňažný tok z predaja sa znížil.

| (222) | Priemerné investície počas posudzovaného obdobia boli nízke, menej ako 600 000 EUR ročne. Vyššie investície v roku 2019 zodpovedajú malému zvýšeniu kapacity v roku 2020. |
| --- | --- |

(222)

Priemerné investície počas posudzovaného obdobia boli nízke, menej ako 600 000 EUR ročne. Vyššie investície v roku 2019 zodpovedajú malému zvýšeniu kapacity v roku 2020.

| (223) | Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Zatiaľ čo čistá účtovná hodnota investícií sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila, hlavným dôvodom dramatického poklesu návratnosti investícií v rokoch 2019 a 2020 bol výrazný pokles ziskovosti v týchto rokoch. |
| --- | --- |

(223)

Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Zatiaľ čo čistá účtovná hodnota investícií sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšila, hlavným dôvodom dramatického poklesu návratnosti investícií v rokoch 2019 a 2020 bol výrazný pokles ziskovosti v týchto rokoch.

| (224) | Hoci počas posudzovaného obdobia neboli naplánované žiadne veľké investície, schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál sa počas uvedeného obdobia údajne zhoršila v súlade s tým, ako sa zhoršovala úroveň ich ziskovosti. |
| --- | --- |

(224)

Hoci počas posudzovaného obdobia neboli naplánované žiadne veľké investície, schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál sa počas uvedeného obdobia údajne zhoršila v súlade s tým, ako sa zhoršovala úroveň ich ziskovosti.

4.5.11.   Záver o ujme

Záver o ujme

| (225) | Počas posudzovaného obdobia dovoz z dotknutej krajiny klesol o 22 %, ale výrazne vzrástol jeho podiel na trhu, keďže spotreba klesla o 50 %. Podiel dovozu z ČĽR na trhu sa podstatne zvýšil (z 38,7 % na 60,8 %). Okrem toho boli čínske dovozné ceny počas celého posudzovaného obdobia trvalo nízke a výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania dovozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie v priemere o 10,6 %. Z dôvodu tlaku na znižovanie cien spôsobeného dovozom z Číny výrobné odvetvie Únie ako také nebolo schopné zvýšiť ceny v rovnakom rozsahu, ako sa zvyšovali náklady. |
| --- | --- |

(225)

Počas posudzovaného obdobia dovoz z dotknutej krajiny klesol o 22 %, ale výrazne vzrástol jeho podiel na trhu, keďže spotreba klesla o 50 %. Podiel dovozu z ČĽR na trhu sa podstatne zvýšil (z 38,7 % na 60,8 %). Okrem toho boli čínske dovozné ceny počas celého posudzovaného obdobia trvalo nízke a výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania dovozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie v priemere o 10,6 %. Z dôvodu tlaku na znižovanie cien spôsobeného dovozom z Číny výrobné odvetvie Únie ako také nebolo schopné zvýšiť ceny v rovnakom rozsahu, ako sa zvyšovali náklady.

| (226) | Ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola kombináciou účinkov objemu a cien. Mnohé objemové ukazovatele vykazovali počas posudzovaného obdobia výrazný negatívny trend: výroba klesla o 91 %, využitie kapacity o 91 %, objem predaja na trhu Únie klesol o 75 % a jeho podiel na trhu klesol o 25 percentuálnych bodov. Okrem toho zamestnanosť klesla o 73 %, priemerné náklady práce klesli o 11 % a produktivita klesla o 67 %. |
| --- | --- |

(226)

Ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola kombináciou účinkov objemu a cien. Mnohé objemové ukazovatele vykazovali počas posudzovaného obdobia výrazný negatívny trend: výroba klesla o 91 %, využitie kapacity o 91 %, objem predaja na trhu Únie klesol o 75 % a jeho podiel na trhu klesol o 25 percentuálnych bodov. Okrem toho zamestnanosť klesla o 73 %, priemerné náklady práce klesli o 11 % a produktivita klesla o 67 %.

| (227) | Priemerné ceny výrobného odvetvia Únie sa za posudzované obdobie zvýšili len o 5 % a jeho náklady vzrástli o 51 %. Malo to dramatický vplyv na ziskovosť a návratnosť investícií, ktoré klesli z primeranej úrovne v rokoch 2017 a 2018 do situácie značných strát v období prešetrovania. Investície boli počas celého obdobia nízke. |
| --- | --- |

(227)

Priemerné ceny výrobného odvetvia Únie sa za posudzované obdobie zvýšili len o 5 % a jeho náklady vzrástli o 51 %. Malo to dramatický vplyv na ziskovosť a návratnosť investícií, ktoré klesli z primeranej úrovne v rokoch 2017 a 2018 do situácie značných strát v období prešetrovania. Investície boli počas celého obdobia nízke.

| (228) | Pozitívny vývoj vykazovalo veľmi málo ukazovateľov. Kapacita vykazovala mierne pozitívny trend v dôsledku zvýšenia efektívnosti výroby. Silicid vápnika sa zvyčajne predáva zo zásob a bolo zrejmé, že vývoj peňažného toku a zásob bol úzko prepojený. Keďže zásoby boli vytvorené v rokoch 2018 a 2019, peňažný tok bol záporný, ale potom v roku 2020, keď bola výroba nižšia a zo zásob sa predali väčšie množstvá, peňažný tok sa zlepšil a stal sa kladným. Relatívne malé použitie na vlastnú spotrebu sa za dané obdobie zvýšilo o 3 %, ale tento vývoj mal len okrajový vplyv na celkovú situáciu odvetvia. |
| --- | --- |

(228)

Pozitívny vývoj vykazovalo veľmi málo ukazovateľov. Kapacita vykazovala mierne pozitívny trend v dôsledku zvýšenia efektívnosti výroby. Silicid vápnika sa zvyčajne predáva zo zásob a bolo zrejmé, že vývoj peňažného toku a zásob bol úzko prepojený. Keďže zásoby boli vytvorené v rokoch 2018 a 2019, peňažný tok bol záporný, ale potom v roku 2020, keď bola výroba nižšia a zo zásob sa predali väčšie množstvá, peňažný tok sa zlepšil a stal sa kladným. Relatívne malé použitie na vlastnú spotrebu sa za dané obdobie zvýšilo o 3 %, ale tento vývoj mal len okrajový vplyv na celkovú situáciu odvetvia.

| (229) | Celkovo možno konštatovať, že spotreba na trhu Únie rýchlo klesala, ale výrobné odvetvie Únie si nedokázalo udržať svoj podiel na trhu. Dovoz z ČĽR bol počas celého posudzovaného obdobia značný, a to za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Na konci roka 2019 a v roku 2020 výrobné odvetvie Únie predávalo za ceny, ktoré už nepokrývali jeho náklady, a v dôsledku toho výrobné odvetvie podstatne znížilo svoju úroveň výroby a predaja. Najväčší výrobca z Únie v roku 2020 výrazne obmedzil výrobu a v období prešetrovania sa predaj uskutočňoval prevažne zo zásob. Táto situácia nebola udržateľná a vypracoval sa plán reštrukturalizácie, ktorý zahŕňal možné zatvorenie závodu využívaného na výrobu silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(229)

Celkovo možno konštatovať, že spotreba na trhu Únie rýchlo klesala, ale výrobné odvetvie Únie si nedokázalo udržať svoj podiel na trhu. Dovoz z ČĽR bol počas celého posudzovaného obdobia značný, a to za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Na konci roka 2019 a v roku 2020 výrobné odvetvie Únie predávalo za ceny, ktoré už nepokrývali jeho náklady, a v dôsledku toho výrobné odvetvie podstatne znížilo svoju úroveň výroby a predaja. Najväčší výrobca z Únie v roku 2020 výrazne obmedzil výrobu a v období prešetrovania sa predaj uskutočňoval prevažne zo zásob. Táto situácia nebola udržateľná a vypracoval sa plán reštrukturalizácie, ktorý zahŕňal možné zatvorenie závodu využívaného na výrobu silicidu vápnika.

| (230) | Na základe uvedeného Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(230)

Na základe uvedeného Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

| (231) | V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo v rovnakom čase utrpieť ujmu aj vplyvom iných známych faktorov. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi ako dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide o tieto faktory: vplyv poklesu spotreby v dôsledku poklesu dopytu oceliarskeho priemyslu, dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, zvýšenie výrobných nákladov v Únii, vplyv dovozu na uspokojenie dopytu a použitie na vlastnú spotrebu. |
| --- | --- |

(231)

V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo v rovnakom čase utrpieť ujmu aj vplyvom iných známych faktorov. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi ako dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide o tieto faktory: vplyv poklesu spotreby v dôsledku poklesu dopytu oceliarskeho priemyslu, dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, zvýšenie výrobných nákladov v Únii, vplyv dovozu na uspokojenie dopytu a použitie na vlastnú spotrebu.

5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

Vplyv dumpingového dovozu

| (232) | Objem dovozu z ČĽR sa od roku 2017 do obdobia prešetrovania znížil o 22 % (ako vidno z tabuľky 3). Podiel ČĽR na trhu však narástol o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %. Stalo sa tak na úkor výrobného odvetvia Únie. V rovnakom období (ako sa uvádza v tabuľke 6) sa totiž predaj výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu znížil o 75 % a jeho podiel na voľnom trhu klesol z 50,5 % na 25,1 %, čo predstavuje pokles o 50 %. |
| --- | --- |

(232)

Objem dovozu z ČĽR sa od roku 2017 do obdobia prešetrovania znížil o 22 % (ako vidno z tabuľky 3). Podiel ČĽR na trhu však narástol o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %. Stalo sa tak na úkor výrobného odvetvia Únie. V rovnakom období (ako sa uvádza v tabuľke 6) sa totiž predaj výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu znížil o 75 % a jeho podiel na voľnom trhu klesol z 50,5 % na 25,1 %, čo predstavuje pokles o 50 %.

| (233) | Ceny dumpingového dovozu sa za posudzované obdobie znížili o 5 % (ako sa uvádza v tabuľke 4). V porovnaní s tým sa ceny výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu za to isté obdobie zvýšili o 6 %. Čínsky dovoz, ktorý bol počas posudzovaného obdobia čoraz viac prítomný na trhu Únie, sa uskutočňoval za ceny, ktoré nepretržite podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(233)

Ceny dumpingového dovozu sa za posudzované obdobie znížili o 5 % (ako sa uvádza v tabuľke 4). V porovnaní s tým sa ceny výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu za to isté obdobie zvýšili o 6 %. Čínsky dovoz, ktorý bol počas posudzovaného obdobia čoraz viac prítomný na trhu Únie, sa uskutočňoval za ceny, ktoré nepretržite podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie.

| (234) | Tlak vyvíjaný dumpingovým dovozom takisto spôsobil značné stláčanie cien, o čom svedčí skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné zvýšiť ceny rovnakou mierou ako náklady. Ako vyplýva z tabuľky 8, výrobné náklady boli počas OP skutočne o viac než 20 % vyššie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Do roku 2019 toto predchádzanie zvyšovaniu cien spôsobilo, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla pod 3 %, čo je jednoznačne neudržateľná úroveň. V období rokov 2017 až 2019 sa dovoz z ČĽR znížil z hľadiska objemu len o 6 %, ale podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil z 38,7 % na 55,3 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol z 50,5 % na 29,5 %. Napriek tomu, že v období od roku 2017 do roku 2019 spotreba klesla o 34 %, čínsky dovoz aj naďalej získaval podiel výrobného odvetvia Únie na trhu. V tom istom období sa čínske dovozné ceny zvýšili o 12 % (tabuľka 4), zatiaľ čo ceny výrobného odvetvia Únie sa zvýšili viac, a to o 14 %, avšak oveľa menej ako výrobné náklady, ktoré sa zvýšili o 27 %. Takže výrobné odvetvie Únie trpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom už pred rokom 2019. |
| --- | --- |

(234)

Tlak vyvíjaný dumpingovým dovozom takisto spôsobil značné stláčanie cien, o čom svedčí skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné zvýšiť ceny rovnakou mierou ako náklady. Ako vyplýva z tabuľky 8, výrobné náklady boli počas OP skutočne o viac než 20 % vyššie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Do roku 2019 toto predchádzanie zvyšovaniu cien spôsobilo, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla pod 3 %, čo je jednoznačne neudržateľná úroveň. V období rokov 2017 až 2019 sa dovoz z ČĽR znížil z hľadiska objemu len o 6 %, ale podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil z 38,7 % na 55,3 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol z 50,5 % na 29,5 %. Napriek tomu, že v období od roku 2017 do roku 2019 spotreba klesla o 34 %, čínsky dovoz aj naďalej získaval podiel výrobného odvetvia Únie na trhu. V tom istom období sa čínske dovozné ceny zvýšili o 12 % (tabuľka 4), zatiaľ čo ceny výrobného odvetvia Únie sa zvýšili viac, a to o 14 %, avšak oveľa menej ako výrobné náklady, ktoré sa zvýšili o 27 %. Takže výrobné odvetvie Únie trpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom už pred rokom 2019.

| (235) | V roku 2020 čínske ceny klesli o ďalších 16 % v porovnaní s rokom 2019 a podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil z 55 % na 61 %, čo predstavuje nárast o 10 %. V rovnakom období ceny výrobného odvetvia Únie klesli o 8,2 %, jeho výrobné náklady sa zvýšili o 19 % a jeho podiel na trhu klesol o 15 %, a to z 29,5 % na 25,1 %. Výrobné odvetvie Únie to podstatnou mierou ovplyvnilo a viedlo k tomu, že jeho ziskovosť sa v období prešetrovania stala výrazne negatívnou. |
| --- | --- |

(235)

V roku 2020 čínske ceny klesli o ďalších 16 % v porovnaní s rokom 2019 a podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil z 55 % na 61 %, čo predstavuje nárast o 10 %. V rovnakom období ceny výrobného odvetvia Únie klesli o 8,2 %, jeho výrobné náklady sa zvýšili o 19 % a jeho podiel na trhu klesol o 15 %, a to z 29,5 % na 25,1 %. Výrobné odvetvie Únie to podstatnou mierou ovplyvnilo a viedlo k tomu, že jeho ziskovosť sa v období prešetrovania stala výrazne negatívnou.

| (236) | Na základe uvedeného Komisia predbežne dospela k záveru, že dovoz z Číny spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Táto ujma mala vplyv na objem aj cenu. |
| --- | --- |

(236)

Na základe uvedeného Komisia predbežne dospela k záveru, že dovoz z Číny spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Táto ujma mala vplyv na objem aj cenu.

5.2.   Vplyv ostatných faktorov

Vplyv ostatných faktorov

5.2.1.   Pokles spotreby

Pokles spotreby

| (237) | Vývoj spotreby uvedený v tabuľke 2 považovali združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia vo svojich pripomienkach k začatiu konania za hlavnú príčinu ujmy. Za posudzované obdobie klesla o 50 %. Tento vývoj bol odrazom nižšieho dopytu zo strany hlavného používateľského odvetvia (oceliarsky priemysel). Oceliarsky priemysel obmedzil nákup silicidu vápnika a používal svoje zásoby silicidu vápnika, pričom výroba surovej ocele sa za posudzované obdobie znížila o 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Vývoj spotreby uvedený v tabuľke 2 považovali združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia vo svojich pripomienkach k začatiu konania za hlavnú príčinu ujmy. Za posudzované obdobie klesla o 50 %. Tento vývoj bol odrazom nižšieho dopytu zo strany hlavného používateľského odvetvia (oceliarsky priemysel). Oceliarsky priemysel obmedzil nákup silicidu vápnika a používal svoje zásoby silicidu vápnika, pričom výroba surovej ocele sa za posudzované obdobie znížila o 18 %.

| (238) | V roku 2018 spotreba silicidu vápnika klesla oproti roku 2017 o 14 % a výrobné odvetvie Únie bolo stále schopné prispôsobiť svoju činnosť tomuto poklesu, takže ziskovosť predaja silicidu vápnika sa udržala na úrovni nad 10 %. V roku 2019 však táto situácia už nebola pre výrobné odvetvie Únie udržateľná, keďže prenikanie čínskeho dovozu znamenalo, že výroba a predaj výrobného odvetvia Únie klesli na úroveň, pri ktorej už nedokázalo pokryť svoje rastúce jednotkové náklady. V roku 2020, keď sa začala pandémia COVID-19, klesla spotreba o ďalších 25 %. |
| --- | --- |

(238)

V roku 2018 spotreba silicidu vápnika klesla oproti roku 2017 o 14 % a výrobné odvetvie Únie bolo stále schopné prispôsobiť svoju činnosť tomuto poklesu, takže ziskovosť predaja silicidu vápnika sa udržala na úrovni nad 10 %. V roku 2019 však táto situácia už nebola pre výrobné odvetvie Únie udržateľná, keďže prenikanie čínskeho dovozu znamenalo, že výroba a predaj výrobného odvetvia Únie klesli na úroveň, pri ktorej už nedokázalo pokryť svoje rastúce jednotkové náklady. V roku 2020, keď sa začala pandémia COVID-19, klesla spotreba o ďalších 25 %.

| (239) | Združenie Eurofer a nemecká oceľová federácia tvrdili, že hlavným dôvodom ujmy, ktorú výrobné odvetvie silicidu vápnika utrpelo, bol pokles výroby surovej ocele, a nie čínsky dovoz. |
| --- | --- |

(239)

Združenie Eurofer a nemecká oceľová federácia tvrdili, že hlavným dôvodom ujmy, ktorú výrobné odvetvie silicidu vápnika utrpelo, bol pokles výroby surovej ocele, a nie čínsky dovoz.

| (240) | V kontexte klesajúcej spotreby sa však podiel ČĽR na trhu zvýšil o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %, zatiaľ čo pokles výroby, objemu predaja, podielu na trhu, ziskovosti, zamestnanosti a návratnosti investícií výrobného odvetvia Únie vykazoval väčší pokles než spotreba. Dôvodom je, že prenikanie čínskeho dovozu na trh za nízke ceny tieto ukazovatele ujmy zásadne poškodilo. |
| --- | --- |

(240)

V kontexte klesajúcej spotreby sa však podiel ČĽR na trhu zvýšil o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %, zatiaľ čo pokles výroby, objemu predaja, podielu na trhu, ziskovosti, zamestnanosti a návratnosti investícií výrobného odvetvia Únie vykazoval väčší pokles než spotreba. Dôvodom je, že prenikanie čínskeho dovozu na trh za nízke ceny tieto ukazovatele ujmy zásadne poškodilo.

| (241) | Pokles spotreby preto nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho, ako zdôraznilo združenie Eurofer, pandémia COVID-19 začala mať vplyv v roku 2020, zatiaľ čo situácia spôsobujúca ujmu už bola vytvorená do roku 2019. Pandémia COVID-19 by sa preto mala považovať za faktor, ktorý v roku 2020 situáciu zhoršil. |
| --- | --- |

(241)

Pokles spotreby preto nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho, ako zdôraznilo združenie Eurofer, pandémia COVID-19 začala mať vplyv v roku 2020, zatiaľ čo situácia spôsobujúca ujmu už bola vytvorená do roku 2019. Pandémia COVID-19 by sa preto mala považovať za faktor, ktorý v roku 2020 situáciu zhoršil.

5.2.2.   Zvýšenie výrobných nákladov

Zvýšenie výrobných nákladov

| (242) | Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa zvýšili z dvoch hlavných dôvodov. Po prvé, náklady na elektrickú energiu použité pri výrobe silicidu vápnika, ktoré predstavujú významnú časť výrobných nákladov (až 40 % v posudzovanom období), sa za posudzované obdobie v prípade najväčšieho výrobcu z Únie zvýšili o viac než 30 %. |
| --- | --- |

(242)

Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa zvýšili z dvoch hlavných dôvodov. Po prvé, náklady na elektrickú energiu použité pri výrobe silicidu vápnika, ktoré predstavujú významnú časť výrobných nákladov (až 40 % v posudzovanom období), sa za posudzované obdobie v prípade najväčšieho výrobcu z Únie zvýšili o viac než 30 %.

| (243) | Po druhé, jednotkové výrobné náklady sa v posudzovanom období výrazne zvýšili v dôsledku nižších množstiev výroby a predaja výrobného odvetvia Únie. Znamená to, že fixné náklady sa získali naspäť z nižších objemov výroby a predaja, čím sa zvýšil prvok jednotkových fixných nákladov v jednotkových výrobných nákladoch. |
| --- | --- |

(243)

Po druhé, jednotkové výrobné náklady sa v posudzovanom období výrazne zvýšili v dôsledku nižších množstiev výroby a predaja výrobného odvetvia Únie. Znamená to, že fixné náklady sa získali naspäť z nižších objemov výroby a predaja, čím sa zvýšil prvok jednotkových fixných nákladov v jednotkových výrobných nákladoch.

| (244) | Združenie Eurofer tvrdilo, že zo správy spoločnosti Ferroglobe o podnikaní za druhý štvrťrok 2020 vyplýva, že došlo k zlepšeniu nákladov, ktoré možno pripísať zníženiu cien energie. Táto správa o podnikaní sa však týka spoločnosti FerroGlobe, ktorá pôsobí vo viacerých krajinách, a netýka sa len spoločnosti Ferrropem a jej závodu, v ktorom sa vyrába silicid vápnika. Toto tvrdenie preto nebolo možné prijať. |
| --- | --- |

(244)

Združenie Eurofer tvrdilo, že zo správy spoločnosti Ferroglobe o podnikaní za druhý štvrťrok 2020 vyplýva, že došlo k zlepšeniu nákladov, ktoré možno pripísať zníženiu cien energie. Táto správa o podnikaní sa však týka spoločnosti FerroGlobe, ktorá pôsobí vo viacerých krajinách, a netýka sa len spoločnosti Ferrropem a jej závodu, v ktorom sa vyrába silicid vápnika. Toto tvrdenie preto nebolo možné prijať.

| (245) | V roku 2018 si výrobné odvetvie Únie dokázalo udržať úrovne zisku nad 10 % napriek zvýšeniu nákladov na elektrickú energiu, keďže toto zvýšenie nákladov mohlo preniesť na svojich zákazníkov. V roku 2019 však už výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť ceny z dôvodu cenového tlaku čínskeho dovozu, ktorý až do roku 2019 dominoval trhu (s 55 % podielom na trhu) a pôsobil ako tvorca ceny. Výrobné odvetvie Únie v roku 2019 nedokázalo prevziať tak nízke dovozné ceny. Prispelo to k rozhodnutiu spoločnosti Ferropem výrazne v roku 2020 znížiť výrobu. |
| --- | --- |

(245)

V roku 2018 si výrobné odvetvie Únie dokázalo udržať úrovne zisku nad 10 % napriek zvýšeniu nákladov na elektrickú energiu, keďže toto zvýšenie nákladov mohlo preniesť na svojich zákazníkov. V roku 2019 však už výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť ceny z dôvodu cenového tlaku čínskeho dovozu, ktorý až do roku 2019 dominoval trhu (s 55 % podielom na trhu) a pôsobil ako tvorca ceny. Výrobné odvetvie Únie v roku 2019 nedokázalo prevziať tak nízke dovozné ceny. Prispelo to k rozhodnutiu spoločnosti Ferropem výrazne v roku 2020 znížiť výrobu.

| (246) | Malo by sa preto dospieť k záveru, že zvýšenie výrobných nákladov nebolo príčinou ujmy. Svoj podiel na trhu Únie zvýšil čínsky dovoz za nízke ceny, a to aj v situácii poklesu spotreby a na úkor výrobného odvetvia Únie, pričom výrobnému odvetviu Únie zabránil v tom, aby zvýšilo svoje ceny na ziskové úrovne. |
| --- | --- |

(246)

Malo by sa preto dospieť k záveru, že zvýšenie výrobných nákladov nebolo príčinou ujmy. Svoj podiel na trhu Únie zvýšil čínsky dovoz za nízke ceny, a to aj v situácii poklesu spotreby a na úkor výrobného odvetvia Únie, pričom výrobnému odvetviu Únie zabránil v tom, aby zvýšilo svoje ceny na ziskové úrovne.

5.2.3.   Nákup silicidu vápnika nahradzujúceho vlastnú výrobu

Nákup silicidu vápnika nahradzujúceho vlastnú výrobu

| (247) | Výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia nakupovalo silicid vápnika z krajín mimo Únie (najmä z Argentíny). Komisia preto preskúmala, či rozhodnutie dovážať silicid vápnika spôsobilo výrobnému odvetviu Únie ujmu z dôvodu jeho vplyvu na úroveň výroby a predaja, a teda aj ziskovosti. K tomuto dovozu, ktorý bol počas posudzovaného obdobia premenlivý a v uvedenom období predstavoval 15 % celkového predaja, vo všeobecnosti dochádzalo s cieľom uspokojiť objednávky zákazníkov, ak sa vyskytli technické problémy na výrobných zariadeniach v Únii. Výrobné odvetvie Únie tak mohlo uspokojiť dopyt a nemožno vyvodiť záver, že tento dovoz ako taký prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho sa takéto nákupy neuskutočňovali počas OP, keď bolo výrobné odvetvie Únie vystavené najzávažnejšej ujme. |
| --- | --- |

(247)

Výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia nakupovalo silicid vápnika z krajín mimo Únie (najmä z Argentíny). Komisia preto preskúmala, či rozhodnutie dovážať silicid vápnika spôsobilo výrobnému odvetviu Únie ujmu z dôvodu jeho vplyvu na úroveň výroby a predaja, a teda aj ziskovosti. K tomuto dovozu, ktorý bol počas posudzovaného obdobia premenlivý a v uvedenom období predstavoval 15 % celkového predaja, vo všeobecnosti dochádzalo s cieľom uspokojiť objednávky zákazníkov, ak sa vyskytli technické problémy na výrobných zariadeniach v Únii. Výrobné odvetvie Únie tak mohlo uspokojiť dopyt a nemožno vyvodiť záver, že tento dovoz ako taký prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho sa takéto nákupy neuskutočňovali počas OP, keď bolo výrobné odvetvie Únie vystavené najzávažnejšej ujme.

5.2.4.   Výroba iných výrobkov nahrádzajúcich výrobu silicidu vápnika

Výroba iných výrobkov nahrádzajúcich výrobu silicidu vápnika

| (248) | Združenie Eurofer poukázalo na to, že výrobné odvetvie Únie vyrába silicid vápnika na rovnakom zariadení ako iné výrobky, a preto by sa prechodom na iné výrobky zabránilo výrobe silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(248)

Združenie Eurofer poukázalo na to, že výrobné odvetvie Únie vyrába silicid vápnika na rovnakom zariadení ako iné výrobky, a preto by sa prechodom na iné výrobky zabránilo výrobe silicidu vápnika.

| (249) | Prešetrovaním sa však zistilo, že výrobcovia z Únie mali počas celého posudzovaného obdobia voľnú kapacitu, a to aj vtedy, keď sa vezmú do úvahy tieto iné ferozliatiny. Je preto zrejmé, že výroba iných výrobkov nepredstavovala prekážku výrobe silicidu vápnika a nebola nepriamou príčinou ujmy počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(249)

Prešetrovaním sa však zistilo, že výrobcovia z Únie mali počas celého posudzovaného obdobia voľnú kapacitu, a to aj vtedy, keď sa vezmú do úvahy tieto iné ferozliatiny. Je preto zrejmé, že výroba iných výrobkov nepredstavovala prekážku výrobe silicidu vápnika a nebola nepriamou príčinou ujmy počas posudzovaného obdobia.

5.2.5.   Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

| (250) | Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 12


  Dovoz z tretích krajín











  Krajina | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Objem (v tonách) | [1 130 – 1 368 ] | [614 – 743 ] | [1 157 – 1 401 ] | [1 470 – 1 779 ] |
| | Index | 100 | 54 | 102 | 130 |
| | Podiel na trhu (v %) | 4,4 | 2,8 | 6,8 | 11,5 |
| | Priemerná cena (EUR/t) | 1 341 | 1 439 | 1 420 | 1 108 |
| | Index | 100 | 107 | 106 | 83 |
| Thajsko | Objem (v tonách) | [157 – 190 ] | [545 – 660 ] | [288 – 348 ] | [245 – 297 ] |
| | Index | 100 | 347 | 183 | 156 |
| | Podiel na trhu (v %) | 0,6 | 2,5 | 1,7 | 1,9 |
| | Priemerná cena (EUR/t) | 1 210 | 1 313 | 1 417 | 1 112 |
| | Index | 100 | 109 | 117 | 92 |
| Argentína | Objem (v tonách) | [1 505 – 1 822 ] | [1 828 – 2 212 ] | [1 123 – 1 360 ] | [96 – 116 ] |
| | Index | 100 | 121 | 75 | 6 |
| | Podiel na trhu (v %) | 5,8 | 8,2 | 6,6 | 0,7 |
| | Priemerná cena (EUR/t) | 1 587 | 1 535 | 1 538 | 1 248 |
| | Index | 100 | 97 | 97 | 79 |
| Ostatné tretie krajiny | Objem (v tonách) | 0 | [29 – 36 ] | [17 – 21 ] | [0 – 2 ] |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Podiel na trhu (v %) | 0,0 | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| | Priemerná cena (EUR/t) | 0 | 1 554 | 2 469 | 2 254 |
| | Index | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Všetky tretie krajiny okrem dotknutej krajiny spolu | Objem
  (v tonách) | [2 792 – 3 380 ] | [3 017 – 3 652 ] | [2 585 – 3 129 ] | [1 812 – 2 193 ] |
| | Index | 100 | 108 | 93 | 65 |
| | Podiel na trhu (v %) | 10,8 | 13,6 | 15,2 | 14,1 |
| | Priemerná cena (EUR/t) | 1 466 | 1 476 | 1 478 | 1 117 |
| | Index | 100 | 101 | 101 | 76 |
| Zdroj: Údaje colných orgánov členských štátov. |

(250)

Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

Krajina

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Brazília

Objem (v tonách)

[1 130 – 1 368 ]

[614 – 743 ]

[1 157 – 1 401 ]

[1 470 – 1 779 ]

Index

Index

100

100

54

54

102

102

130

130

Podiel na trhu (v %)

4,4

2,8

6,8

11,5

Priemerná cena (EUR/t)

1 341

1 439

1 420

1 108

Index

Index

100

100

107

107

106

106

83

83

Thajsko

Objem (v tonách)

[157 – 190 ]

[545 – 660 ]

[288 – 348 ]

[245 – 297 ]

Index

Index

100

100

347

347

183

183

156

156

Podiel na trhu (v %)

0,6

2,5

1,7

1,9

Priemerná cena (EUR/t)

1 210

1 313

1 417

1 112

Index

Index

100

100

109

109

117

117

92

92

Argentína

Objem (v tonách)

[1 505 – 1 822 ]

[1 828 – 2 212 ]

[1 123 – 1 360 ]

[96 – 116 ]

Index

Index

100

100

121

121

75

75

6

6

Podiel na trhu (v %)

5,8

8,2

6,6

0,7

Priemerná cena (EUR/t)

1 587

1 535

1 538

1 248

Index

Index

100

100

97

97

97

97

79

79

Ostatné tretie krajiny

Objem (v tonách)

0

[29 – 36 ]

[17 – 21 ]

[0 – 2 ]

Index

0

0

0

0

Podiel na trhu (v %)

0,0

0,1

0,1

0,0

Priemerná cena (EUR/t)

0

1 554

2 469

2 254

Index

0

0

0

0

Všetky tretie krajiny okrem dotknutej krajiny spolu

Objem

(v tonách)

[2 792 – 3 380 ]

[3 017 – 3 652 ]

[2 585 – 3 129 ]

[1 812 – 2 193 ]

Index

Index

100

100

108

108

93

93

65

65

Podiel na trhu (v %)

10,8

13,6

15,2

14,1

Priemerná cena (EUR/t)

1 466

1 476

1 478

1 117

Index

Index

100

100

101

101

101

101

76

76

Zdroj: Údaje colných orgánov členských štátov.

Zdroj:

| (251) | Dovoz z Brazílie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 30 %. Podiel tohto dovozu na trhu sa v tomto období zvýšil zo 4,4 % na 11,5 %. Tento dovoz sa v období rokov 2017 až 2019 uskutočňoval za podobné ceny ako dovoz z Číny, ale v roku 2020 podhodnotil čínske ceny o 10 %. Brazílsky dovoz by sa preto mal považovať za faktor, ktorý prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a to najmä v roku 2020. Túto otázku vzniesli v súvislosti s pripomienkami k podnetu aj združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia. |
| --- | --- |

(251)

Dovoz z Brazílie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 30 %. Podiel tohto dovozu na trhu sa v tomto období zvýšil zo 4,4 % na 11,5 %. Tento dovoz sa v období rokov 2017 až 2019 uskutočňoval za podobné ceny ako dovoz z Číny, ale v roku 2020 podhodnotil čínske ceny o 10 %. Brazílsky dovoz by sa preto mal považovať za faktor, ktorý prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a to najmä v roku 2020. Túto otázku vzniesli v súvislosti s pripomienkami k podnetu aj združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia.

| (252) | Keďže bol však objem takéhoto dovozu vždy aspoň 5-krát nižší ako objem dovozu z Číny, je zrejmé, že čínsky dovoz bol dôležitejším faktorom príčinnej súvislosti. |
| --- | --- |

(252)

Keďže bol však objem takéhoto dovozu vždy aspoň 5-krát nižší ako objem dovozu z Číny, je zrejmé, že čínsky dovoz bol dôležitejším faktorom príčinnej súvislosti.

| (253) | Dovoz z iných tretích krajín pochádzal najmä z Argentíny vrátane nákupov jedného z výrobcov z Únie od prepojenej spoločnosti, ale tento dovoz sa neuskutočňoval v objemoch a za ceny, ktoré v posudzovanom období spôsobovali ujmu, a ako sa vysvetľuje v odôvodnení 247, výrobnému odvetviu Únie umožnil uspokojiť dopyt v konkrétnych časoch výskytu technických problémov. |
| --- | --- |

(253)

Dovoz z iných tretích krajín pochádzal najmä z Argentíny vrátane nákupov jedného z výrobcov z Únie od prepojenej spoločnosti, ale tento dovoz sa neuskutočňoval v objemoch a za ceny, ktoré v posudzovanom období spôsobovali ujmu, a ako sa vysvetľuje v odôvodnení 247, výrobnému odvetviu Únie umožnil uspokojiť dopyt v konkrétnych časoch výskytu technických problémov.

| (254) | Hoci sa teda dovoz z Brazílie uskutočňoval vo významných množstvách a za nízke ceny, nebol dostatočne významný na to, aby zmiernil príčinnú súvislosť medzi značným množstvom dovozu silicidu vápnika z Číny za nízke ceny a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie. |
| --- | --- |

(254)

Hoci sa teda dovoz z Brazílie uskutočňoval vo významných množstvách a za nízke ceny, nebol dostatočne významný na to, aby zmiernil príčinnú súvislosť medzi značným množstvom dovozu silicidu vápnika z Číny za nízke ceny a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.

5.2.6.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

| (255) | Objem vývozu výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 13


  Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tonách) | [2 931 – 3 548 ] | [2 696 – 3 264 ] | [2 119 – 2 565 ] | [1 581 – 1 914 ] |
| Index | 100 | 92 | 72 | 54 |
| Priemerná cena (EUR/t) | [1 196 – 1 448 ] | [1 490 – 1 804 ] | [1 492 – 1 806 ] | [1 369 – 1 657 ] |
| Index | 100 | 125 | 125 | 114 |
| Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie. |

(255)

Objem vývozu výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie

Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem vývozu (v tonách)

[2 931 – 3 548 ]

[2 696 – 3 264 ]

[2 119 – 2 565 ]

[1 581 – 1 914 ]

Index

Index

100

100

92

92

72

72

54

54

Priemerná cena (EUR/t)

[1 196 – 1 448 ]

[1 490 – 1 804 ]

[1 492 – 1 806 ]

[1 369 – 1 657 ]

Index

Index

100

100

125

125

125

125

114

114

Zdroj: Dotazníky výrobcov z Únie.

Zdroj:

| (256) | Vývoz výrobného odvetvia Únie sa za posudzované obdobie znížil o 46 %, čo je podstatne menej než 75 % pokles objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie za to isté obdobie. |
| --- | --- |

(256)

Vývoz výrobného odvetvia Únie sa za posudzované obdobie znížil o 46 %, čo je podstatne menej než 75 % pokles objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie za to isté obdobie.

| (257) | Priemerná cena tohto vývozu sa v roku 2018 najprv zvýšila o 25 %. Táto úroveň sa v roku 2019 udržala a následne klesla na úroveň, ktorá bola v období prešetrovania stále výrazne nad úrovňou z roku 2017 (+ 14 %). Priemerná cena tohto vývozu bola o niečo nižšia ako cena, ktorú výrobné odvetvie Únie mohlo dosiahnuť na trhu Únie v roku 2017, ale potom zostali úrovne vývozných predajných cien a predajných cien na domácom trhu na podobných úrovniach počas zvyšku posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(257)

Priemerná cena tohto vývozu sa v roku 2018 najprv zvýšila o 25 %. Táto úroveň sa v roku 2019 udržala a následne klesla na úroveň, ktorá bola v období prešetrovania stále výrazne nad úrovňou z roku 2017 (+ 14 %). Priemerná cena tohto vývozu bola o niečo nižšia ako cena, ktorú výrobné odvetvie Únie mohlo dosiahnuť na trhu Únie v roku 2017, ale potom zostali úrovne vývozných predajných cien a predajných cien na domácom trhu na podobných úrovniach počas zvyšku posudzovaného obdobia.

| (258) | Vzhľadom na úrovne objemu a cien vývozu výrobného odvetvia Únie do tretích krajín a keďže sa predaj na vývoz nezhoršil tak, ako predaj na trhu Únie (uvedený v tabuľke 6), Komisia dospela k predbežnému záveru, že výkonnosť vývozu prispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale len v minimálnej miere. |
| --- | --- |

(258)

Vzhľadom na úrovne objemu a cien vývozu výrobného odvetvia Únie do tretích krajín a keďže sa predaj na vývoz nezhoršil tak, ako predaj na trhu Únie (uvedený v tabuľke 6), Komisia dospela k predbežnému záveru, že výkonnosť vývozu prispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale len v minimálnej miere.

5.2.7.   Použitie na vlastnú spotrebu

Použitie na vlastnú spotrebu

| (259) | Výrobné odvetvie Únie používalo dotknutý výrobok na vlastnú spotrebu, a to na výrobu ferozliatin v ďalšom článku výrobného reťazca. Ako sa uvádza v tabuľke 2, použitie na vlastnú spotrebu sa v rokoch 2018 a 2019 zvýšilo, ale počas posudzovaného obdobia sa zvýšilo len o 3 %. Okrem toho trh vlastnej spotreby predstavoval počas posudzovaného obdobia menej ako 10 % celkového trhu. |
| --- | --- |

(259)

Výrobné odvetvie Únie používalo dotknutý výrobok na vlastnú spotrebu, a to na výrobu ferozliatin v ďalšom článku výrobného reťazca. Ako sa uvádza v tabuľke 2, použitie na vlastnú spotrebu sa v rokoch 2018 a 2019 zvýšilo, ale počas posudzovaného obdobia sa zvýšilo len o 3 %. Okrem toho trh vlastnej spotreby predstavoval počas posudzovaného obdobia menej ako 10 % celkového trhu.

| (260) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vývoj na trhu vlastnej spotreby nemal významný vplyv na výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(260)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vývoj na trhu vlastnej spotreby nemal významný vplyv na výrobné odvetvie Únie.

5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

Záver o príčinnej súvislosti

| (261) | Dumpingový dovoz z Číny spôsobil výrobnému odvetviu Únie v rokoch 2019 a 2020 značnú ujmu z dôvodu masívneho preniknutia na trh, ktoré sa dosiahlo na úkor výrobného odvetvia Únie. Pokiaľ ide o ceny, zvyšujúci sa podiel dovozu na trhu neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie a vytváral značný tlak na ceny a bránil zvyšovaniu trhových cien, ktoré bolo potrebné na to, aby výrobné odvetvie Únie dosiahlo primerané úrovne zisku. |
| --- | --- |

(261)

Dumpingový dovoz z Číny spôsobil výrobnému odvetviu Únie v rokoch 2019 a 2020 značnú ujmu z dôvodu masívneho preniknutia na trh, ktoré sa dosiahlo na úkor výrobného odvetvia Únie. Pokiaľ ide o ceny, zvyšujúci sa podiel dovozu na trhu neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie a vytváral značný tlak na ceny a bránil zvyšovaniu trhových cien, ktoré bolo potrebné na to, aby výrobné odvetvie Únie dosiahlo primerané úrovne zisku.

| (262) | Na výrobné odvetvie Únie mali vplyv aj ďalšie faktory. Najdôležitejším z týchto faktorov bol pokles spotreby v dôsledku slabšieho dopytu zo strany oceliarskeho priemyslu. Avšak vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo pokles výroby, objemu predaja, úbytok podielu na trhu a ziskovosti, ktoré boli oveľa väčšie než pokles spotreby (50 %), a že v tomto kontexte klesajúcej spotreby sa podiel ČĽR na trhu zvýšil o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %, dospelo sa k záveru, že pokles spotreby bol jednoducho faktorom, ktorý prispel k ujme výrobného odvetvia Únie. Hlavnou príčinou ujmy bol čínsky dovoz, ktorý v posudzovanom období výrazne prenikal na trh Únie za nízke ceny. |
| --- | --- |

(262)

Na výrobné odvetvie Únie mali vplyv aj ďalšie faktory. Najdôležitejším z týchto faktorov bol pokles spotreby v dôsledku slabšieho dopytu zo strany oceliarskeho priemyslu. Avšak vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo pokles výroby, objemu predaja, úbytok podielu na trhu a ziskovosti, ktoré boli oveľa väčšie než pokles spotreby (50 %), a že v tomto kontexte klesajúcej spotreby sa podiel ČĽR na trhu zvýšil o 57 %, t. j. z 38,7 % na 60,8 %, dospelo sa k záveru, že pokles spotreby bol jednoducho faktorom, ktorý prispel k ujme výrobného odvetvia Únie. Hlavnou príčinou ujmy bol čínsky dovoz, ktorý v posudzovanom období výrazne prenikal na trh Únie za nízke ceny.

| (263) | Okrem toho situáciu výrobného odvetvia Únie ovplyvnil dovoz z Brazílie a vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Tieto faktory však mali veľmi obmedzený vplyv na výrobné odvetvie, pretože dovoz z Brazílie sa uskutočňoval za podobné ceny ako čínsky dovoz, ale v oveľa nižších objemoch. Masívny čínsky dovoz za ceny oveľa nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie je hlavným dôvodom, prečo výrobné odvetvie Únie stratilo odbyt a nemohlo zvýšiť svoje ceny v súlade so svojimi výrobnými nákladmi, čo viedlo k vážnym stratám. |
| --- | --- |

(263)

Okrem toho situáciu výrobného odvetvia Únie ovplyvnil dovoz z Brazílie a vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Tieto faktory však mali veľmi obmedzený vplyv na výrobné odvetvie, pretože dovoz z Brazílie sa uskutočňoval za podobné ceny ako čínsky dovoz, ale v oveľa nižších objemoch. Masívny čínsky dovoz za ceny oveľa nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie je hlavným dôvodom, prečo výrobné odvetvie Únie stratilo odbyt a nemohlo zvýšiť svoje ceny v súlade so svojimi výrobnými nákladmi, čo viedlo k vážnym stratám.

| (264) | Komisia teda rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu. |
| --- | --- |

(264)

Komisia teda rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu.

| (265) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu a že ostatné faktory, či už posudzované jednotlivo alebo spoločne, neoslabili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. Ujma je zrejmá vo vývoji výroby, využití kapacity, objeme predaja na trhu Únie, podiele na trhu, zamestnanosti, produktivite, výrobných nákladoch, ziskovosti a návratnosti investícií. |
| --- | --- |

(265)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu a že ostatné faktory, či už posudzované jednotlivo alebo spoločne, neoslabili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. Ujma je zrejmá vo vývoji výroby, využití kapacity, objeme predaja na trhu Únie, podiele na trhu, zamestnanosti, produktivite, výrobných nákladoch, ziskovosti a návratnosti investícií.

6.   ÚROVEŇ OPATRENÍ

ÚROVEŇ OPATRENÍ

| (266) | V tomto prípade navrhovatelia tvrdili, že existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na posúdenie primeranej úrovne opatrení preto Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebného na odstránenie ujmy, ktorú by výrobné odvetvie Únie utrpelo, ak by neexistovali narušenia podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Následne preskúmala, či by dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov bolo vyššie než ich rozpätie predaja pod cieľovú cenu (pozri odôvodnenia 275 až 281). |
| --- | --- |

(266)

V tomto prípade navrhovatelia tvrdili, že existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na posúdenie primeranej úrovne opatrení preto Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebného na odstránenie ujmy, ktorú by výrobné odvetvie Únie utrpelo, ak by neexistovali narušenia podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Následne preskúmala, či by dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov bolo vyššie než ich rozpätie predaja pod cieľovú cenu (pozri odôvodnenia 275 až 281).

6.1.   Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

| (267) | Ujma by bola odstránená, ak by bolo výrobné odvetvie Únie schopné dosahovať cieľový zisk predajom za cieľovú cenu v zmysle článku 7 ods. 2c a 2d základného nariadenia. |
| --- | --- |

(267)

Ujma by bola odstránená, ak by bolo výrobné odvetvie Únie schopné dosahovať cieľový zisk predajom za cieľovú cenu v zmysle článku 7 ods. 2c a 2d základného nariadenia.

| (268) | V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia pri určovaní cieľového zisku zohľadnila tieto faktory: úroveň ziskovosti pred zvýšením dovozu z krajiny, ktorá je predmetom prešetrovania, úroveň ziskovosti potrebnej na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskum a vývoj a inovácie, ako aj úroveň očakávanej ziskovosti za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Takéto ziskové rozpätie by nemalo byť nižšie ako 6 %. |
| --- | --- |

(268)

V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia pri určovaní cieľového zisku zohľadnila tieto faktory: úroveň ziskovosti pred zvýšením dovozu z krajiny, ktorá je predmetom prešetrovania, úroveň ziskovosti potrebnej na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskum a vývoj a inovácie, ako aj úroveň očakávanej ziskovosti za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Takéto ziskové rozpätie by nemalo byť nižšie ako 6 %.

| (269) | Komisia najskôr stanovila základný zisk pokrývajúci celkové náklady za bežných podmienok hospodárskej súťaže. V rokoch 2017 a 2018, predtým ako výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, sa vážený priemer miery ziskovosti výrobného odvetvia Únie pohyboval od 9,7 % do 12,5 % z obratu, ako sa uvádza v tabuľke 11. Takéto ziskové rozpätie sa v tomto prešetrovaní považovalo za základný zisk pokrývajúci celkové náklady za bežných podmienok hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(269)

Komisia najskôr stanovila základný zisk pokrývajúci celkové náklady za bežných podmienok hospodárskej súťaže. V rokoch 2017 a 2018, predtým ako výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, sa vážený priemer miery ziskovosti výrobného odvetvia Únie pohyboval od 9,7 % do 12,5 % z obratu, ako sa uvádza v tabuľke 11. Takéto ziskové rozpätie sa v tomto prešetrovaní považovalo za základný zisk pokrývajúci celkové náklady za bežných podmienok hospodárskej súťaže.

| (270) | Keďže jeden z výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania nevyrobil významné množstvo silicidu vápnika, jeho náklady sa nepovažovali za spoľahlivé a primerané na účely stanovenia cieľovej ceny. Keďže sa predaj tohto výrobcu realizoval prevažne zo zásob vyrobených v roku 2019, výrobné náklady za uvedený rok sa pre toto prešetrovanie považovali za primerané. |
| --- | --- |

(270)

Keďže jeden z výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania nevyrobil významné množstvo silicidu vápnika, jeho náklady sa nepovažovali za spoľahlivé a primerané na účely stanovenia cieľovej ceny. Keďže sa predaj tohto výrobcu realizoval prevažne zo zásob vyrobených v roku 2019, výrobné náklady za uvedený rok sa pre toto prešetrovanie považovali za primerané.

| (271) | Na základe sa toho cena nespôsobujúca ujmu pohybuje od 1 650 do 1 750 EUR za tonu, čo je výsledkom uplatnenia uvedeného ziskového rozpätia medzi 9,7 % a 12,5 % na vážený priemer výrobných nákladov výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(271)

Na základe sa toho cena nespôsobujúca ujmu pohybuje od 1 650 do 1 750 EUR za tonu, čo je výsledkom uplatnenia uvedeného ziskového rozpätia medzi 9,7 % a 12,5 % na vážený priemer výrobných nákladov výrobcov z Únie.

| (272) | V súlade s článkom 7 ods. 2d základného nariadenia Komisia napokon posúdila budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a z dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú v období uplatňovania opatrenia podľa článku 11 ods. 2 Na základe dôkazov dostupných v predbežnej fáze Komisia zistila, že výrobnému odvetviu Únie nevznikli v tejto súvislosti žiadne dodatočné náklady. |
| --- | --- |

(272)

V súlade s článkom 7 ods. 2d základného nariadenia Komisia napokon posúdila budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a z dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú v období uplatňovania opatrenia podľa článku 11 ods. 2 Na základe dôkazov dostupných v predbežnej fáze Komisia zistila, že výrobnému odvetviu Únie nevznikli v tejto súvislosti žiadne dodatočné náklady.

| (273) | Komisia potom určila úroveň rozpätia predaja pod cenu na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, ktorá bola stanovená na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženým priemerom ceny podobného výrobku nespôsobujúcej ujmu, ktorý výrobcovia z Únie predávali počas obdobia prešetrovania na trhu Únie. Každý rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel váženého priemeru hodnoty CIF dovozu. |
| --- | --- |

(273)

Komisia potom určila úroveň rozpätia predaja pod cenu na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, ktorá bola stanovená na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženým priemerom ceny podobného výrobku nespôsobujúcej ujmu, ktorý výrobcovia z Únie predávali počas obdobia prešetrovania na trhu Únie. Každý rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel váženého priemeru hodnoty CIF dovozu.

| (274) | Úroveň odstránenia ujmy v prípade „ostatných spolupracujúcich spoločností“ a v prípade „všetkých ostatných spoločností“ je vymedzená rovnako ako dumpingové rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenie 168).







  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie (%) | Rozpätie predaja pod cieľovú cenu (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 73,4 | 31,5 |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 132,8 | 43,3 |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 85,9 | 32,8 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 142,3 | 50,6 |

(274)

Úroveň odstránenia ujmy v prípade „ostatných spolupracujúcich spoločností“ a v prípade „všetkých ostatných spoločností“ je vymedzená rovnako ako dumpingové rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenie 168).

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie (%)

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu (v %)

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

73,4

31,5

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

132,8

43,3

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

85,9

32,8

Všetky ostatné spoločnosti

142,3

50,6

| (275) | Keďže takto vypočítané rozpätie predaja pod cenu bolo nižšie ako dumpingové rozpätie, Komisia vykonala preskúmanie požadované podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(275)

Keďže takto vypočítané rozpätie predaja pod cenu bolo nižšie ako dumpingové rozpätie, Komisia vykonala preskúmanie požadované podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia.

6.2.   Preskúmanie rozpätia primeraného na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie

Preskúmanie rozpätia primeraného na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie

6.2.1.   Deformácie trhu so surovinami

Deformácie trhu so surovinami

| (276) | Navrhovateľ v podnete poskytol dostatočné dôkazy o tom, že pokiaľ ide o dotknutý výrobok, v ČĽR existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Podľa dôkazov uvedených v podnete elektrina, ktorá predstavuje 20 % výrobných nákladov dotknutého výrobku, podlieha v ČĽR systému dvojakých cien. Ako teda bolo uvedené v oznámení o začatí konania, v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia sa prešetrovanie Komisie týkalo preskúmania údajných deformácií a akýchkoľvek iných deformácií v ČĽR, na ktoré sa vzťahuje článok 7 ods. 2a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(276)

Navrhovateľ v podnete poskytol dostatočné dôkazy o tom, že pokiaľ ide o dotknutý výrobok, v ČĽR existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Podľa dôkazov uvedených v podnete elektrina, ktorá predstavuje 20 % výrobných nákladov dotknutého výrobku, podlieha v ČĽR systému dvojakých cien. Ako teda bolo uvedené v oznámení o začatí konania, v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia sa prešetrovanie Komisie týkalo preskúmania údajných deformácií a akýchkoľvek iných deformácií v ČĽR, na ktoré sa vzťahuje článok 7 ods. 2a základného nariadenia.

| (277) | Komisia najprv identifikovala hlavné suroviny vrátane energie, ktoré každý spolupracujúci vyvážajúci výrobca používa pri výrobe dotknutého výrobku. Za hlavné suroviny sa považovali tie suroviny, ktoré pravdepodobne predstavujú aspoň 17 % výrobných nákladov dotknutého výrobku. Komisia stanovila, že elektrická energia je jedinou surovinou, ktorá prestavuje viac než 17 % výrobných nákladov na dotknutý výrobok. |
| --- | --- |

(277)

Komisia najprv identifikovala hlavné suroviny vrátane energie, ktoré každý spolupracujúci vyvážajúci výrobca používa pri výrobe dotknutého výrobku. Za hlavné suroviny sa považovali tie suroviny, ktoré pravdepodobne predstavujú aspoň 17 % výrobných nákladov dotknutého výrobku. Komisia stanovila, že elektrická energia je jedinou surovinou, ktorá prestavuje viac než 17 % výrobných nákladov na dotknutý výrobok.

| (278) | Komisia následne preskúmala, či je elektrina deformovaná systémom dvojakých cien alebo akýmikoľvek inými opatreniami uvedenými v článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na tento účel Komisia použila informácie uvedené v podnete, ako aj informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 21, Komisia v tejto súvislosti zaslala čínskej vláde dotazník. Čínska vláda na tento dotazník nereagovala. Následne Komisia listom z 31. marca 2021 informovala čínsku vládu, že v tejto súvislosti možno bude musieť uplatniť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Čínska vláda nereagovala ani na tento list. |
| --- | --- |

(278)

Komisia následne preskúmala, či je elektrina deformovaná systémom dvojakých cien alebo akýmikoľvek inými opatreniami uvedenými v článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na tento účel Komisia použila informácie uvedené v podnete, ako aj informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 21, Komisia v tejto súvislosti zaslala čínskej vláde dotazník. Čínska vláda na tento dotazník nereagovala. Následne Komisia listom z 31. marca 2021 informovala čínsku vládu, že v tejto súvislosti možno bude musieť uplatniť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Čínska vláda nereagovala ani na tento list.

| (279) | Navrhovateľ v podnete tvrdil, že cena elektrickej energie v severných provinciách ČĽR je deformovaná systémom dvojakých cien. Na podporu tohto tvrdenia sa v podnete uvádza aj porovnanie cien elektrickej energie v severných provinciách ČĽR, v ktorých sídlia hlavní vývozcovia CaSi, s vývoznou cenou elektriny vyvážanej z tých istých provincií, pričom z porovnania vyplýva, že cena vyvážanej elektrickej energie je trvale výrazne vyššia. |
| --- | --- |

(279)

Navrhovateľ v podnete tvrdil, že cena elektrickej energie v severných provinciách ČĽR je deformovaná systémom dvojakých cien. Na podporu tohto tvrdenia sa v podnete uvádza aj porovnanie cien elektrickej energie v severných provinciách ČĽR, v ktorých sídlia hlavní vývozcovia CaSi, s vývoznou cenou elektriny vyvážanej z tých istých provincií, pričom z porovnania vyplýva, že cena vyvážanej elektrickej energie je trvale výrazne vyššia.

| (280) | Prešetrovaním sa nezistili žiadne dôkazy o tom, že by v ČĽR existoval systém dvojakých cien alebo akékoľvek iné opatrenia uvedené v článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Okrem toho v severných regiónoch uvedených v podnete nemá sídlo žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia uviedli, že vo svojej provincii nakupovali elektrickú energiu pri trhových sadzbách; jeden z nich poskytol dôkazy o tom, že sadzby elektrickej energie sú v jeho regióne oveľa vyššie ako sadzby uvedené v podnete. |
| --- | --- |

(280)

Prešetrovaním sa nezistili žiadne dôkazy o tom, že by v ČĽR existoval systém dvojakých cien alebo akékoľvek iné opatrenia uvedené v článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Okrem toho v severných regiónoch uvedených v podnete nemá sídlo žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia uviedli, že vo svojej provincii nakupovali elektrickú energiu pri trhových sadzbách; jeden z nich poskytol dôkazy o tom, že sadzby elektrickej energie sú v jeho regióne oveľa vyššie ako sadzby uvedené v podnete.

| (281) | Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že na základe dôkazov v spise v tejto fáze prešetrovania a osobitných okolností tohto prípadu elektrická energia nepodlieha narušeniu v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(281)

Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že na základe dôkazov v spise v tejto fáze prešetrovania a osobitných okolností tohto prípadu elektrická energia nepodlieha narušeniu v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia.

6.3.   Záver o úrovni opatrení

Záver o úrovni opatrení

| (282) | V nadväznosti na uvedené posúdenie by predbežné antidumpingové clá mali byť v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia stanovené takto:






  Spoločnosť | Predbežné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 50,6  % |

(282)

V nadväznosti na uvedené posúdenie by predbežné antidumpingové clá mali byť v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia stanovené takto:

Spoločnosť

Predbežné antidumpingové clo

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

Všetky ostatné spoločnosti

50,6  %

7.   ZÁUJEM ÚNIE

ZÁUJEM ÚNIE

| (283) | Keďže sa Komisia rozhodla, že uplatní článok 7 ods. 2 základného nariadenia, v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je napriek zisteniu existencie dumpingu spôsobujúceho ujmu v záujme Únie prijať opatrenia. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov, ako napríklad výrobcov jadrového drôtu a oceliarskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(283)

Keďže sa Komisia rozhodla, že uplatní článok 7 ods. 2 základného nariadenia, v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je napriek zisteniu existencie dumpingu spôsobujúceho ujmu v záujme Únie prijať opatrenia. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov, ako napríklad výrobcov jadrového drôtu a oceliarskeho priemyslu.

7.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

Záujem výrobného odvetvia Únie

| (284) | Výrobné odvetvie Únie predstavuje v tomto prešetrovaní 100 % výroby v Únii. Kombinácia faktorov vrátane rastúceho prenikania čínskeho dovozu za nízke ceny spôsobila v roku 2019 zložité trhové podmienky a táto situácia sa v roku 2020 zhoršila ďalším prenikaním dovozu a poklesom spotreby, ktorý čiastočne spôsobila pandémia COVID-19. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značný pokles výroby, objemu predaja, zamestnanosti a ziskovosti. |
| --- | --- |

(284)

Výrobné odvetvie Únie predstavuje v tomto prešetrovaní 100 % výroby v Únii. Kombinácia faktorov vrátane rastúceho prenikania čínskeho dovozu za nízke ceny spôsobila v roku 2019 zložité trhové podmienky a táto situácia sa v roku 2020 zhoršila ďalším prenikaním dovozu a poklesom spotreby, ktorý čiastočne spôsobila pandémia COVID-19. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značný pokles výroby, objemu predaja, zamestnanosti a ziskovosti.

| (285) | Spoločnosť Ferropem, najväčší výrobca z Únie, bola nútená začať realizovať plán reštrukturalizácie, ktorý zahŕňal možné zatvorenie hlavného závodu na výrobu silicidu vápnika v Château Feuillet. Uloženie opatrení na čínsky dovoz by spoločnosti Ferropem umožnilo obnoviť výrobu silicidu vápnika v inom závode v Únii. Zamestnanosť v závode v Château Feuillet bola približne 250 ekvivalentov plného pracovného času, z toho značná časť bola počas posudzovaného obdobia spojená s výrobou silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(285)

Spoločnosť Ferropem, najväčší výrobca z Únie, bola nútená začať realizovať plán reštrukturalizácie, ktorý zahŕňal možné zatvorenie hlavného závodu na výrobu silicidu vápnika v Château Feuillet. Uloženie opatrení na čínsky dovoz by spoločnosti Ferropem umožnilo obnoviť výrobu silicidu vápnika v inom závode v Únii. Zamestnanosť v závode v Château Feuillet bola približne 250 ekvivalentov plného pracovného času, z toho značná časť bola počas posudzovaného obdobia spojená s výrobou silicidu vápnika.

| (286) | Opatrenia by zlepšili trhové podmienky pre oboch výrobcov z Únie, pretože by im pomohli znovu získať stratený podiel na trhu a odstránil by sa cenový tlak, ak by ceny čínskeho dovozu boli vyššie v dôsledku antidumpingových ciel. Opatrenia by tiež spoločnosti Ferropem uľahčili realizáciu jej plánu reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(286)

Opatrenia by zlepšili trhové podmienky pre oboch výrobcov z Únie, pretože by im pomohli znovu získať stratený podiel na trhu a odstránil by sa cenový tlak, ak by ceny čínskeho dovozu boli vyššie v dôsledku antidumpingových ciel. Opatrenia by tiež spoločnosti Ferropem uľahčili realizáciu jej plánu reštrukturalizácie.

| (287) | Neuloženie opatrení by ohrozilo výrobné odvetvie Únie, pretože akékoľvek pokračovanie neudržateľnej situácie na trhu v rokoch 2019 a 2020 by ohrozilo budúcu výrobu silicidu vápnika v Únii. |
| --- | --- |

(287)

Neuloženie opatrení by ohrozilo výrobné odvetvie Únie, pretože akékoľvek pokračovanie neudržateľnej situácie na trhu v rokoch 2019 a 2020 by ohrozilo budúcu výrobu silicidu vápnika v Únii.

| (288) | Okrem toho ziskovosť, ba dokonca existencia výroby iných ferozliatin by bola ohrozená, ak by sa na výrobu takýchto výrobkov využívali rovnaké zariadenia ako v prípade silicidu vápnika. Dôvodom je, že zariadenia na výrobu ferozliatin závisia od rozdelenia fixných nákladov, ktoré umožňuje znížiť jednotkové výrobné náklady s cieľom dosiahnuť ziskovosť závodov. |
| --- | --- |

(288)

Okrem toho ziskovosť, ba dokonca existencia výroby iných ferozliatin by bola ohrozená, ak by sa na výrobu takýchto výrobkov využívali rovnaké zariadenia ako v prípade silicidu vápnika. Dôvodom je, že zariadenia na výrobu ferozliatin závisia od rozdelenia fixných nákladov, ktoré umožňuje znížiť jednotkové výrobné náklady s cieľom dosiahnuť ziskovosť závodov.

| (289) | Je zrejmé, že uloženie opatrení by bolo v záujme tak odvetvia silicidu vápnika, ako aj širšieho odvetvia výroby ferozliatin. |
| --- | --- |

(289)

Je zrejmé, že uloženie opatrení by bolo v záujme tak odvetvia silicidu vápnika, ako aj širšieho odvetvia výroby ferozliatin.

7.2.   Záujem neprepojených dovozcov a výrobcov jadrového drôtu

Záujem neprepojených dovozcov a výrobcov jadrového drôtu

| (290) | Z prešetrovania vyplynulo, že prevažná väčšina dovozu zo všetkých krajín sa realizovala vo forme prachu alebo hrudiek a zvyčajne sa pretransformovala na výrobky z jadrového drôtu v Únii predtým, ako sa predala najväčšiemu odvetviu koncových používateľov, oceliarskemu priemyslu. Z toho dôvodu sa tu záujem výrobcov jadrového drôtu posudzuje spolu s dovozcami. |
| --- | --- |

(290)

Z prešetrovania vyplynulo, že prevažná väčšina dovozu zo všetkých krajín sa realizovala vo forme prachu alebo hrudiek a zvyčajne sa pretransformovala na výrobky z jadrového drôtu v Únii predtým, ako sa predala najväčšiemu odvetviu koncových používateľov, oceliarskemu priemyslu. Z toho dôvodu sa tu záujem výrobcov jadrového drôtu posudzuje spolu s dovozcami.

| (291) | Ako už bolo uvedené, v nadväznosti na rozhodnutie neuplatniť výber vzorky predložili vyplnené dotazníky dvaja dovozcovia. Išlo o spoločnosť Affival SAS vo Francúzsku a spoločnosť Coftech G.m.b.H. v Nemecku. Ďalší výrobca jadrového drôtu, spoločnosť Filo D.o.o. v Slovinsku, spolupracoval tak, že predložil vyplnený používateľský dotazník, keďže on priamo nedovážal. |
| --- | --- |

(291)

Ako už bolo uvedené, v nadväznosti na rozhodnutie neuplatniť výber vzorky predložili vyplnené dotazníky dvaja dovozcovia. Išlo o spoločnosť Affival SAS vo Francúzsku a spoločnosť Coftech G.m.b.H. v Nemecku. Ďalší výrobca jadrového drôtu, spoločnosť Filo D.o.o. v Slovinsku, spolupracoval tak, že predložil vyplnený používateľský dotazník, keďže on priamo nedovážal.

| (292) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia jadrového drôtu vyrábajú aj iné výrobky vo forme jadrového drôtu. V prípade uvedených spolupracujúcich podnikov sa obrat v prípade výrobkov obsahujúcich silicid vápnika v porovnaní s celkovým obratom pohyboval od menej ako 10 % do takmer 50 %. |
| --- | --- |

(292)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia jadrového drôtu vyrábajú aj iné výrobky vo forme jadrového drôtu. V prípade uvedených spolupracujúcich podnikov sa obrat v prípade výrobkov obsahujúcich silicid vápnika v porovnaní s celkovým obratom pohyboval od menej ako 10 % do takmer 50 %.

| (293) | Výrobcovia jadrového drôtu získavajú silicid vápnika z dotknutej krajiny, iných tretích krajín a od výrobného odvetvia Únie. Ich hlavnou obavou bolo, že opatrenia na čínsky dovoz narušia trh so silicidom vápnika v Únii a môžu obmedziť dovoz z jedného z ich hlavných zdrojov dodávok. |
| --- | --- |

(293)

Výrobcovia jadrového drôtu získavajú silicid vápnika z dotknutej krajiny, iných tretích krajín a od výrobného odvetvia Únie. Ich hlavnou obavou bolo, že opatrenia na čínsky dovoz narušia trh so silicidom vápnika v Únii a môžu obmedziť dovoz z jedného z ich hlavných zdrojov dodávok.

| (294) | Treba však pripomenúť, že na celom svete existujú ďalšie zdroje dodávok, pričom v posudzovanom období boli hlavnými z nich Brazília a Argentína, a že opatrenia sú určené na obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu Únie v prospech všetkých subjektov na tomto trhu. Ak sa neuložia opatrenia, mohlo by to ohroziť dodávky silicidu vápnika od dvoch výrobcov z Únie, čo by poškodilo všetkých účastníkov dodávateľského reťazca silicidu vápnika. |
| --- | --- |

(294)

Treba však pripomenúť, že na celom svete existujú ďalšie zdroje dodávok, pričom v posudzovanom období boli hlavnými z nich Brazília a Argentína, a že opatrenia sú určené na obnovenie spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu Únie v prospech všetkých subjektov na tomto trhu. Ak sa neuložia opatrenia, mohlo by to ohroziť dodávky silicidu vápnika od dvoch výrobcov z Únie, čo by poškodilo všetkých účastníkov dodávateľského reťazca silicidu vápnika.

7.3.   Záujem koncových používateľov

Záujem koncových používateľov

| (295) | Z informácií v podnete vyplýva, že hlavným odvetvím používateľov je oceliarsky priemysel. Silicid vápnika sa však používa aj v zlievarňach a v chemickom priemysle. |
| --- | --- |

(295)

Z informácií v podnete vyplýva, že hlavným odvetvím používateľov je oceliarsky priemysel. Silicid vápnika sa však používa aj v zlievarňach a v chemickom priemysle.

| (296) | Dotazník vyplnil len jeden výrobca ocele, spoločnosť AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Okrem toho k prešetrovaniu predložili pripomienky združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia (Wirtschaftsvereinigung Stahl). |
| --- | --- |

(296)

Dotazník vyplnil len jeden výrobca ocele, spoločnosť AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. Okrem toho k prešetrovaniu predložili pripomienky združenie Eurofer a nemecká oceliarska federácia (Wirtschaftsvereinigung Stahl).

| (297) | Združenie Eurofer a nemecká oceľová federácia uviedli, že uloženie antidumpingových ciel nie je v záujme Únie a že uloženie antidumpingových opatrení nemá ekonomické opodstatnenie. Hlavná obava sa týkala dostupnosti dodávok pre oceliarsky priemysel. Tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nikdy nedodalo viac než 42 % zrejmej spotreby Únie. |
| --- | --- |

(297)

Združenie Eurofer a nemecká oceľová federácia uviedli, že uloženie antidumpingových ciel nie je v záujme Únie a že uloženie antidumpingových opatrení nemá ekonomické opodstatnenie. Hlavná obava sa týkala dostupnosti dodávok pre oceliarsky priemysel. Tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nikdy nedodalo viac než 42 % zrejmej spotreby Únie.

| (298) | Okrem toho tvrdili, že z údajov o kapacite, ktoré uverejnil jeden výrobca z Únie, vyplýva len obmedzené množstvo voľnej kapacity. Je preto vraj veľmi otázne, či by výrobné odvetvie Únie bolo schopné zásobovať používateľov, ak by sa na čínsky dovoz uplatňovali antidumpingové clá. |
| --- | --- |

(298)

Okrem toho tvrdili, že z údajov o kapacite, ktoré uverejnil jeden výrobca z Únie, vyplýva len obmedzené množstvo voľnej kapacity. Je preto vraj veľmi otázne, či by výrobné odvetvie Únie bolo schopné zásobovať používateľov, ak by sa na čínsky dovoz uplatňovali antidumpingové clá.

| (299) | Okrem toho tvrdili, že neexistuje žiadny alternatívny zdroj, ktorý by mohol nahradiť čínske objemy, a že clá už sa už v Únii vyberajú vo forme ciel na dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(299)

Okrem toho tvrdili, že neexistuje žiadny alternatívny zdroj, ktorý by mohol nahradiť čínske objemy, a že clá už sa už v Únii vyberajú vo forme ciel na dovoz z Číny.

| (300) | V tejto súvislosti výrobné odvetvie Únie uviedlo, že nespochybňuje, že by mal existovať priestor pre rôzne zdroje dodávok, pokiaľ sa takýto dovoz uskutočňuje za spravodlivé ceny. V súčasnosti sa však dovoz z ČĽR uskutočňuje na úrovniach spôsobujúcich ujmu, čo ohrozuje výrobu v Únii. |
| --- | --- |

(300)

V tejto súvislosti výrobné odvetvie Únie uviedlo, že nespochybňuje, že by mal existovať priestor pre rôzne zdroje dodávok, pokiaľ sa takýto dovoz uskutočňuje za spravodlivé ceny. V súčasnosti sa však dovoz z ČĽR uskutočňuje na úrovniach spôsobujúcich ujmu, čo ohrozuje výrobu v Únii.

| (301) | Pokiaľ ide o zdroje dodávok, Komisia dospela k záveru, že v súčasnosti existuje niekoľko zdrojov dodávok vrátane výrobcov z Únie, ktorí majú veľkú voľnú kapacitu, a dovozu z Číny, Brazílie a Argentíny. Nebolo však v záujme Únie nechať dumpingový čínsky dovoz aj naďalej ohrozovať existenciu výrobného odvetvia Únie v oblasti silicidu vápnika, ktoré tradične zásobovalo veľkú časť trhu Únie. V prípade neexistencie opatrení by oceliarskemu priemyslu jednoznačne vznikli problémy s dodávkami, pretože by sa mohlo stať, že výroba v Únii by už nebude možná. |
| --- | --- |

(301)

Pokiaľ ide o zdroje dodávok, Komisia dospela k záveru, že v súčasnosti existuje niekoľko zdrojov dodávok vrátane výrobcov z Únie, ktorí majú veľkú voľnú kapacitu, a dovozu z Číny, Brazílie a Argentíny. Nebolo však v záujme Únie nechať dumpingový čínsky dovoz aj naďalej ohrozovať existenciu výrobného odvetvia Únie v oblasti silicidu vápnika, ktoré tradične zásobovalo veľkú časť trhu Únie. V prípade neexistencie opatrení by oceliarskemu priemyslu jednoznačne vznikli problémy s dodávkami, pretože by sa mohlo stať, že výroba v Únii by už nebude možná.

| (302) | Komisia preskúmala aj pravdepodobný finančný vplyv opatrení na oceliarsky priemysel v prípade uloženia opatrení. Podľa navrhovateľa by obnovenie spravodlivých trhových podmienok odberateľskému odvetviu neprinieslo neprimerané náklady. Z informácií uvedených v odpovedi spoločnosti AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vyplynulo, že nákup silicidu vápnika predstavuje veľmi nízke percento jeho nákladov (menej ako 0,5 %). Uloženie opatrení oceliarskemu priemyslu bude mať preto okrajový finančný vplyv na toto odvetvie. |
| --- | --- |

(302)

Komisia preskúmala aj pravdepodobný finančný vplyv opatrení na oceliarsky priemysel v prípade uloženia opatrení. Podľa navrhovateľa by obnovenie spravodlivých trhových podmienok odberateľskému odvetviu neprinieslo neprimerané náklady. Z informácií uvedených v odpovedi spoločnosti AFV Acciaierie Beltrame S.p.A. vyplynulo, že nákup silicidu vápnika predstavuje veľmi nízke percento jeho nákladov (menej ako 0,5 %). Uloženie opatrení oceliarskemu priemyslu bude mať preto okrajový finančný vplyv na toto odvetvie.

7.4.   Záver o záujme Únie

Záver o záujme Únie

| (303) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že v tejto fáze prešetrovania nie je v záujme Únie uložiť opatrenia na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v dotknutej krajine. |
| --- | --- |

(303)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že v tejto fáze prešetrovania nie je v záujme Únie uložiť opatrenia na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v dotknutej krajine.

8.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (304) | Na základe predbežných záverov, ku ktorým Komisia dospela vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(304)

Na základe predbežných záverov, ku ktorým Komisia dospela vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz.

| (305) | Na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v dotknutej krajine by sa mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia v súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia predaja pod cenu a dumpingové rozpätia, ako sa uvádza v odôvodnení 275. Výška cla bola stanovená na úrovni nižšieho spomedzi týchto rozpätí, t. j. rozpätí dumpingu a predaja pod cieľovú cenu. |
| --- | --- |

(305)

Na dovoz silicidu vápnika s pôvodom v dotknutej krajine by sa mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia v súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia predaja pod cenu a dumpingové rozpätia, ako sa uvádza v odôvodnení 275. Výška cla bola stanovená na úrovni nižšieho spomedzi týchto rozpätí, t. j. rozpätí dumpingu a predaja pod cieľovú cenu.

| (306) | Na základe uvedeného by mali byť sadzby predbežného antidumpingového cla vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:







  Krajina | Spoločnosť | Predbežné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd. | 31,5  % |
| ČĽR | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. | 43,3  % |
| ČĽR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd. | 32,8  % |
| ČĽR | Všetky ostatné spoločnosti | 50,6  % |

(306)

Na základe uvedeného by mali byť sadzby predbežného antidumpingového cla vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

Krajina

Spoločnosť

Predbežné antidumpingové clo

ČĽR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd.

31,5  %

ČĽR

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd.

43,3  %

ČĽR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd.

32,8  %

ČĽR

Všetky ostatné spoločnosti

50,6  %

| (307) | Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sú uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrábajú uvedené právnické osoby. Na dovoz dotknutého výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala uplatňovať sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa naň uplatňovať žiadna individuálna antidumpingová colná sadzba. |
| --- | --- |

(307)

Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sú uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrábajú uvedené právnické osoby. Na dovoz dotknutého výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala uplatňovať sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa naň uplatňovať žiadna individuálna antidumpingová colná sadzba.

| (308) | S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie. |
| --- | --- |

(308)

S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

| (309) | S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(309)

S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (310) | Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi. |
| --- | --- |

(310)

Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi.

| (311) | Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu. |
| --- | --- |

(311)

Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu.

9.   INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

| (312) | Komisia v súlade s článkom 19a základného nariadenia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj širokej verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované. |
| --- | --- |

(312)

Komisia v súlade s článkom 19a základného nariadenia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj širokej verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované.

| (313) | Neboli doručené žiadne pripomienky k presnosti výpočtov. |
| --- | --- |

(313)

Neboli doručené žiadne pripomienky k presnosti výpočtov.

10.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (314) | V záujme správneho administratívneho postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(314)

V záujme správneho administratívneho postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (315) | Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa zmeniť v konečnej fáze prešetrovania, |
| --- | --- |

(315)

Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa zmeniť v konečnej fáze prešetrovania,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz silicidu vápnika, v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN ex 7202 99 80 a ex 2850 00 60 (kódy TARIC 7202998030 a 2850006091) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

2.   Sadzby predbežného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili nižšie uvedené spoločnosti, takéto:

| Krajina | Spoločnosť | Predbežné antidumpingové clo | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., priemyselná zóna Hongguozi, správna oblasť Huinong, mesto Shizuishan, provincia Ningxia | 31,5  % | C721 |
| ČĽR | Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., priemyselný park Zhongwei, mesto Zhongwei, provincia Ningxia | 43,3  % | C722 |
| ČĽR | Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekologický priemyselný parrk Yangxian, mesto Hanzhong, provincia Shaanxi | 32,8  % | C723 |
| ČĽR | Všetky ostatné spoločnosti | 50,6  % | C999 |

Krajina

Spoločnosť

Predbežné antidumpingové clo

Doplnkový kód TARIC

ČĽR

Ningxia Ketong New Material Technology Co. Ltd., priemyselná zóna Hongguozi, správna oblasť Huinong, mesto Shizuishan, provincia Ningxia

31,5  %

C721

ČĽR

Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd., priemyselný park Zhongwei, mesto Zhongwei, provincia Ningxia

43,3  %

C722

ČĽR

Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co. Ltd., ekologický priemyselný parrk Yangxian, mesto Hanzhong, provincia Shaanxi

32,8  %

C723

ČĽR

Všetky ostatné spoločnosti

50,6  %

C999

3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) (dotknutého výrobku) predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [dotknutej krajine]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“
  Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.

4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.

5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

1.   Zainteresované strany predložia svoje písomné pripomienky k tomuto nariadeniu Komisii do 15 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

2.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie Komisiou, tak urobia do piatich kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

3.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach, sa vyzývajú, aby tak urobili do piatich kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Úradník pre vypočutie preskúma žiadosti predložené po tejto lehote a môže sa rozhodnúť, či také žiadosti prijme.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. októbra 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu silicidu vápnika s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 58, 18.2.2021, s. 60).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

3

(4)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

4

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/909 z 30. júna 2020, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Rusku a Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 2).

5

(6)  Tamže, odôvodnenia 54 – 60 a 111 – 115.

6

(7)  Tamže, odôvodnenia 61 – 64.

7

(8)  Tamže, odôvodnenia 66 – 69. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv, bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch (a to štátnych, ako aj súkromných) sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách strany), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu. Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo. Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve, vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov silicidu vápnika a dodávateľov ich vstupov.

8

(9)  Tamže, odôvodnenia 70 – 80.

9

(10)  Tamže, odôvodnenia 81 – 86.

10

(11)  Tamže, odôvodnenia 87 – 90.

11

(12)  Tamže, odôvodnenia 91 – 110.

12

(13)  Pozri webové sídlo spoločnosti: http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/ (stránka navštívená 3. augusta 2021). „Je kontrolovaná spoločnosťou Shaanxi Nonferrous Metallurgical Mining, dcérskou spoločnosťou rozsiahleho štátom vlastneného podniku Shaanxi Nonferrous Group. Spoločnosť má podnikové technologické centrum uznané na úrovni provincie; ide o komplexný podnik zameraný na tavenie neželezných kovov a ferozliatin, spracúvanie, výskum a vývoj, ako aj obchodovanie na vývoz. Je to národný „podnik s vyspelými technológiami“, „demonštračný podnik v oblasti technologických inovácií“ na úrovni provincie Shaanxi, „podnik určujúci referenčnú kvalitu“ na úrovni provincie Shaanxi, ako aj vedúci Čínskeho združenia výrobného odvetvia ferozliatin a vedúci Inštitútu pre kovy provincie Shaanxi“.

13

Spoločnosť má podnikové technologické centrum uznané na úrovni provincie; ide o komplexný podnik zameraný na tavenie neželezných kovov a ferozliatin, spracúvanie, výskum a vývoj, ako aj obchodovanie na vývoz.

(14)  Pozri najmä tento výňatok: „Spoločnosť Shaanxi Shenghua Metallurgical & Chemical Co., Ltd. bola založená v novembri 2007. Po reorganizácii aktív v roku 2013 sa stala dcérskou spoločnosťou spoločnosti Shaanxi Nonferrous Metals. Pod silným vedením spoločnosti skupiny a so silnou podporou vlády a celej spoločnosti všetky kádre spoločnosti a všetci jej zamestnanci spoločne tvrdo pracovali a dosiahli významný hospodársky a sociálny prínos a získali prvú cenu v hodnotení vied a technológií v Shaanxi, ako aj mnohých ďalších ocenení [...]. Patrí do štvrtej skupiny podnikov vyrábajúcich ferozliatiny schválených ministerstvom priemyslu a informačných technológií a má právo dovážať a vyvážať.“ http://sxshyh.cn/index/index/about.

14

Po reorganizácii aktív v roku 2013 sa stala dcérskou spoločnosťou spoločnosti Shaanxi Nonferrous Metals. Pod silným vedením spoločnosti skupiny a so silnou podporou vlády a celej spoločnosti všetky kádre spoločnosti a všetci jej zamestnanci spoločne tvrdo pracovali a dosiahli významný hospodársky a sociálny prínos a získali prvú cenu v hodnotení vied a technológií v Shaanxi, ako aj mnohých ďalších ocenení [...].

(15)  Pozri webové sídlo parku – článok 68: „Podniky vstupujúce do vysokokapacitných priemyselných parkov, ktoré určil autonómny región, môžu využívať preferenčné politiky v oblasti elektrickej energie, ktoré autonómny región pravidelne oznamuje.“ http://www.gdsnxsh.com/h-nd-226.html (stránka navštívená 3. augusta 2021).

15

(16)  V roku 2017 pripadalo na päť najväčších výrobcov elektrickej energie 45,5 % (Huaneng, Huadian, Guodian, Datang a State Power Investment). Pridaním ostatných štátom vlastnených výrobcov energie, ako sú China Yangtze Power Co. Ltd a CGN, by tento údaj pravdepodobne presiahol 50 %. Zdroj: http://www.wusuobuneng.cn/archives/22266 (stránka navštívená 25. augusta 2017). Podľa údajov za rok 2015 podľa štatistickej ročenky Číny z roku 2016, Národný štatistický úrad Číny, 97 % celkovej výroby a dodávok elektrickej energie a tepelnej energie vlastnil štát (97 % aktív a 83 % z hľadiska počtu podnikov). Pozri správu, s. 218.

16

(17)  http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/lingdaotuandui/

17

(18)  Pozri článok z 20. júla 2020 na webovom sídle spoločnosti: http://www.sxshyh.com/html/xinwenzixun/gongsixinwen/301.html (stránka naposledy navštívená 27. júla 2021). K dispozícii sú aj iné takéto záznamy o práci na budovaní strany. Pozri tiež opis inej schôdze vo februári 2018: „Podujatie usporiadal tajomník strany spoločnosti a generálny riaditeľ súdruh Wei Xinhua. Súdruh Yang Hui, zástupca tajomníka výboru strany, tajomník disciplinárneho výboru a predseda odborového združenia v Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd., sa na schôdzi venoval osobitnej študijnej téme skupiny pre neželezné kovy „Nevyvážený a nedostatočný rozvoj“ a objasnil účel a význam diskusie: v záujme dôsledného plnenia ducha 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny v súlade s dokumentmi a požiadavkami výboru strany korporácie skupiny pre neželezné kovy a výboru strany metalurgickej skupiny, počnúc aspektmi prác budovania strany, výroby a prevádzky, riadenia vnútornej kontroly, reformy a inovácií a dôkladnej analýzy symptómov a príčin nerovnováhy a nedostatkov v samotnom rozvoji spoločnosti a navrhnutia riešení a opatrení.“ http://www.sxshyh.com/html/dangqungongzuo/dangjiangongzuo/2018/0205/211.html (stránka navštívená 27. júla 2021).

18

Súdruh Yang Hui, zástupca tajomníka výboru strany, tajomník disciplinárneho výboru a predseda odborového združenia v Shenghua Metallurgical Chemical Industry Co., Ltd., sa na schôdzi venoval osobitnej študijnej téme skupiny pre neželezné kovy „Nevyvážený a nedostatočný rozvoj“ a objasnil účel a význam diskusie: v

(19)  Pozri bod IX.5 katalógu. https://www.ndrc.gov.cn/yjzxDownload/20200812xbdqgllcyfzml.pdf (stránka navštívená 3. augusta 2021).

19

(20)  Správa – kapitola 10, s. 221 – 230.

20

(21)  Napríklad reformami v roku 2002 sa výroba elektrickej energie oddelila od prenosových a distribučných sietí, ktoré teraz prevádzkujú samostatné subjekty.

21

(22)  
  Stanoviská týkajúce sa prehĺbenia reformy energetického sektora, ktoré v marci 2015 vydal Ústredný výbor Komunistickej strany Číny a Štátna rada.

22

Stanoviská týkajúce sa prehĺbenia reformy energetického sektora

(23)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html?code=&state=123 (stránka navštívená 3. augusta 2021).

23

(24)  Hlavne „Sekcie miestnej správy v koordinácii s vyslaným subjektom Národnej energetickej správy včas podávajú správy Národnej komisii pre rozvoj a reformu a štátnej energetickej správe o podpísaní strednodobých a dlhodobých zmlúv, ako aj o príslušných otázkach, a zabezpečujú prepojenie podpisovania strednodobých a dlhodobých zmlúv so spotovou energiou.“

24

(25)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (stránka navštívená 3. augusta 2021).

25

(26)  Správa – kapitola 10.

26

(27)  Správa – kapitola 12, s. 269.

27

(28)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/633 zo 14. apríla 2021, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Indonézii (Ú. v. EÚ L 132, 19.4.2021, s. 63), odôvodnenie 81.

28

(29)  K dispozícii na webovom sídle NEA: www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (stránka navštívená 3. augusta 2021).

29

(30)  Oznámenie NDRC č. 902 (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (stránka navštívená 5. augusta 2021).

30

(31)  Oznámenie č. 338 (2021). www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (stránka navštívená 3. augusta 2021).

31

(32)  Pozri článok webového sídla Nasdaq (originál Reuters Beijing Newsroom). China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output (Čína predlžuje skúšobnú prevádzku 15 uhoľných baní o jeden rok s ciešom zvýšiť produkciu), 4. augusta 2021. https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04.

32

China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output

(33)  Správa – oddiel 12.3.1.1. Vápencu a kremencu sa venuje najmä príloha 4 k plánu, ktorá sa týka projektových noriem pre minimálnu ťažobnú stupnicu kľúčových nerastov.

33

(34)  K dispozícii na adrese: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

34

(35)  Webové sídlo spoločnosti http://www.sxshyh.com/html/guanyuwomen/.

35

(36)  Pozri článok v Ningxia News: Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers (Autonómny región Ningxia pridáva ďalších päť podnikových technologických centier), 27. októbra 2020. http://www.nxnews.net/sz/nxdj/202010/t20201027_6904926.html (stránka navštívená 6. augusta 2021).

36

Ningxia Autonomous Region adds 5 more enterprise technology centers

(37)  Pozri článok v Ningxia Daily: Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry (Spoločnosť Ningxia posilňuje, rozširuje a rozvíja dodávateľský reťazec a vytvára moderné odvetvie surovín), 11. septembra 2020. http://nx.cnr.cn/xwdd/20200911/t20200911_525250053.shtml (stránka navštívená 5. augusta 2021).

37

Ningxia strengthens, extends and expands the supply chain and to create an upgraded raw material industry

(38)  Európska únia – Antidumpingové opatrenia týkajúce sa bionafty z Argentíny, správa odvolacieho orgánu, WT/DS473/AB/R, bod 6.23.

38

(39)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyšší stredný príjem, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

39

(40)  https://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/brazil/.

40

(41)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-25#caderno-jornal.

41

(42)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal.

42

(43)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin/Projekte/2019/Brazil_Country_Profile/155_CountryProf_Brazil_EN_WEB.pdf (strana 31).

43

(44)  ACR e ACL: as diferenças entre os ambientes de contratação (esferaenergia.com.br).

44

(45)  Stanovenie nedeformovanej hodnoty je vysvetlené v odôvodnení 145.

45

(46)  Stanovenie nedeformovanej hodnoty je vysvetlené v odôvodnení 146.

46

(47)  Stanovenie nedeformovanej hodnoty je vysvetlené v odôvodnení 148.

47

(48)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 33).

48

(49)  https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=2007202804813928 &_afrWindowMode=0&_afrWindowId=ejmgka3iz_63#!%40 %40 %3F_afrWindowId%3Dejmgka3iz_63 %26_afrLoop%3D2007202804813928 %26_afrWindowMode%3D0 %26_adf.ctrl-state%3Dejmgka3iz_119.

49

(50)  https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ alebo https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

50

(51)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a).

51

(52)  http://www.aneel.gov.br/a-aneel.

52

(53)  http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias.

53

(54)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria.

54

(55)  https://www.jornalminasgerais.mg.gov.br/?dataJornal=2021-03-13#caderno-jornal

55

(56)  Údaje o objeme dovozu uvedené v tabuľke 3 boli extrapolované. Uvedené štyri členské štáty predstavovali 82,6 % v roku 2017, 72,7 %, v roku 2018, 95,2 % v roku 2019 a 94,8 % v období prešetrovania.

56

---

| 15.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 366/62

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1812

zo 14. októbra 2021,

ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po konzultácii s členskými štátmi,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Začatie

Začatie

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 17. februára 2021 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“, „Čína“ alebo „dotknutá krajina“) na základe článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 17. februára 2021 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“, „Čína“ alebo „dotknutá krajina“) na základe článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

2

| (2) | Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. januára 2021 podali spoločnosti Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH a Tokai ErftCarbon GmbH (ďalej len „navrhovatelia“). Podnet bol podaný výrobným odvetvím Únie vyrábajúcim určité grafitové elektródové systémy v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. januára 2021 podali spoločnosti Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH a Tokai ErftCarbon GmbH (ďalej len „navrhovatelia“). Podnet bol podaný výrobným odvetvím Únie vyrábajúcim určité grafitové elektródové systémy v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

1.2.   Registrácia

Registrácia

| (3) | Podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia by Komisia mala počas obdobia predbežného poskytovania informácií registrovať dovozy podliehajúce antidumpingovému prešetrovaniu, pokiaľ nemá dostatočné dôkazy v zmysle článku 5 o tom, že požiadavky uvedené v článku 10 ods. 4 písm. c) alebo d) nie sú splnené. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia by Komisia mala počas obdobia predbežného poskytovania informácií registrovať dovozy podliehajúce antidumpingovému prešetrovaniu, pokiaľ nemá dostatočné dôkazy v zmysle článku 5 o tom, že požiadavky uvedené v článku 10 ods. 4 písm. c) alebo d) nie sú splnené.

| (4) | Jedna z týchto požiadaviek uvedená v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia spočíva v tom, že existuje ďalší podstatný nárast dovozu popri úrovni dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania. Dovoz grafitových elektród s pôvodom v ČĽR vykázal za štyri mesiace nasledujúce po začatí konania (od 1. marca do 30. júna 2021) v porovnaní s obdobím prešetrovania (od 1. januára do 31. decembra 2020) pokles o 59,1 %. Údaje po začatí konania sa porovnali s priemerným mesačným objemom dovozu z ČĽR za obdobie prešetrovania. Zdrojmi údajov sú databáza COMEXT (Eurostat) a databáza Surveillance. Vykonala sa úprava s cieľom vyvodiť, ktoré výrobky nepatria do vymedzenia výrobku (pozri odôvodnenie 187). |
| --- | --- |

(4)

Jedna z týchto požiadaviek uvedená v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia spočíva v tom, že existuje ďalší podstatný nárast dovozu popri úrovni dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania. Dovoz grafitových elektród s pôvodom v ČĽR vykázal za štyri mesiace nasledujúce po začatí konania (od 1. marca do 30. júna 2021) v porovnaní s obdobím prešetrovania (od 1. januára do 31. decembra 2020) pokles o 59,1 %. Údaje po začatí konania sa porovnali s priemerným mesačným objemom dovozu z ČĽR za obdobie prešetrovania. Zdrojmi údajov sú databáza COMEXT (Eurostat) a databáza Surveillance. Vykonala sa úprava s cieľom vyvodiť, ktoré výrobky nepatria do vymedzenia výrobku (pozri odôvodnenie 187).

| (5) | Komisia teda dovoz dotknutého výrobku nepodmienila registráciou podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia, keďže podmienka v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia, t. j. ďalší podstatný nárast dovozu, nebola splnená. |
| --- | --- |

(5)

Komisia teda dovoz dotknutého výrobku nepodmienila registráciou podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia, keďže podmienka v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia, t. j. ďalší podstatný nárast dovozu, nebola splnená.

1.3.   Zainteresované strany

Zainteresované strany

| (6) | V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho výslovne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, orgány Čínskej ľudovej republiky, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho výslovne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, orgány Čínskej ľudovej republiky, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.

1.4.   Pripomienky k začatiu konania

Pripomienky k začatiu konania

| (7) | Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (8) | Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), združenie EUROFER, spoločnosť Misano, spoločnosť Sangraf, spoločnosť Trasteel a navrhovatelia požiadali o vypočutie pred útvarmi Komisie. Požiadali o to v lehotách stanovených na tento účel a bola im poskytnutá možnosť vypočutia. |
| --- | --- |

(8)

Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), združenie EUROFER, spoločnosť Misano, spoločnosť Sangraf, spoločnosť Trasteel a navrhovatelia požiadali o vypočutie pred útvarmi Komisie. Požiadali o to v lehotách stanovených na tento účel a bola im poskytnutá možnosť vypočutia.

| (9) | Viaceré zainteresované strany predložili pripomienky k začatiu konania. Pripomienky sa týkali najmä vymedzenia výrobku, kontrolného čísla výrobku, ujmy výrobného odvetvia Únie, príčinnej súvislosti a záujmu Únie. Pokiaľ ide o záujem Únie, nejde o relevantné kritérium posúdenia toho, či podnet opodstatňuje začatie antidumpingového konania podľa článku 5 základného nariadenia. Tieto pripomienky sa preto v súvislosti s tvrdeniami týkajúcimi sa začatia konania nevzali do úvahy. Pripomienky doručené po uplynutí lehoty na predkladanie pripomienok stanovenej v oznámení o začatí konania sa takisto v tejto fáze nebrali do úvahy a Komisia sa nimi bude zaoberať v konečnej fáze. Tvrdeniami týkajúcimi sa vymedzenia výrobku a žiadosťami o vylúčenie výrobku sa zaoberá oddiel 2.3 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(9)

Viaceré zainteresované strany predložili pripomienky k začatiu konania. Pripomienky sa týkali najmä vymedzenia výrobku, kontrolného čísla výrobku, ujmy výrobného odvetvia Únie, príčinnej súvislosti a záujmu Únie. Pokiaľ ide o záujem Únie, nejde o relevantné kritérium posúdenia toho, či podnet opodstatňuje začatie antidumpingového konania podľa článku 5 základného nariadenia. Tieto pripomienky sa preto v súvislosti s tvrdeniami týkajúcimi sa začatia konania nevzali do úvahy. Pripomienky doručené po uplynutí lehoty na predkladanie pripomienok stanovenej v oznámení o začatí konania sa takisto v tejto fáze nebrali do úvahy a Komisia sa nimi bude zaoberať v konečnej fáze. Tvrdeniami týkajúcimi sa vymedzenia výrobku a žiadosťami o vylúčenie výrobku sa zaoberá oddiel 2.3 tohto nariadenia.

| (10) | Pokiaľ ide o tvrdenia o ujme a príčinnej súvislosti, navrhovatelia na základe údajov sadzobníka TARIC preukázali zvýšenie dovozu z Číny a zníženie jeho cien. Preukázali, ako ceny tohto dovozu výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie. Okrem toho tvrdili, že znížená cena čínskeho dovozu prinútila výrobné odvetvie EÚ znížiť svoje ceny na úroveň nižšiu ako výrobné náklady. Viedlo to k zníženiu predaja a ziskovosti, čím sa výrobné obdobie ocitlo v situácii, v ktorej mu vznikla ujma. Na základe údajov výrobného odvetvia ďalej poukázali na to, že od polovice roka 2019 výrobcovia z Únie zaznamenali výrazné zníženie v oblasti svojej výroby, využitia kapacity, predaja, ako aj cien a zisku. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o tvrdenia o ujme a príčinnej súvislosti, navrhovatelia na základe údajov sadzobníka TARIC preukázali zvýšenie dovozu z Číny a zníženie jeho cien. Preukázali, ako ceny tohto dovozu výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie. Okrem toho tvrdili, že znížená cena čínskeho dovozu prinútila výrobné odvetvie EÚ znížiť svoje ceny na úroveň nižšiu ako výrobné náklady. Viedlo to k zníženiu predaja a ziskovosti, čím sa výrobné obdobie ocitlo v situácii, v ktorej mu vznikla ujma. Na základe údajov výrobného odvetvia ďalej poukázali na to, že od polovice roka 2019 výrobcovia z Únie zaznamenali výrazné zníženie v oblasti svojej výroby, využitia kapacity, predaja, ako aj cien a zisku.

| (11) | Viaceré zainteresované strany uviedli, že čínski výrobcovia neboli veľmi aktívni na trhu s grafitovými elektródami s ultravysokým výkonom. Čína bola údajne aktívna hlavne na trhu s elektródami s vysokým/supervysokým výkonom, v prípade ktorých výrobné odvetvie Únie nevyrábalo dostatočné množstvá. Toto údajne narušilo príčinnú súvislosť. Navrhovatelia však poskytli dostatočné dôkazy o tom, že elektródy s ultravysokým výkonom boli v čínskom dovoze zastúpené čoraz viac, čo sa potvrdilo aj v rámci prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(11)

Viaceré zainteresované strany uviedli, že čínski výrobcovia neboli veľmi aktívni na trhu s grafitovými elektródami s ultravysokým výkonom. Čína bola údajne aktívna hlavne na trhu s elektródami s vysokým/supervysokým výkonom, v prípade ktorých výrobné odvetvie Únie nevyrábalo dostatočné množstvá. Toto údajne narušilo príčinnú súvislosť. Navrhovatelia však poskytli dostatočné dôkazy o tom, že elektródy s ultravysokým výkonom boli v čínskom dovoze zastúpené čoraz viac, čo sa potvrdilo aj v rámci prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

1.5.   Výber vzorky

Výber vzorky

| (12) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

1.5.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

Výber vzorky výrobcov z Únie

| (13) | Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe výroby a objemu predaja prešetrovaného výrobku v Únii, a to so zreteľom na zemepisnú polohu výrobcov z Únie. Táto vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie, ktorí sa nachádzali v troch odlišných členských štátoch. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali viac ako 55 % odhadovaného celkového objemu výroby a viac ako 65 % predaja podobného výrobku v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k predbežne vybranej vzorke predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(13)

Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe výroby a objemu predaja prešetrovaného výrobku v Únii, a to so zreteľom na zemepisnú polohu výrobcov z Únie. Táto vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie, ktorí sa nachádzali v troch odlišných členských štátoch. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali viac ako 55 % odhadovaného celkového objemu výroby a viac ako 65 % predaja podobného výrobku v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k predbežne vybranej vzorke predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.

1.5.2.   Výber vzorky dovozcov

Výber vzorky dovozcov

| (14) | S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (15) | Desať neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch neprepojených dovozcov na základe najväčšieho objemu predaja prešetrovaného výrobku v Únii. Vzorka predstavovala 64 % z celkového objemu predaja prešetrovaného výrobku vykázaného spolupracujúcimi dovozcami a 34,7 % odhadovaného celkového objemu dovozu prešetrovaného výrobku z Čínskej ľudovej republiky. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými známymi dotknutými dovozcami. Neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(15)

Desať neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch neprepojených dovozcov na základe najväčšieho objemu predaja prešetrovaného výrobku v Únii. Vzorka predstavovala 64 % z celkového objemu predaja prešetrovaného výrobku vykázaného spolupracujúcimi dovozcami a 34,7 % odhadovaného celkového objemu dovozu prešetrovaného výrobku z Čínskej ľudovej republiky. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými známymi dotknutými dovozcami. Neboli doručené žiadne pripomienky.

1.5.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

| (16) | S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

| (17) | Tridsaťšesť vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v dostupnom čase. Vybrané spoločnosti okrem toho predávali značné množstvá prešetrovaného výrobku na domácom trhu Čínskej ľudovej republiky. Táto vzorka zahŕňala 33 % odhadovaného celkového objemu vývozu z ČĽR do Európskej únie v období prešetrovania (pozri odôvodnenie 24). V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia konzultovala výber vzorky so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(17)

Tridsaťšesť vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v dostupnom čase. Vybrané spoločnosti okrem toho predávali značné množstvá prešetrovaného výrobku na domácom trhu Čínskej ľudovej republiky. Táto vzorka zahŕňala 33 % odhadovaného celkového objemu vývozu z ČĽR do Európskej únie v období prešetrovania (pozri odôvodnenie 24). V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia konzultovala výber vzorky so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli doručené žiadne pripomienky.

1.6.   Individuálne preskúmanie

Individuálne preskúmanie

| (18) | Dvanásť vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny požiadalo o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia vrátane troch vyššie uvedených výrobcov zaradených do vzorky. Žiadny vyvážajúci výrobca okrem tých, ktorí boli zaradení do vzorky, však nepredložil úplne vyplnený dotazník v stanovenej lehote. Preto nebolo možné zvážiť žiadnu požiadavku o individuálne preskúmanie. |
| --- | --- |

(18)

Dvanásť vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny požiadalo o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia vrátane troch vyššie uvedených výrobcov zaradených do vzorky. Žiadny vyvážajúci výrobca okrem tých, ktorí boli zaradení do vzorky, však nepredložil úplne vyplnený dotazník v stanovenej lehote. Preto nebolo možné zvážiť žiadnu požiadavku o individuálne preskúmanie.

1.7.   Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

| (19) | Komisia zaslala vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Komisia zaslala vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia.

| (20) | Navrhovatelia okrem toho v podnete poskytli dostatočné dôkazy o deformáciách trhu so surovinami v ČĽR, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. Ako bolo uvedené v oznámení o začatí konania, prešetrovanie sa preto týkalo týchto deformácií trhu so surovinami s cieľom určiť, či sa vo vzťahu k ČĽR uplatnia ustanovenia článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia. Komisia preto v tejto súvislosti požiadala čínsku vládu o ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(20)

Navrhovatelia okrem toho v podnete poskytli dostatočné dôkazy o deformáciách trhu so surovinami v ČĽR, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. Ako bolo uvedené v oznámení o začatí konania, prešetrovanie sa preto týkalo týchto deformácií trhu so surovinami s cieľom určiť, či sa vo vzťahu k ČĽR uplatnia ustanovenia článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia. Komisia preto v tejto súvislosti požiadala čínsku vládu o ďalšie informácie.

| (21) | Komisia zaslala dotazníky trom čínskym vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky/skupine vyvážajúcich výrobcov zaradenej do vzorky, trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Rovnaké dotazníky boli v deň začatia konania sprístupnené aj online (3). |
| --- | --- |

(21)

Komisia zaslala dotazníky trom čínskym vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky/skupine vyvážajúcich výrobcov zaradenej do vzorky, trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Rovnaké dotazníky boli v deň začatia konania sprístupnené aj online (3).

3

| (22) | Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, troch neprepojených dovozcov, ôsmich používateľov a troch vyvážajúcich výrobcov. Spoločnosť Sangraf Italy pôvodne zaslala vyplnený dotazník pre používateľov. Napokon sa usúdilo, že spoločnosť Sangraf Italy je výrobcom, a teda súčasťou výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenia 183 a 184). |
| --- | --- |

(22)

Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, troch neprepojených dovozcov, ôsmich používateľov a troch vyvážajúcich výrobcov. Spoločnosť Sangraf Italy pôvodne zaslala vyplnený dotazník pre používateľov. Napokon sa usúdilo, že spoločnosť Sangraf Italy je výrobcom, a teda súčasťou výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenia 183 a 184).

| (23) | Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami Komisia nemohla v predbežnej fáze vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (4) Komisia krížovo na diaľku overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje predbežné zistenia. Komisia vykonala overenie na diaľku porovnaním týchto spoločností/strán:
  Výrobcovia z Únie






  — | GrafTech France S.N.C., Francúzsko |
| --- | --- | --- |

(23)

Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami Komisia nemohla v predbežnej fáze vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (4) Komisia krížovo na diaľku overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje predbežné zistenia. Komisia vykonala overenie na diaľku porovnaním týchto spoločností/strán:

4

Výrobcovia z Únie

—

GrafTech France S.N.C., Francúzsko

| — | Showa Denko Carbon Spain S.A., Španielsko |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain S.A., Španielsko

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Nemecko |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Nemecko

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR

| — | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

| — | Fangda Carbon New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fangda Carbon New Material Co., Ltd

| — | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

1.8.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (24) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(24)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Dotknutý výrobok

Dotknutý výrobok

| (25) | Dotknutý výrobok bol pri začiatí konania definovaný ako grafitové elektródy určené na použitie do elektrických pecí, s objemovou hmotnosťou 1,5 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 7,0 μ.Ω.m alebo menej, a konektory na takéto elektródy, tiež dovážané oddelene, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 a ex 8545 90 90 (kódy TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 a 8545909015). |
| --- | --- |

(25)

Dotknutý výrobok bol pri začiatí konania definovaný ako grafitové elektródy určené na použitie do elektrických pecí, s objemovou hmotnosťou 1,5 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 7,0 μ.Ω.m alebo menej, a konektory na takéto elektródy, tiež dovážané oddelene, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 a ex 8545 90 90 (kódy TARIC 8545110010, 8545110015, 8545909010 a 8545909015).

3

| (26) | Komisia na základe žiadosti o vylúčenie konektorov z vymedzenia výrobku (pozri oddiel 2.3 ďalej) prehodnotila vymedzenie výrobku a dotknutý výrobok definovala ako grafitové elektródy určené na použitie do elektrických pecí, s objemovou hmotnosťou 1,5 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 7,0 μ.Ω.m alebo menej, tiež vybavené konektormi, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015). |
| --- | --- |

(26)

Komisia na základe žiadosti o vylúčenie konektorov z vymedzenia výrobku (pozri oddiel 2.3 ďalej) prehodnotila vymedzenie výrobku a dotknutý výrobok definovala ako grafitové elektródy určené na použitie do elektrických pecí, s objemovou hmotnosťou 1,5 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 7,0 μ.Ω.m alebo menej, tiež vybavené konektormi, s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015).

3

| (27) | Grafitové elektródy sú spotrebnými výrobkami, ktoré sa používajú hlavne pri výrobe ocele v elektrických oblúkových peciach. Grafitové elektródy sú tak zásadnou súčasťou svetového odvetvia recyklácie, pretože sú jediným výrobkom, ktorý môže viesť energiu a odolávať teplu potrebnému na tavenie šrotu. Grafitové elektródy preto prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy znížením používania surovín a takisto znížením množstva nespracovaného odpadu. |
| --- | --- |

(27)

Grafitové elektródy sú spotrebnými výrobkami, ktoré sa používajú hlavne pri výrobe ocele v elektrických oblúkových peciach. Grafitové elektródy sú tak zásadnou súčasťou svetového odvetvia recyklácie, pretože sú jediným výrobkom, ktorý môže viesť energiu a odolávať teplu potrebnému na tavenie šrotu. Grafitové elektródy preto prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy znížením používania surovín a takisto znížením množstva nespracovaného odpadu.

2.2.   Podobný výrobok

Podobný výrobok

| (28) | Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia:






  — | dotknutý výrobok, |
| --- | --- | --- |

(28)

Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia:

—

dotknutý výrobok,

| — | výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Čínskej ľudovej republiky a |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Čínskej ľudovej republiky a

| — | výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie. |
| --- | --- |

—

výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

| (29) | Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku a žiadosť o vylúčenie výrobku

Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku a žiadosť o vylúčenie výrobku

| (30) | V súvislosti s vymedzením výrobku boli doručené štyri tvrdenia: od výrobcu z Únie (Sangraf Italy), používateľa (NLMK Verona), neprepojeného dovozcu (CTPS Srl) a Čínskej obchodnej komory (CCCME). |
| --- | --- |

(30)

V súvislosti s vymedzením výrobku boli doručené štyri tvrdenia: od výrobcu z Únie (Sangraf Italy), používateľa (NLMK Verona), neprepojeného dovozcu (CTPS Srl) a Čínskej obchodnej komory (CCCME).

| (31) | Spoločnosť Sangraf Italy požiadala o vylúčenie konektorov (alebo spojovacích kolíkov) z rozsahu pôsobnosti prešetrovania, pretože v Únii sa už konektory nevyrábajú. Spoločnosť Sangraf tvrdila, že nemôže tieto konektory nakupovať od svojich konkurentov. |
| --- | --- |

(31)

Spoločnosť Sangraf Italy požiadala o vylúčenie konektorov (alebo spojovacích kolíkov) z rozsahu pôsobnosti prešetrovania, pretože v Únii sa už konektory nevyrábajú. Spoločnosť Sangraf tvrdila, že nemôže tieto konektory nakupovať od svojich konkurentov.

| (32) | Pripomína sa, že konektory sú neoddeliteľnou a nevyhnutnou súčasťou grafitových elektródových systémov. Komisia však poznamenala, že konektory majú iné vlastnosti ako telá grafitových elektród. Komisia takisto vzala na vedomie, že v Únii sa už konektory nevyrábajú a že neexistuje samostatný konkurenčný trh s konektormi. Konektory sa konečným koncovým používateľom (výrobcom ocele) predávajú buď ako súčasť grafitovej elektródy, alebo príležitostne ako náhradný diel pre koncových používateľov. Konektory sú však špecifické pre každé určité telo grafitovej elektródy a dodávatelia grafitových elektródových systémov ich nepredávajú iným takýmto dodávateľom. |
| --- | --- |

(32)

Pripomína sa, že konektory sú neoddeliteľnou a nevyhnutnou súčasťou grafitových elektródových systémov. Komisia však poznamenala, že konektory majú iné vlastnosti ako telá grafitových elektród. Komisia takisto vzala na vedomie, že v Únii sa už konektory nevyrábajú a že neexistuje samostatný konkurenčný trh s konektormi. Konektory sa konečným koncovým používateľom (výrobcom ocele) predávajú buď ako súčasť grafitovej elektródy, alebo príležitostne ako náhradný diel pre koncových používateľov. Konektory sú však špecifické pre každé určité telo grafitovej elektródy a dodávatelia grafitových elektródových systémov ich nepredávajú iným takýmto dodávateľom.

| (33) | Komisia preto dospela k záveru, že vymedzenie výrobku by sa malo definovať ako grafitové elektródy, tiež vybavené konektormi, ako sa opisuje v odôvodnení 26. |
| --- | --- |

(33)

Komisia preto dospela k záveru, že vymedzenie výrobku by sa malo definovať ako grafitové elektródy, tiež vybavené konektormi, ako sa opisuje v odôvodnení 26.

| (34) | Výrobca ocele NLMK Verona požiadal, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili elektródy s priemerom 350 mm. Spoločnosť NLMK tvrdí, že výrobné odvetvie Únie neposkytuje stabilné dodávky elektród s takýmto priemerom, keďže výrobné odvetvie Únie sa zameriava na elektródy s väčším priemerom, ktoré sú ziskovejšie. Spoločnosť COMAP SAS, dovozca grafitových elektród, predložila podobné argumenty, pokiaľ ide o malé elektródy (priemer medzi 130 a 250 mm). CCCME podobne požiadala o vylúčenie elektród s priemerom menším ako 450 mm. |
| --- | --- |

(34)

Výrobca ocele NLMK Verona požiadal, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili elektródy s priemerom 350 mm. Spoločnosť NLMK tvrdí, že výrobné odvetvie Únie neposkytuje stabilné dodávky elektród s takýmto priemerom, keďže výrobné odvetvie Únie sa zameriava na elektródy s väčším priemerom, ktoré sú ziskovejšie. Spoločnosť COMAP SAS, dovozca grafitových elektród, predložila podobné argumenty, pokiaľ ide o malé elektródy (priemer medzi 130 a 250 mm). CCCME podobne požiadala o vylúčenie elektród s priemerom menším ako 450 mm.

| (35) | Komisia skonštatovala, že tieto grafitové elektródy majú bez ohľadu na ich veľkosť rovnaké základné fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti. Tieto tvrdenia boli preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(35)

Komisia skonštatovala, že tieto grafitové elektródy majú bez ohľadu na ich veľkosť rovnaké základné fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti. Tieto tvrdenia boli preto zamietnuté.

| (36) | Neprepojený dovozca, spoločnosť CTPS Srl, požiadal o to, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili elektródy s vysokým výkonom (5). Spoločnosť CTPS Srl tvrdila, že výroba elektród s vysokým výkonom v Únii nie je dostatočná. Okrem toho spoločnosť CTPS Srl poukazuje na to, že elektródy s vysokým výkonom a elektródy s ultravysokým výkonom sa navzájom líšia, pokiaľ ide o suroviny na ich výrobu, ich technické vlastnosti a použitia. Spoločnosť Misano S.p.A. vo svojom podaní vyjadrila podobné argumenty. CCCME predložila podobné tvrdenia a požiadala o vylúčenie grafitových elektród, ktoré nemajú ultravysoký výkon. |
| --- | --- |

(36)

Neprepojený dovozca, spoločnosť CTPS Srl, požiadal o to, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili elektródy s vysokým výkonom (5). Spoločnosť CTPS Srl tvrdila, že výroba elektród s vysokým výkonom v Únii nie je dostatočná. Okrem toho spoločnosť CTPS Srl poukazuje na to, že elektródy s vysokým výkonom a elektródy s ultravysokým výkonom sa navzájom líšia, pokiaľ ide o suroviny na ich výrobu, ich technické vlastnosti a použitia. Spoločnosť Misano S.p.A. vo svojom podaní vyjadrila podobné argumenty. CCCME predložila podobné tvrdenia a požiadala o vylúčenie grafitových elektród, ktoré nemajú ultravysoký výkon.

5

| (37) | Navrhovatelia na druhej strane tvrdili, že neexistuje jasné odlíšenie medzi triedami grafitových elektród. Oficiálna norma odvetvia, ktorá by sa umožňovala jasne rozlíšiť grafitové elektródy s vysokým a ultravysokým výkonom, neexistuje. Okrem toho tvrdili, že v prípade niektorých veľkostí sa môžu zameniteľne použiť rôzne triedy elektród. |
| --- | --- |

(37)

Navrhovatelia na druhej strane tvrdili, že neexistuje jasné odlíšenie medzi triedami grafitových elektród. Oficiálna norma odvetvia, ktorá by sa umožňovala jasne rozlíšiť grafitové elektródy s vysokým a ultravysokým výkonom, neexistuje. Okrem toho tvrdili, že v prípade niektorých veľkostí sa môžu zameniteľne použiť rôzne triedy elektród.

| (38) | Komisia skonštatovala, že tieto elektródy majú rovnaké základné fyzické, technické a/alebo chemické vlastnosti a že existuje určitá miera prekrývania v používaní rôznych tried, ktorých opis sa v každom prípade do veľkej miery zakladá na vyhlásení samotného výrobcu, keďže na zaradenie do jednotlivých tried neexistuje spoločne uznávaná priemyselná norma. Vylúčením ktoréhokoľvek z týchto druhov by sa preto narušila účinnosť prípadného antidumpingového opatrenia a uľahčilo by sa ním možné obchádzanie. Žiadosti o vylúčenie elektród s vysokým výkonom a elektród, ktoré nemajú ultravysoký výkon, boli preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(38)

Komisia skonštatovala, že tieto elektródy majú rovnaké základné fyzické, technické a/alebo chemické vlastnosti a že existuje určitá miera prekrývania v používaní rôznych tried, ktorých opis sa v každom prípade do veľkej miery zakladá na vyhlásení samotného výrobcu, keďže na zaradenie do jednotlivých tried neexistuje spoločne uznávaná priemyselná norma. Vylúčením ktoréhokoľvek z týchto druhov by sa preto narušila účinnosť prípadného antidumpingového opatrenia a uľahčilo by sa ním možné obchádzanie. Žiadosti o vylúčenie elektród s vysokým výkonom a elektród, ktoré nemajú ultravysoký výkon, boli preto zamietnuté.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

| (39) | Z dôkazov dostupných na začiatku prešetrovania vyplynula existencia výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia preto považovala za vhodné začať prešetrovanie podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Z dôkazov dostupných na začiatku prešetrovania vyplynula existencia výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia preto považovala za vhodné začať prešetrovanie podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

| (40) | V záujme zhromaždenia potrebných údajov na možné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia Komisia vyzvala všetkých vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, aby jej poskytli informácie o vstupoch používaných na výrobu grafitových elektród. Relevantné informácie predložilo tridsaťdva vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(40)

V záujme zhromaždenia potrebných údajov na možné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia Komisia vyzvala všetkých vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, aby jej poskytli informácie o vstupoch používaných na výrobu grafitových elektród. Relevantné informácie predložilo tridsaťdva vyvážajúcich výrobcov.

| (41) | V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(41)

V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

Úradnom vestníku Európskej únie

| (42) | V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia zároveň informovala zainteresované strany, že na základe informácií dostupných v danej fáze by prípadnou vhodnou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia mohlo byť Mexiko. Komisia takisto uviedla, že preskúma prípadné ďalšie vhodné reprezentatívne krajiny v súlade s kritériami stanovenými v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia. |
| --- | --- |

(42)

V bode 5.3.2 oznámenia o začatí konania Komisia zároveň informovala zainteresované strany, že na základe informácií dostupných v danej fáze by prípadnou vhodnou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia mohlo byť Mexiko. Komisia takisto uviedla, že preskúma prípadné ďalšie vhodné reprezentatívne krajiny v súlade s kritériami stanovenými v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia.

| (43) | Komisia vydala 22. marca 2021 prvý záznam o zdrojoch na určenie normálnej hodnoty (ďalej „len prvý záznam“ (6)), v ktorom informovala zainteresované strany o príslušných zdrojoch, ktoré zamýšľa využiť na určenie normálnej hodnoty. Komisia v uvedenom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré sa používajú pri výrobe grafitových elektród. Analyzovali sa tri možné reprezentatívne krajiny: Mexiko, Malajzia a Ruská federácia. Komisia na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala ako vhodnú reprezentatívnu krajinu Mexiko. Komisii boli k prvému záznamu doručené pripomienky od spoločností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážajúcich výrobcov zastúpených Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), ako aj od Európskeho združenia uhlíka a grafitu. |
| --- | --- |

(43)

Komisia vydala 22. marca 2021 prvý záznam o zdrojoch na určenie normálnej hodnoty (ďalej „len prvý záznam“ (6)), v ktorom informovala zainteresované strany o príslušných zdrojoch, ktoré zamýšľa využiť na určenie normálnej hodnoty. Komisia v uvedenom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré sa používajú pri výrobe grafitových elektród. Analyzovali sa tri možné reprezentatívne krajiny: Mexiko, Malajzia a Ruská federácia. Komisia na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala ako vhodnú reprezentatívnu krajinu Mexiko. Komisii boli k prvému záznamu doručené pripomienky od spoločností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážajúcich výrobcov zastúpených Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“), ako aj od Európskeho združenia uhlíka a grafitu.

6

| (44) | Po analýze doručených pripomienok Komisia 17. júna 2021 vydala druhý záznam o zdrojoch na určenie normálnej hodnoty (ďalej len „druhý záznam“ (7) a prvý záznam a druhý záznam spoločne ďalej len „záznamy“). V druhom zázname Komisia aktualizovala zoznam výrobných faktorov a informovala zainteresované strany o svojom úmysle použiť Mexiko ako reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Zainteresované strany informovala takisto o tom, že stanoví predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk na základe ľahko dostupných finančných výkazov výrobcu pôsobiaceho v produkcii žiaruvzdorných bezílovitých materiálov v Mexiku. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky k druhému záznamu od spoločností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážajúcich výrobcov zastúpených CCCME, ako aj od Európskeho združenia uhlíka a grafitu. |
| --- | --- |

(44)

Po analýze doručených pripomienok Komisia 17. júna 2021 vydala druhý záznam o zdrojoch na určenie normálnej hodnoty (ďalej len „druhý záznam“ (7) a prvý záznam a druhý záznam spoločne ďalej len „záznamy“). V druhom zázname Komisia aktualizovala zoznam výrobných faktorov a informovala zainteresované strany o svojom úmysle použiť Mexiko ako reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Zainteresované strany informovala takisto o tom, že stanoví predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk na základe ľahko dostupných finančných výkazov výrobcu pôsobiaceho v produkcii žiaruvzdorných bezílovitých materiálov v Mexiku. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky k druhému záznamu od spoločností Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., od vyvážajúcich výrobcov zastúpených CCCME, ako aj od Európskeho združenia uhlíka a grafitu.

7

| (45) | Po analýze pripomienok a informácií doručených k druhému záznamu Komisia predbežne dospela k záveru, že vhodnou reprezentatívnou krajinou, z ktorej možno získať nedeformované ceny a náklady na určenie normálnej hodnoty, je Mexiko. Základné dôvody tohto rozhodnutia sú podrobnejšie opísané v oddiele 3.4. |
| --- | --- |

(45)

Po analýze pripomienok a informácií doručených k druhému záznamu Komisia predbežne dospela k záveru, že vhodnou reprezentatívnou krajinou, z ktorej možno získať nedeformované ceny a náklady na určenie normálnej hodnoty, je Mexiko. Základné dôvody tohto rozhodnutia sú podrobnejšie opísané v oddiele 3.4.

3.2.   Uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

Uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

| (46) | Pri začatí prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia zaslala čínskej vláde dva dotazníky týkajúce sa existencie deformácií. Čínska vláda však vyplnené dotazníky nepredložila. Komisia informovala čínsku vládu verbálnou nótou z 15. júna 2020 o svojom úmysle použiť ustanovenie článku 18 základného nariadenia so zreteľom na možnú existenciu výrazných deformácií na čínskom domácom trhu s grafitovými elektródami v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia a možnú existenciu deformácií trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Komisia vyzvala čínsku vládu, aby predložila svoje pripomienky k uplatneniu článku 18. Neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(46)

Pri začatí prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia zaslala čínskej vláde dva dotazníky týkajúce sa existencie deformácií. Čínska vláda však vyplnené dotazníky nepredložila. Komisia informovala čínsku vládu verbálnou nótou z 15. júna 2020 o svojom úmysle použiť ustanovenie článku 18 základného nariadenia so zreteľom na možnú existenciu výrazných deformácií na čínskom domácom trhu s grafitovými elektródami v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia a možnú existenciu deformácií trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Komisia vyzvala čínsku vládu, aby predložila svoje pripomienky k uplatneniu článku 18. Neboli doručené žiadne pripomienky.

3.3.   Normálna hodnota

Normálna hodnota

| (47) | Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia,
  „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“
  . |
| --- | --- |

(47)

Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia,
  „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“
  .

„normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“

| (48) | Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia,
  „ak sa [...] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“
  . |
| --- | --- |

(48)

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia,
  „ak sa [...] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“
  .

„ak sa [...] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“

| (49) | Spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. a vyvážajúci výrobcovia zastúpení komorou CCCME vo svojich pripomienkach k záznamom tvrdili, že:






  1. | článok 2 ods. 6a základného nariadenia je nezlučiteľný s článkami 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „antidumpingová dohoda“) a judikatúrou WTO; |
| --- | --- | --- |

(49)

Spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. a vyvážajúci výrobcovia zastúpení komorou CCCME vo svojich pripomienkach k záznamom tvrdili, že:

1.

článok 2 ods. 6a základného nariadenia je nezlučiteľný s článkami 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „antidumpingová dohoda“) a judikatúrou WTO;

| 2. | neexistuje dostatok dôkazov o údajných „výrazných deformáciách“ vo vzťahu k čínskemu odvetviu s grafitovými elektródami. Naopak, čínske odvetvie s grafitovými elektródami funguje za trhovo orientovaných podmienok. |
| --- | --- |

2.

neexistuje dostatok dôkazov o údajných „výrazných deformáciách“ vo vzťahu k čínskemu odvetviu s grafitovými elektródami. Naopak, čínske odvetvie s grafitovými elektródami funguje za trhovo orientovaných podmienok.

| (50) | Konkrétnejšie, pokiaľ ide o zlučiteľnosť článku 2 ods. 6a základného nariadenia s WTO, strany poukázali na to, že pojem výrazné deformácie v antidumpingovej dohode neexistuje. Tvrdili, že metodika stanovená v článku 2 antidumpingovej dohody neumožňuje použiť na stanovenie normálnej hodnoty iné informácie ako informácie z vyvážajúcej krajiny, a že v antidumpingovej dohode sa nenachádza žiadne ustanovenie, ktoré by umožnilo ignorovať náklady a ceny vyvážajúceho výrobcu alebo tie, ktoré existujú vo vyvážajúcej krajine, a namiesto toho ich nahradiť údajne nedeformovanými cenami alebo referenčnými hodnotami v takzvanej vhodnej reprezentatívnej krajine. Strany sa ďalej odvolali na spory WTO DS473 Európska únia – antidumpingové opatrenia na bionaftu z Argentíny a DS494 Európska únia – Metodika úpravy nákladov a určité antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu z Ruska, pričom pripomenuli, že podľa týchto rozhodnutí, ak na účely výpočtu nákladov s cieľom získať normálnu hodnotu dotknutého výrobku nemožno použiť domácu cenu vo vyvážajúcej krajine, vyšetrujúce orgány nesmú vyhodnotiť náklady vykázané v záznamoch vedených vývozcom/výrobcom podľa referenčnej hodnoty nesúvisiacej s výrobnými nákladmi v krajine pôvodu. |
| --- | --- |

(50)

Konkrétnejšie, pokiaľ ide o zlučiteľnosť článku 2 ods. 6a základného nariadenia s WTO, strany poukázali na to, že pojem výrazné deformácie v antidumpingovej dohode neexistuje. Tvrdili, že metodika stanovená v článku 2 antidumpingovej dohody neumožňuje použiť na stanovenie normálnej hodnoty iné informácie ako informácie z vyvážajúcej krajiny, a že v antidumpingovej dohode sa nenachádza žiadne ustanovenie, ktoré by umožnilo ignorovať náklady a ceny vyvážajúceho výrobcu alebo tie, ktoré existujú vo vyvážajúcej krajine, a namiesto toho ich nahradiť údajne nedeformovanými cenami alebo referenčnými hodnotami v takzvanej vhodnej reprezentatívnej krajine. Strany sa ďalej odvolali na spory WTO DS473 Európska únia – antidumpingové opatrenia na bionaftu z Argentíny a DS494 Európska únia – Metodika úpravy nákladov a určité antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu z Ruska, pričom pripomenuli, že podľa týchto rozhodnutí, ak na účely výpočtu nákladov s cieľom získať normálnu hodnotu dotknutého výrobku nemožno použiť domácu cenu vo vyvážajúcej krajine, vyšetrujúce orgány nesmú vyhodnotiť náklady vykázané v záznamoch vedených vývozcom/výrobcom podľa referenčnej hodnoty nesúvisiacej s výrobnými nákladmi v krajine pôvodu.

| (51) | Pokiaľ ide o údajný nedostatok dôkazov o „výrazných deformáciách“, strany najskôr konštatovali, že správa o krajine týkajúca sa ČĽR (ďalej len „správa“) (8) nespĺňa normy nestranných a objektívnych dôkazov a dôkazov o dostatočnej dôkaznej hodnote, pretože ju vypracovala Komisia, bola upravená tak, aby uľahčovala podávanie podnetov, a preto sa v nej úmyselne vynechávajú skutkové okolnosti, prvky a závery, ktoré by boli v rozpore s týmto účelom alebo ho oslabovali. Správa je okrem toho podľa názoru strán zastaraná, a preto nemôže odrážať údajné narušenia počas obdobia prešetrovania alebo vo vzťahu k prešetrovanému výrobku. Správa sa navyše osobitne nezaoberá odvetvím grafitových elektród, čo spochybňuje jej dôležitosť pre súčasné prešetrovanie. Po druhé, strany tvrdili, že čínske odvetvie grafitových elektród je výrazne trhovo orientované, iba s obmedzeným výskytom štátom vlastnených podnikov, funguje na základe trhových a obchodných zásad a bez toho, aby čínska vláda prijala konkrétne predpisy alebo politiky v snahe o „podporu“ výroby alebo vývozu grafitových elektród. |
| --- | --- |

(51)

Pokiaľ ide o údajný nedostatok dôkazov o „výrazných deformáciách“, strany najskôr konštatovali, že správa o krajine týkajúca sa ČĽR (ďalej len „správa“) (8) nespĺňa normy nestranných a objektívnych dôkazov a dôkazov o dostatočnej dôkaznej hodnote, pretože ju vypracovala Komisia, bola upravená tak, aby uľahčovala podávanie podnetov, a preto sa v nej úmyselne vynechávajú skutkové okolnosti, prvky a závery, ktoré by boli v rozpore s týmto účelom alebo ho oslabovali. Správa je okrem toho podľa názoru strán zastaraná, a preto nemôže odrážať údajné narušenia počas obdobia prešetrovania alebo vo vzťahu k prešetrovanému výrobku. Správa sa navyše osobitne nezaoberá odvetvím grafitových elektród, čo spochybňuje jej dôležitosť pre súčasné prešetrovanie. Po druhé, strany tvrdili, že čínske odvetvie grafitových elektród je výrazne trhovo orientované, iba s obmedzeným výskytom štátom vlastnených podnikov, funguje na základe trhových a obchodných zásad a bez toho, aby čínska vláda prijala konkrétne predpisy alebo politiky v snahe o „podporu“ výroby alebo vývozu grafitových elektród.

8

| (52) | Strany preto tvrdili, že Komisia by nemala uplatňovať článok 2 ods. 6a základného nariadenia, ale mala by namiesto toho akceptovať ceny a náklady na domácom trhu vykázané v ČĽR. Ak by Komisia napriek tomu uplatnila článok 2 ods. 6a, strany sa domnievali, že posúdenie by sa malo vykonať oddelene pre každého vyvážajúceho výrobcu a pre každý výrobný faktor. |
| --- | --- |

(52)

Strany preto tvrdili, že Komisia by nemala uplatňovať článok 2 ods. 6a základného nariadenia, ale mala by namiesto toho akceptovať ceny a náklady na domácom trhu vykázané v ČĽR. Ak by Komisia napriek tomu uplatnila článok 2 ods. 6a, strany sa domnievali, že posúdenie by sa malo vykonať oddelene pre každého vyvážajúceho výrobcu a pre každý výrobný faktor.

| (53) | Oddiel 3.3.1 obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa existencie výrazných deformácií. Toto posúdenie sa zaoberá konkrétnymi pripomienkami strán k údajnému nedostatku dôkazov týkajúcich sa výrazných deformácií v sektore grafitových elektród v Číne. Pokiaľ ide o všeobecné tvrdenie, že správa je účelová, a preto nie je nestranná a objektívna, Komisia v prvom rade poznamenala, že predmetná správa je komplexným dokumentom, ktorý je založený na obsiahlych objektívnych dôkazoch vrátane čínskych právnych predpisov, nariadení a iných oficiálnych politických dokumentov, ktoré uverejňuje čínska vláda, správach tretích strán od medzinárodných organizácií, akademických štúdií a článkoch vedeckých pracovníkov, ako aj na ďalších spoľahlivých nezávislých zdrojoch. Správa je ľahko dostupná od decembra 2017, aby všetky zainteresované strany mali dostatočnú príležitosť vyvrátiť, doplniť alebo pripomienkovať správu a dôkazy, z ktorých vychádza. Keďže strany nepredložili žiadne iné skutočnosti, ktoré by vyvrátili vecnú stránku a dôkazy obsiahnuté v správe, okrem poukázania na abstraktné nedostatky správy z hľadiska jej dôkaznej hodnoty, Komisia musí tento argument zamietnuť. Rovnako nemožno prijať argument, že správa je príliš zastaraná a príliš všeobecná na to, aby v nej boli zohľadnené údajné deformácie počas obdobia prešetrovania alebo pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok. Právne predpisy a politiky vzťahujúce sa na širšie oblasti čínskeho hospodárstva alebo na krajinu ako celok nemožno považovať za irelevantné len z toho dôvodu, že sa nutne výslovne nezmieňujú o prešetrovanom výrobku. Podobne, pokiaľ platné právne predpisy a vládne politiky zostanú v platnosti, pre súčasné prešetrovanie sú relevantné bez ohľadu na to, kedy boli prijaté alebo kedy sa na ne správa odvoláva. Komisia na záver pripomenula, že analýza v oddiele 3.3.1 sa opiera o niekoľko zdrojov, spomedzi ktorých predstavuje správa iba jeden dôkaz. |
| --- | --- |

(53)

Oddiel 3.3.1 obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa existencie výrazných deformácií. Toto posúdenie sa zaoberá konkrétnymi pripomienkami strán k údajnému nedostatku dôkazov týkajúcich sa výrazných deformácií v sektore grafitových elektród v Číne. Pokiaľ ide o všeobecné tvrdenie, že správa je účelová, a preto nie je nestranná a objektívna, Komisia v prvom rade poznamenala, že predmetná správa je komplexným dokumentom, ktorý je založený na obsiahlych objektívnych dôkazoch vrátane čínskych právnych predpisov, nariadení a iných oficiálnych politických dokumentov, ktoré uverejňuje čínska vláda, správach tretích strán od medzinárodných organizácií, akademických štúdií a článkoch vedeckých pracovníkov, ako aj na ďalších spoľahlivých nezávislých zdrojoch. Správa je ľahko dostupná od decembra 2017, aby všetky zainteresované strany mali dostatočnú príležitosť vyvrátiť, doplniť alebo pripomienkovať správu a dôkazy, z ktorých vychádza. Keďže strany nepredložili žiadne iné skutočnosti, ktoré by vyvrátili vecnú stránku a dôkazy obsiahnuté v správe, okrem poukázania na abstraktné nedostatky správy z hľadiska jej dôkaznej hodnoty, Komisia musí tento argument zamietnuť. Rovnako nemožno prijať argument, že správa je príliš zastaraná a príliš všeobecná na to, aby v nej boli zohľadnené údajné deformácie počas obdobia prešetrovania alebo pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok. Právne predpisy a politiky vzťahujúce sa na širšie oblasti čínskeho hospodárstva alebo na krajinu ako celok nemožno považovať za irelevantné len z toho dôvodu, že sa nutne výslovne nezmieňujú o prešetrovanom výrobku. Podobne, pokiaľ platné právne predpisy a vládne politiky zostanú v platnosti, pre súčasné prešetrovanie sú relevantné bez ohľadu na to, kedy boli prijaté alebo kedy sa na ne správa odvoláva. Komisia na záver pripomenula, že analýza v oddiele 3.3.1 sa opiera o niekoľko zdrojov, spomedzi ktorých predstavuje správa iba jeden dôkaz.

| (54) | Pokiaľ ide o tvrdenia strán týkajúce sa zlučiteľnosti článku 2 ods. 6a základného nariadenia s WTO, Komisia sa domnieva, že ustanovenia článku 2 ods. 6a sú úplne v súlade so záväzkami Európskej únie v rámci WTO a judikatúrou citovanou CCCME. Komisia na začiatku poznamenáva, že rozhodnutia WTO vo veciach DS473 a DS494 sa netýkali uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ale konkrétneho ustanovenia článku 2 ods. 5 základného nariadenia. V každom prípade právo WTO, ako ho vykladá porota WTO a Odvolací orgán vo veci DS473, umožňuje použitie údajov z tretej krajiny, ktoré sú náležite upravené, ak je takáto úprava potrebná a podložená. Existencia výrazných deformácií spôsobuje, že náklady a ceny vo vyvážajúcej krajine nie sú vhodné na vytvorenie normálnej hodnoty. Za týchto okolností sa v článku 2 ods. 6a predpokladá, že náklady na výrobu a predaj sa vytvoria na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vrátane cien a hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine, ktorá má podobnú úroveň rozvoja ako vyvážajúca krajina. V súvislosti s vecou DS494 Komisia ďalej pripomína, že tak Únia, ako aj Ruská federácia sa odvolali proti zisteniam poroty, ktoré nie sú konečné, a teda podľa ustálenej judikatúry WTO nemajú právny štatút v systéme WTO, keďže neboli schválené rozhodnutiami členov WTO. V každom prípade sa v správe poroty v tomto spore výslovne posúdilo, že ustanovenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia sú mimo rámca predmetu sporu. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o tvrdenia strán týkajúce sa zlučiteľnosti článku 2 ods. 6a základného nariadenia s WTO, Komisia sa domnieva, že ustanovenia článku 2 ods. 6a sú úplne v súlade so záväzkami Európskej únie v rámci WTO a judikatúrou citovanou CCCME. Komisia na začiatku poznamenáva, že rozhodnutia WTO vo veciach DS473 a DS494 sa netýkali uplatňovania článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ale konkrétneho ustanovenia článku 2 ods. 5 základného nariadenia. V každom prípade právo WTO, ako ho vykladá porota WTO a Odvolací orgán vo veci DS473, umožňuje použitie údajov z tretej krajiny, ktoré sú náležite upravené, ak je takáto úprava potrebná a podložená. Existencia výrazných deformácií spôsobuje, že náklady a ceny vo vyvážajúcej krajine nie sú vhodné na vytvorenie normálnej hodnoty. Za týchto okolností sa v článku 2 ods. 6a predpokladá, že náklady na výrobu a predaj sa vytvoria na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vrátane cien a hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine, ktorá má podobnú úroveň rozvoja ako vyvážajúca krajina. V súvislosti s vecou DS494 Komisia ďalej pripomína, že tak Únia, ako aj Ruská federácia sa odvolali proti zisteniam poroty, ktoré nie sú konečné, a teda podľa ustálenej judikatúry WTO nemajú právny štatút v systéme WTO, keďže neboli schválené rozhodnutiami členov WTO. V každom prípade sa v správe poroty v tomto spore výslovne posúdilo, že ustanovenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia sú mimo rámca predmetu sporu.

,

| (55) | Pokiaľ ide o tvrdenie strán, že existencia deformácií by sa mala posudzovať pre každého vyvážajúceho výrobcu a výrobný faktor jednotlivo, Komisia pripomína, že keď po preukázaní existencie výrazných deformácií vo vyvážajúcej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny na domácom trhu a náklady vo vyvážajúcej krajine, Komisia môže vytvoriť normálnu hodnotu na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine pre každého vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a). Článok 2 ods. 6a písm. a) umožňuje použiť domáce náklady iba vtedy, ak sa s určitosťou preukázalo, že nie sú deformované. Vzhľadom na dostupné dôkazy o výrobných faktoroch jednotlivých vyvážajúcich výrobcov sa však nedali považovať za nedeformované žiadne náklady na výrobu a predaj prešetrovaného výrobku. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o tvrdenie strán, že existencia deformácií by sa mala posudzovať pre každého vyvážajúceho výrobcu a výrobný faktor jednotlivo, Komisia pripomína, že keď po preukázaní existencie výrazných deformácií vo vyvážajúcej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny na domácom trhu a náklady vo vyvážajúcej krajine, Komisia môže vytvoriť normálnu hodnotu na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt vo vhodnej reprezentatívnej krajine pre každého vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a). Článok 2 ods. 6a písm. a) umožňuje použiť domáce náklady iba vtedy, ak sa s určitosťou preukázalo, že nie sú deformované. Vzhľadom na dostupné dôkazy o výrobných faktoroch jednotlivých vyvážajúcich výrobcov sa však nedali považovať za nedeformované žiadne náklady na výrobu a predaj prešetrovaného výrobku. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

| (56) | Z uvedených dôvodov a ako sa bližšie vysvetľuje ďalej, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané. |
| --- | --- |

(56)

Z uvedených dôvodov a ako sa bližšie vysvetľuje ďalej, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

3.3.1.   Existencia výrazných deformácií

Existencia výrazných deformácií

3.3.1.1.   Úvod

Úvod

| (57) | V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov:






  — | príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny, |
| --- | --- | --- |

(57)

V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov:

—

príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny,

| — | prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov, |
| --- | --- |

—

prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov,

| — | diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu, |
| --- | --- |

—

diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu,

| — | neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva, |
| --- | --- |

—

neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva,

| — | deformácia mzdových nákladov, |
| --- | --- |

—

deformácia mzdových nákladov,

| — | prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.“ |
| --- | --- |

—

prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.“

| (58) | Keďže zoznam v článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je kumulatívny, pri zisťovaní výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak základné prvky jej hospodárskeho a administratívneho nastavenia dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl. |
| --- | --- |

(58)

Keďže zoznam v článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je kumulatívny, pri zisťovaní výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak základné prvky jej hospodárskeho a administratívneho nastavenia dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

| (59) | V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „[a]k má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“. |
| --- | --- |

(59)

V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „[a]k má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

[a]k má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví

| (60) | Na základe tohto ustanovenia Komisia vydala správu, v ktorej sa poukazuje na existenciu značného zasahovania vlády na mnohých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (napr. oceliarsky a chemický priemysel). Zainteresované strany boli v čase začatia konania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise. Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu. |
| --- | --- |

(60)

Na základe tohto ustanovenia Komisia vydala správu, v ktorej sa poukazuje na existenciu značného zasahovania vlády na mnohých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (napr. oceliarsky a chemický priemysel). Zainteresované strany boli v čase začatia konania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise. Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu.

| (61) | Podnet obsahoval ďalšie informácie k zisteniam správy. Boli v ňom citované ďalšie zdroje vrátane Správy USA o dodržiavaní pravidiel WTO zo strany Číny za rok 2019 (9), v ktorej sa poukazuje na deformácie na rôznych úrovniach čínskeho hospodárstva. V podnete sa ďalej zdôraznilo, že sektor grafitových elektród prešetrovali orgány iných krajín, ktoré v tomto sektore zistili nezrovnalosti (10). V podnete sa ďalej uvádza, že mnohí kľúčoví výrobcovia grafitových elektród sú štátom vlastnené podniky vrátane: Sinosteel Engineering & Technology (bývalý Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon a Kaifeng Carbon. Zároveň sa v ňom poukázalo na to, že existujú iniciatívy na vytvorenie veľkých výrobcov grafitových elektród v Číne, napríklad Shanghai Baosteel Chemical, dcérska spoločnosť spoločnosti Baosteel Group, sa pripojila k poprednému súkromnému výrobcovi grafitových elektród Fangda Carbon, aby založili spoločný podnik Baofang Carbon Material Technology so zameraním na výrobu grafitových elektród s ultravysokým výkonom v zóne hospodárskeho a technologického rozvoja Lanzhou v provincii Gansu v objeme 100 000 ton ročne (11). Spoločnosť Fangda Carbon, aj keď je v súkromnom vlastníctve, vo svojej výročnej správe zdôrazňuje, že svoje aktivity úzko zosúlaďuje s cieľmi čínskej vlády (jej „bežné obchodné operácie úzko súvisia s politikou na vnútroštátnej úrovni“, pričom ďalej podčiarkuje, že „spoločnosť sa dôkladne sústredí na cieľ, ktorým je vybudovať prvý a najväčší podnik v oblasti uhlíka s popredným postavením na svete, a (...) to plne v duchu 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“, a zároveň uisťuje, že „bude dodržiavať pokyny novej éry socializmu Si Ťin-pchinga čínskeho typu“ (12)). |
| --- | --- |

(61)

Podnet obsahoval ďalšie informácie k zisteniam správy. Boli v ňom citované ďalšie zdroje vrátane Správy USA o dodržiavaní pravidiel WTO zo strany Číny za rok 2019 (9), v ktorej sa poukazuje na deformácie na rôznych úrovniach čínskeho hospodárstva. V podnete sa ďalej zdôraznilo, že sektor grafitových elektród prešetrovali orgány iných krajín, ktoré v tomto sektore zistili nezrovnalosti (10). V podnete sa ďalej uvádza, že mnohí kľúčoví výrobcovia grafitových elektród sú štátom vlastnené podniky vrátane: Sinosteel Engineering & Technology (bývalý Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon a Kaifeng Carbon. Zároveň sa v ňom poukázalo na to, že existujú iniciatívy na vytvorenie veľkých výrobcov grafitových elektród v Číne, napríklad Shanghai Baosteel Chemical, dcérska spoločnosť spoločnosti Baosteel Group, sa pripojila k poprednému súkromnému výrobcovi grafitových elektród Fangda Carbon, aby založili spoločný podnik Baofang Carbon Material Technology so zameraním na výrobu grafitových elektród s ultravysokým výkonom v zóne hospodárskeho a technologického rozvoja Lanzhou v provincii Gansu v objeme 100 000 ton ročne (11). Spoločnosť Fangda Carbon, aj keď je v súkromnom vlastníctve, vo svojej výročnej správe zdôrazňuje, že svoje aktivity úzko zosúlaďuje s cieľmi čínskej vlády (jej „bežné obchodné operácie úzko súvisia s politikou na vnútroštátnej úrovni“, pričom ďalej podčiarkuje, že „spoločnosť sa dôkladne sústredí na cieľ, ktorým je vybudovať prvý a najväčší podnik v oblasti uhlíka s popredným postavením na svete, a (...) to plne v duchu 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“, a zároveň uisťuje, že „bude dodržiavať pokyny novej éry socializmu Si Ťin-pchinga čínskeho typu“ (12)).

9

10

11

bežné obchodné operácie úzko súvisia s politikou na vnútroštátnej úrovni

spoločnosť sa dôkladne sústredí na cieľ, ktorým je vybudovať prvý a najväčší podnik v oblasti uhlíka s popredným postavením na svete, a (...) to plne v duchu 19. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny

bude dodržiavať pokyny novej éry socializmu Si Ťin-pchinga čínskeho typu

12

| (62) | V podnete sa ďalej vysvetľuje, že pod priamym vplyvom vlády sú často dokonca aj podniky v súkromnom vlastníctve, napríklad miestna pobočka SASAC má menšinový podiel v spoločnosti Fushun Carbon, najväčšom výrobcovi grafitových elektród v provincii Liaoning, čo znamená, že má priamy vplyv na spoločnosť. Podobne štátom vlastnená investičná spoločnosť CITIC má menšinový podiel v Heifei Carbo, ktorý je dôležitým výrobcom grafitových elektród. |
| --- | --- |

(62)

V podnete sa ďalej vysvetľuje, že pod priamym vplyvom vlády sú často dokonca aj podniky v súkromnom vlastníctve, napríklad miestna pobočka SASAC má menšinový podiel v spoločnosti Fushun Carbon, najväčšom výrobcovi grafitových elektród v provincii Liaoning, čo znamená, že má priamy vplyv na spoločnosť. Podobne štátom vlastnená investičná spoločnosť CITIC má menšinový podiel v Heifei Carbo, ktorý je dôležitým výrobcom grafitových elektród.

| (63) | V podnete sa ďalej uviedlo, že výrobcovia hlavnej suroviny, ihlicového koksu, sú takisto značnej miery štátom vlastnené podniky. Podľa podnetu je hlavným výrobcom ihlicového koksu na báze ropy a uhlia v Číne spoločnosť CNPC Jinzhou Petrochemical Company, dcérska spoločnosť spoločnosti PetroChina, ktorej jediným ovládajúcim akcionárom je China National Petroleum Corporation, veľký štátom vlastnený podnik riadený SASAC. Popredným výrobcom ihlicového koksu je takisto Shanghai Baosteel Chemical, dcérska spoločnosť štátom vlastneného podniku China Baowu Steel Group. |
| --- | --- |

(63)

V podnete sa ďalej uviedlo, že výrobcovia hlavnej suroviny, ihlicového koksu, sú takisto značnej miery štátom vlastnené podniky. Podľa podnetu je hlavným výrobcom ihlicového koksu na báze ropy a uhlia v Číne spoločnosť CNPC Jinzhou Petrochemical Company, dcérska spoločnosť spoločnosti PetroChina, ktorej jediným ovládajúcim akcionárom je China National Petroleum Corporation, veľký štátom vlastnený podnik riadený SASAC. Popredným výrobcom ihlicového koksu je takisto Shanghai Baosteel Chemical, dcérska spoločnosť štátom vlastneného podniku China Baowu Steel Group.

| (64) | V podnete sa zároveň poukázalo na to, že hlavní výrobcovia grafitových elektród, či už ide o štátom vlastnené podniky, alebo súkromné spoločnosti, sú členmi Čínskeho združenia uhlíkového priemyslu, na ktorý dohliada priamo SASAC a ministerstvo vnútra. Táto organizácia má za úlohu riadiť sa vedením strany a realizovať hlavné ciele a kľúčové úlohy stanovené 19. celoštátnym zjazdom Komunistickej strany. |
| --- | --- |

(64)

V podnete sa zároveň poukázalo na to, že hlavní výrobcovia grafitových elektród, či už ide o štátom vlastnené podniky, alebo súkromné spoločnosti, sú členmi Čínskeho združenia uhlíkového priemyslu, na ktorý dohliada priamo SASAC a ministerstvo vnútra. Táto organizácia má za úlohu riadiť sa vedením strany a realizovať hlavné ciele a kľúčové úlohy stanovené 19. celoštátnym zjazdom Komunistickej strany.

| (65) | V podnete sa ďalej uvádzali viaceré príklady osobných prepojení medzi manažmentom výrobcov grafitových elektród a Komunistickou stranou Číny vrátane zastúpenia členov Komunistickej strany Číny vo vyššom manažmente výrobcov grafitových elektród vrátane spoločností Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group a v spoločnostiach vyrábajúcich hlavné suroviny, ako napríklad Ansteel Chemical a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group. |
| --- | --- |

(65)

V podnete sa ďalej uvádzali viaceré príklady osobných prepojení medzi manažmentom výrobcov grafitových elektród a Komunistickou stranou Číny vrátane zastúpenia členov Komunistickej strany Číny vo vyššom manažmente výrobcov grafitových elektród vrátane spoločností Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group a v spoločnostiach vyrábajúcich hlavné suroviny, ako napríklad Ansteel Chemical a Shaanxi Coal and Chemical Industry Group.

| (66) | V podnete sa spomínalo aj veľké rozšírenie kapacity vo Vnútornom Mongolsku (13). |
| --- | --- |

(66)

V podnete sa spomínalo aj veľké rozšírenie kapacity vo Vnútornom Mongolsku (13).

13

| (67) | Podnet obsahuje aj zoznam dokumentov, ktoré usmerňujú vývoj odvetvia grafitových elektród, vrátane: verzie katalógu usmernení k úprave priemyselnej štruktúry na roky 2013 a 2019 – vykonávacie opatrenie rozhodnutia č. 40, ktorým sa stanovuje podpora výroby grafitových elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a viac; katalógu kľúčových produktov a služieb v strategických rozvíjajúcich sa odvetviach a klasifikácie strategických rozvíjajúcich sa odvetví z roku 2018, ktoré do ustanovení o „nových materiáloch“ zahŕňajú grafitové elektródy; 13. päťročného plánu pre chemický priemysel provincie Shanxi; 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre odvetvie nových materiálov a 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií; päťročného plánu spoločnosti Western Henan na roky 2019 – 2025; plánu vykonávania Vnútorného Mongolska pre vysokokvalitný rozvoj rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví v tejto autonómnej oblasti; plánu vykonávania projektu vybudovania štátnej novej surovinovej základne v provincii Liaoning alebo stavebného plánu na posilnenie priemyslu provincie Heilongjiang, a plánu Made in China 2025. Niekoľko dokumentov sa zameriava na ihlicový koks vrátane Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu a Katalógu na usmernenie pre úpravu priemyselnej štruktúry z roku 2019 a na úrovni provincií. Priamo na ihlicový koks, ktorý je vymedzený ako podporované odvetvie, sa zameriava 13. päťročný plán provincie Shannxi pre rozvoj odvetvia nových materiálov. Okrem toho sa 13. päťročný plán provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií zameriava na ihlicový koks s ohľadom na jeho cieľ urýchliť transformáciu tradičných odvetví a zároveň zdynamizovať rozvoj potenciálneho odvetvia. |
| --- | --- |

(67)

Podnet obsahuje aj zoznam dokumentov, ktoré usmerňujú vývoj odvetvia grafitových elektród, vrátane: verzie katalógu usmernení k úprave priemyselnej štruktúry na roky 2013 a 2019 – vykonávacie opatrenie rozhodnutia č. 40, ktorým sa stanovuje podpora výroby grafitových elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a viac; katalógu kľúčových produktov a služieb v strategických rozvíjajúcich sa odvetviach a klasifikácie strategických rozvíjajúcich sa odvetví z roku 2018, ktoré do ustanovení o „nových materiáloch“ zahŕňajú grafitové elektródy; 13. päťročného plánu pre chemický priemysel provincie Shanxi; 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre odvetvie nových materiálov a 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií; päťročného plánu spoločnosti Western Henan na roky 2019 – 2025; plánu vykonávania Vnútorného Mongolska pre vysokokvalitný rozvoj rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví v tejto autonómnej oblasti; plánu vykonávania projektu vybudovania štátnej novej surovinovej základne v provincii Liaoning alebo stavebného plánu na posilnenie priemyslu provincie Heilongjiang, a plánu Made in China 2025. Niekoľko dokumentov sa zameriava na ihlicový koks vrátane Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu a Katalógu na usmernenie pre úpravu priemyselnej štruktúry z roku 2019 a na úrovni provincií. Priamo na ihlicový koks, ktorý je vymedzený ako podporované odvetvie, sa zameriava 13. päťročný plán provincie Shannxi pre rozvoj odvetvia nových materiálov. Okrem toho sa 13. päťročný plán provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií zameriava na ihlicový koks s ohľadom na jeho cieľ urýchliť transformáciu tradičných odvetví a zároveň zdynamizovať rozvoj potenciálneho odvetvia.

| (68) | Ako sa uvádza v odôvodnení 46, čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy, ktorými by podporila alebo vyvrátila existujúce dôkazy v predmetnom spise vrátane správy a ďalších dôkazov, ktoré predložili navrhovatelia o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade. |
| --- | --- |

(68)

Ako sa uvádza v odôvodnení 46, čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy, ktorými by podporila alebo vyvrátila existujúce dôkazy v predmetnom spise vrátane správy a ďalších dôkazov, ktoré predložili navrhovatelia o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

| (69) | V tejto súvislosti boli doručené pripomienky od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 51, vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že čínske odvetvie grafitových elektród je výrazne trhovo orientované, iba s obmedzeným výskytom štátom vlastnených podnikov, funguje na základe trhových a obchodných zásad a bez toho, aby čínska vláda prijala konkrétne predpisy alebo politiky v snahe o „podporu“ výroby alebo vývozu grafitových elektród. |
| --- | --- |

(69)

V tejto súvislosti boli doručené pripomienky od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 51, vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že čínske odvetvie grafitových elektród je výrazne trhovo orientované, iba s obmedzeným výskytom štátom vlastnených podnikov, funguje na základe trhových a obchodných zásad a bez toho, aby čínska vláda prijala konkrétne predpisy alebo politiky v snahe o „podporu“ výroby alebo vývozu grafitových elektród.

| (70) | Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia tak urobila na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z ľahko dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj na konkrétnu situáciu na trhu v danom odvetví vrátane dotknutého výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR. |
| --- | --- |

(70)

Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia tak urobila na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z ľahko dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj na konkrétnu situáciu na trhu v danom odvetví vrátane dotknutého výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný výskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR.

3.3.1.2.   Výrazné deformácie ovplyvňujúce ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR

Výrazné deformácie ovplyvňujúce ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR

| (71) | Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a predurčuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v ČĽR. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (14). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na prvotné štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (15). |
| --- | --- |

(71)

Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a predurčuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v ČĽR. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (14). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na prvotné štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (15).

socialistického trhového hospodárstva

socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu

vedúcu silu národného hospodárstva

zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu

14

15

| (72) | Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny“. (16) Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v ČĽR. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily. |
| --- | --- |

(72)

Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny“. (16) Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v ČĽR. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky

[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny

16

| (73) | Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (17). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania a finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia. |
| --- | --- |

(73)

Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (17). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania a finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia.

17

| (74) | Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v celoštátnych plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, čo bol zvyčajný prvok v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a tomu zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.3.1.5 ďalej) (18). |
| --- | --- |

(74)

Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v celoštátnych plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, čo bol zvyčajný prvok v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a tomu zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.3.1.5 ďalej) (18).

18

| (75) | Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém ČĽR ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri nastavovaní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.3.1.8 ďalej) (19). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu nad systémom a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (20). |
| --- | --- |

(75)

Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém ČĽR ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri nastavovaní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.3.1.8 ďalej) (19). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu nad systémom a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (20).

19

20

| (76) | Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (21). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (22). |
| --- | --- |

(76)

Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (21). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (22).

21

22

| (77) | Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (23). |
| --- | --- |

(77)

Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (23).

23

3.3.1.3.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

| (78) | Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva politický dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva. |
| --- | --- |

(78)

Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva politický dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

| (79) | Čínska vláda a Komunistická strana Číny udržiavajú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj sústavný vplyv v podnikoch, a to najmä v štátom vlastnených podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne stanovuje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými štátom vlastnenými podnikmi, ale prisvojuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. To sa zvyčajne uskutočňuje prostredníctvom rotácie kádrov medzi orgánmi štátnej správy a štátom vlastnenými podnikmi, prostredníctvom pôsobenia členov strany vo výkonných orgánoch štátom vlastnených podnikov a prítomnosti straníckych buniek v podnikoch (pozri aj oddiel 3.3.1.4), ako aj prostredníctvom formovania podnikových štruktúr v sektore štátom vlastnených podnikov (24). Výmenou za to majú štátom vlastnené podniky osobitné postavenie v rámci čínskeho hospodárstva a s tým sú spojené viaceré hospodárske výhody, najmä ochrana pred konkurenciou a prednostný prístup k príslušným vstupom vrátane financovania (25). Prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví grafitových elektród, sa podrobnejšie rozoberajú v oddiele 3.3.1.4. |
| --- | --- |

(79)

Čínska vláda a Komunistická strana Číny udržiavajú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj sústavný vplyv v podnikoch, a to najmä v štátom vlastnených podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne stanovuje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými štátom vlastnenými podnikmi, ale prisvojuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. To sa zvyčajne uskutočňuje prostredníctvom rotácie kádrov medzi orgánmi štátnej správy a štátom vlastnenými podnikmi, prostredníctvom pôsobenia členov strany vo výkonných orgánoch štátom vlastnených podnikov a prítomnosti straníckych buniek v podnikoch (pozri aj oddiel 3.3.1.4), ako aj prostredníctvom formovania podnikových štruktúr v sektore štátom vlastnených podnikov (24). Výmenou za to majú štátom vlastnené podniky osobitné postavenie v rámci čínskeho hospodárstva a s tým sú spojené viaceré hospodárske výhody, najmä ochrana pred konkurenciou a prednostný prístup k príslušným vstupom vrátane financovania (25). Prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví grafitových elektród, sa podrobnejšie rozoberajú v oddiele 3.3.1.4.

24

25

| (80) | Konkrétne v odvetví grafitových elektród pretrváva značný stupeň vlastníctva čínskej vlády, ako je uvedené v podnete a opísané v odôvodnení 61. Prešetrovaním sa potvrdilo, že veľký počet spoločností, vrátane spoločností uvedených v podnete, sú skutočne štátom vlastnené podniky a že napriek tomu, že neexistujú žiadne oficiálne informácie o presnom rozdelení medzi spoločnosti v súkromnom vlastníctve a štátom vlastnené podniky, štátom vlastnené podniky majú v odvetví grafitových elektród výrazné zastúpenie, okrem iného k nim patria tieto subjekty: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisia ďalej konštatuje, že v tomto odvetví existujú spoločné podniky medzi súkromnými a štátom vlastnenými spoločnosťami, ako napríklad v prípade Baofang Carbon Material Technology (51 % ktorej ovláda štátom vlastnená skupina Baowu a 49 % spoločnosť Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) alebo Fushun Carbon (so 65,5 % v držbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD a 34,5 % v držbe Fushun Longsheng, štátom vlastnenej Capital Operation Group Co., Ltd.). |
| --- | --- |

(80)

Konkrétne v odvetví grafitových elektród pretrváva značný stupeň vlastníctva čínskej vlády, ako je uvedené v podnete a opísané v odôvodnení 61. Prešetrovaním sa potvrdilo, že veľký počet spoločností, vrátane spoločností uvedených v podnete, sú skutočne štátom vlastnené podniky a že napriek tomu, že neexistujú žiadne oficiálne informácie o presnom rozdelení medzi spoločnosti v súkromnom vlastníctve a štátom vlastnené podniky, štátom vlastnené podniky majú v odvetví grafitových elektród výrazné zastúpenie, okrem iného k nim patria tieto subjekty: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisia ďalej konštatuje, že v tomto odvetví existujú spoločné podniky medzi súkromnými a štátom vlastnenými spoločnosťami, ako napríklad v prípade Baofang Carbon Material Technology (51 % ktorej ovláda štátom vlastnená skupina Baowu a 49 % spoločnosť Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) alebo Fushun Carbon (so 65,5 % v držbe Fangda Carbon New Materials Co., LTD a 34,5 % v držbe Fushun Longsheng, štátom vlastnenej Capital Operation Group Co., Ltd.).

26

| (81) | Komisia okrem toho poznamenáva, že na výrobe ihlicového koksu, základnej suroviny na výrobu grafitových elektród, sa podieľajú rôzne štátom vlastnené podniky, ako napríklad CNPC Jinzhou Petrochemical (27) a Shanghai Baosteel Chemical (28). Okrem toho je ďalší štátom vlastnený podnik, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), dcérska spoločnosť spoločnosti Baotou, zapojený do projektu rozšírenia kapacity ihlicového koksu vo vnútornom Mongolsku. |
| --- | --- |

(81)

Komisia okrem toho poznamenáva, že na výrobe ihlicového koksu, základnej suroviny na výrobu grafitových elektród, sa podieľajú rôzne štátom vlastnené podniky, ako napríklad CNPC Jinzhou Petrochemical (27) a Shanghai Baosteel Chemical (28). Okrem toho je ďalší štátom vlastnený podnik, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), dcérska spoločnosť spoločnosti Baotou, zapojený do projektu rozšírenia kapacity ihlicového koksu vo vnútornom Mongolsku.

27

28

29

| (82) | Vzhľadom na vysokú mieru zasahovania vlády do odvetvia grafitových elektród a výraznú prítomnosť štátom vlastnených podnikov v tomto odvetví, ako aj na predchádzajúcej úrovni reťazca, nemôžu za trhových podmienok podnikať ani súkromní výrobcovia. Politickému dohľadu a usmerňovaniu podliehajú v skutočnosti tak verejné, ako aj súkromné podniky v odvetví grafitových elektród, ako sa uvádza v oddiele 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(82)

Vzhľadom na vysokú mieru zasahovania vlády do odvetvia grafitových elektród a výraznú prítomnosť štátom vlastnených podnikov v tomto odvetví, ako aj na predchádzajúcej úrovni reťazca, nemôžu za trhových podmienok podnikať ani súkromní výrobcovia. Politickému dohľadu a usmerňovaniu podliehajú v skutočnosti tak verejné, ako aj súkromné podniky v odvetví grafitových elektród, ako sa uvádza v oddiele 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

| (83) | Popri kontrole, ktorú má čínska vláda nad hospodárstvom prostredníctvom vlastníctva štátom vlastnených podnikov a iných nástrojov, je schopná zasahovať aj do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv (30), bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch (a to štátnych, ako aj súkromných) sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (najmenej s troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách strany (31)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (32). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (33). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov grafitových elektród a dodávateľov ich vstupov. |
| --- | --- |

(83)

Popri kontrole, ktorú má čínska vláda nad hospodárstvom prostredníctvom vlastníctva štátom vlastnených podnikov a iných nástrojov, je schopná zasahovať aj do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv (30), bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch (a to štátnych, ako aj súkromných) sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (najmenej s troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách strany (31)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (32). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (33). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov grafitových elektród a dodávateľov ich vstupov.

30

31

32

33

| (84) | Okrem toho bol 15. septembra 2020 uverejnený dokument s názvom Smernice sekretariátu Ústredného výboru Komunistickej strany Číny k zintenzívneniu práce jednotného frontu v súkromnom sektore pre novú éru (ďalej len „usmernenia“) (34), v ktorom sa ešte viac rozšírila úloha straníckych výborov v súkromných podnikoch. V oddiele II.4 usmernení sa uvádza: „[m]usíme zvýšiť celkovú kapacitu strany pri riadení práce jednotného frontu v súkromnom sektore a efektívne zintenzívniť prácu v tejto oblasti“; v oddiele III.6 sa uvádza: „[m]usíme ešte viac zintenzívniť budovanie strany v súkromných podnikoch a zabezpečiť, aby stranícke bunky efektívne plnili svoju úlohu pevnosti a členovia strany svoje povinnosti v oblasti predvoja a priekopníctva.“ V usmerneniach sa teda zdôrazňuje úloha Komunistickej strany Číny v spoločnostiach a iných subjektoch súkromného sektora a ich cieľom je túto úlohu posilniť (35). |
| --- | --- |

(84)

Okrem toho bol 15. septembra 2020 uverejnený dokument s názvom Smernice sekretariátu Ústredného výboru Komunistickej strany Číny k zintenzívneniu práce jednotného frontu v súkromnom sektore pre novú éru (ďalej len „usmernenia“) (34), v ktorom sa ešte viac rozšírila úloha straníckych výborov v súkromných podnikoch. V oddiele II.4 usmernení sa uvádza: „[m]usíme zvýšiť celkovú kapacitu strany pri riadení práce jednotného frontu v súkromnom sektore a efektívne zintenzívniť prácu v tejto oblasti“; v oddiele III.6 sa uvádza: „[m]usíme ešte viac zintenzívniť budovanie strany v súkromných podnikoch a zabezpečiť, aby stranícke bunky efektívne plnili svoju úlohu pevnosti a členovia strany svoje povinnosti v oblasti predvoja a priekopníctva.“ V usmerneniach sa teda zdôrazňuje úloha Komunistickej strany Číny v spoločnostiach a iných subjektoch súkromného sektora a ich cieľom je túto úlohu posilniť (35).

34

[m]usíme zvýšiť celkovú kapacitu strany pri riadení práce jednotného frontu v súkromnom sektore a efektívne zintenzívniť prácu v tejto oblasti

[m]usíme ešte viac zintenzívniť budovanie strany v súkromných podnikoch a zabezpečiť, aby stranícke bunky efektívne plnili svoju úlohu pevnosti a členovia strany svoje povinnosti v oblasti predvoja a priekopníctva

35

| (85) | Konkrétne v odvetví grafitových elektród, ako už bolo uvedené, je mnoho výrobcov vo vlastníctve štátu a títo deklarujú svoj záväzok pridŕžať sa vládnych priemyselných politík a uznávať vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny. Štátom vlastnená obchodná spoločnosť Henan General Machinery a výrobca Kaifeng Carbon napríklad už niekoľko rokov zdôrazňujú dôležitosť vedenia Komunistickej strany Číny, pričom spoločnosť Henan General Machinery vyhlasuje, že sa
  „riadi vedeckým konceptom rozvoja a [bude] dôsledne napĺňať ducha 18. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“
   (36), a spoločnosť Kaifeng Carbon informuje o prvom úspešnom straníckom zjazde spoločnosti už v roku 2016 (37). Vplyv štátu a strany sa však neobmedzuje iba na štátom vlastnené spoločnosti, ale vyskytuje sa aj v spoločnostiach v súkromnom vlastníctve, čím sa potvrdzuje rastúci vplyv Komunistickej strany Číny v súkromnom sektore opísaný v odôvodnení uvedenom vyššie. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že predseda predstavenstva spoločnosti Fangda Carbon New Materials Co., LTD. je zároveň členom Komunistickej strany Číny (38). Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s budovaním strany, spoločnosť okrem toho uvádza:
  „Fangda Carbon, ako jeden z popredných svetových podnikov v oblasti uhlíka, aktívne realizuje firemnú kultúru, v rámci ktorej sa považuje ,budovanie strany za jej základný aspekt‘. V priebehu rokov sa spoločnosť úzko zameriavala na stratégiu rozvoja spoločnosti spočívajúcu v ‚budovaní silnej strany v záujme posilnenia spoločnosti‘, budovanie neochvejne integrovanej strany do výrobnej a obchodnej prevádzky spoločnosti a získala silnú pozitívnu energiu pre zdravý a rýchly rozvoj spoločnosti. [...] V priebehu rokov Fangda Carbon neustále posilňovala budovanie organizácie strany [...]. Stranícky výbor spoločnosti získal ocenenie ,Národný priekopník pokročilej miestnej straníckej organizácie‘
  [...]“ (39). Podobne spoločnosť Jilin Carbon Co. LTD., ktorá je súčasťou skupiny Zhongze Group, uvádza:
  „Stranícke organizácie na všetkých úrovniach skupiny Zhongze Group aktívne vykonávajú sériu činností zameraných na budovanie strany na oslavu 99. výročia založenia Komunistickej strany Číny [...], čím demonštrujú odhodlanie, vieru a zodpovednosť súkromných podnikov vždy sa nechať viesť vedením strany, a pomôahať tak pri budovaní socialistického hospodárstva. [...] Všetky spoločnosti v skupine Zhongze Group vždy odvádzali dobrú prácu pri budovaní strany, a to činnosťami, ako je rozvoj straníckych školení a organizovanie lekcií histórie strany a vytváranie pokročilých modelov, ujali sa dedičstva červeného génu a uchovávajú pôvodné ašpirácie.“
   (40). |
| --- | --- |

(85)

Konkrétne v odvetví grafitových elektród, ako už bolo uvedené, je mnoho výrobcov vo vlastníctve štátu a títo deklarujú svoj záväzok pridŕžať sa vládnych priemyselných politík a uznávať vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny. Štátom vlastnená obchodná spoločnosť Henan General Machinery a výrobca Kaifeng Carbon napríklad už niekoľko rokov zdôrazňujú dôležitosť vedenia Komunistickej strany Číny, pričom spoločnosť Henan General Machinery vyhlasuje, že sa
  „riadi vedeckým konceptom rozvoja a [bude] dôsledne napĺňať ducha 18. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“
   (36), a spoločnosť Kaifeng Carbon informuje o prvom úspešnom straníckom zjazde spoločnosti už v roku 2016 (37). Vplyv štátu a strany sa však neobmedzuje iba na štátom vlastnené spoločnosti, ale vyskytuje sa aj v spoločnostiach v súkromnom vlastníctve, čím sa potvrdzuje rastúci vplyv Komunistickej strany Číny v súkromnom sektore opísaný v odôvodnení uvedenom vyššie. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že predseda predstavenstva spoločnosti Fangda Carbon New Materials Co., LTD. je zároveň členom Komunistickej strany Číny (38). Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s budovaním strany, spoločnosť okrem toho uvádza:
  „Fangda Carbon, ako jeden z popredných svetových podnikov v oblasti uhlíka, aktívne realizuje firemnú kultúru, v rámci ktorej sa považuje ,budovanie strany za jej základný aspekt‘. V priebehu rokov sa spoločnosť úzko zameriavala na stratégiu rozvoja spoločnosti spočívajúcu v ‚budovaní silnej strany v záujme posilnenia spoločnosti‘, budovanie neochvejne integrovanej strany do výrobnej a obchodnej prevádzky spoločnosti a získala silnú pozitívnu energiu pre zdravý a rýchly rozvoj spoločnosti. [...] V priebehu rokov Fangda Carbon neustále posilňovala budovanie organizácie strany [...]. Stranícky výbor spoločnosti získal ocenenie ,Národný priekopník pokročilej miestnej straníckej organizácie‘
  [...]“ (39). Podobne spoločnosť Jilin Carbon Co. LTD., ktorá je súčasťou skupiny Zhongze Group, uvádza:
  „Stranícke organizácie na všetkých úrovniach skupiny Zhongze Group aktívne vykonávajú sériu činností zameraných na budovanie strany na oslavu 99. výročia založenia Komunistickej strany Číny [...], čím demonštrujú odhodlanie, vieru a zodpovednosť súkromných podnikov vždy sa nechať viesť vedením strany, a pomôahať tak pri budovaní socialistického hospodárstva. [...] Všetky spoločnosti v skupine Zhongze Group vždy odvádzali dobrú prácu pri budovaní strany, a to činnosťami, ako je rozvoj straníckych školení a organizovanie lekcií histórie strany a vytváranie pokročilých modelov, ujali sa dedičstva červeného génu a uchovávajú pôvodné ašpirácie.“
   (40).

„riadi vedeckým konceptom rozvoja a [bude] dôsledne napĺňať ducha 18. celoštátneho zjazdu Komunistickej strany Číny“

36

37

38

„Fangda Carbon, ako jeden z popredných svetových podnikov v oblasti uhlíka, aktívne realizuje firemnú kultúru, v rámci ktorej sa považuje ,budovanie strany za jej základný aspekt‘. V priebehu rokov sa spoločnosť úzko zameriavala na stratégiu rozvoja spoločnosti spočívajúcu v ‚budovaní silnej strany v záujme posilnenia spoločnosti‘, budovanie neochvejne integrovanej strany do výrobnej a obchodnej prevádzky spoločnosti a získala silnú pozitívnu energiu pre zdravý a rýchly rozvoj spoločnosti.

V priebehu rokov Fangda Carbon neustále posilňovala budovanie organizácie strany

Stranícky výbor spoločnosti získal ocenenie ,Národný priekopník pokročilej miestnej straníckej organizácie‘

39

„Stranícke organizácie na všetkých úrovniach skupiny Zhongze Group aktívne vykonávajú sériu činností zameraných na budovanie strany na oslavu 99. výročia založenia Komunistickej strany Číny [...], čím demonštrujú odhodlanie, vieru a zodpovednosť súkromných podnikov vždy sa nechať viesť vedením strany, a pomôahať tak pri budovaní socialistického hospodárstva.

Všetky spoločnosti v skupine Zhongze Group vždy odvádzali dobrú prácu pri budovaní strany, a to činnosťami, ako je rozvoj straníckych školení a organizovanie lekcií histórie strany a vytváranie pokročilých modelov, ujali sa dedičstva červeného génu a uchovávajú pôvodné ašpirácie.“

40

| (86) | Komisia okrem toho poznamenáva, že v stanovách Čínskeho združenia uhlíkového priemyslu, t. j. priemyselného združenia odvetvia grafitových elektród, ktorého je spoločnosť Fangda Carbon New Materials Co., LTD. členom a podpredsedom a Liaoning Dantan Technology Group je členom a stálym riaditeľom, (41) sa jednoznačne uvádza, že samotným účelom združenia je „realizovať líniu, usmernenia a politiky strany“ a že združenie „uznáva celkové vedúce postavenie Komunistickej strany Číny a v súlade s ustanoveniami stanov Komunistickej strany Číny zriaďuje organizáciu Komunistickej strany Číny, rozvíja stranícke činnosti a poskytuje pre činnosť straníckej organizácie potrebné podmienky“. (42) |
| --- | --- |

(86)

Komisia okrem toho poznamenáva, že v stanovách Čínskeho združenia uhlíkového priemyslu, t. j. priemyselného združenia odvetvia grafitových elektród, ktorého je spoločnosť Fangda Carbon New Materials Co., LTD. členom a podpredsedom a Liaoning Dantan Technology Group je členom a stálym riaditeľom, (41) sa jednoznačne uvádza, že samotným účelom združenia je „realizovať líniu, usmernenia a politiky strany“ a že združenie „uznáva celkové vedúce postavenie Komunistickej strany Číny a v súlade s ustanoveniami stanov Komunistickej strany Číny zriaďuje organizáciu Komunistickej strany Číny, rozvíja stranícke činnosti a poskytuje pre činnosť straníckej organizácie potrebné podmienky“. (42)

41

realizovať líniu, usmernenia a politiky strany

uznáva celkové vedúce postavenie Komunistickej strany Číny a v súlade s ustanoveniami stanov Komunistickej strany Číny zriaďuje organizáciu Komunistickej strany Číny, rozvíja stranícke činnosti a poskytuje pre činnosť straníckej organizácie potrebné podmienky

42

| (87) | Na trh má takisto dodatočný rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.3.1.8), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (43). Prítomnosť štátu vo firmách vrátane štátom vlastnených podnikov v odvetví grafitových elektród a v iných odvetviach (ako napr. finančné odvetvie a odvetvie vstupov) preto umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov. |
| --- | --- |

(87)

Na trh má takisto dodatočný rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.3.1.8), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (43). Prítomnosť štátu vo firmách vrátane štátom vlastnených podnikov v odvetví grafitových elektród a v iných odvetviach (ako napr. finančné odvetvie a odvetvie vstupov) preto umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

43

3.3.1.5.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

| (88) | Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (44). |
| --- | --- |

(88)

Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (44).

44

| (89) | Odvetvie grafitových elektród považuje čínska vláda za kľúčové odvetvie. Túto skutočnosť potvrdzuje množstvo plánov, smerníc a iných dokumentov zameraných na grafitové elektródy, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni. |
| --- | --- |

(89)

Odvetvie grafitových elektród považuje čínska vláda za kľúčové odvetvie. Túto skutočnosť potvrdzuje množstvo plánov, smerníc a iných dokumentov zameraných na grafitové elektródy, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni.

| (90) | Ako je uvedené v podnete a v odôvodnení 67, pre odvetvie grafitových elektród a ihlicový koks, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu grafitových elektród, existuje veľký počet dokumentov s politickými usmerneniami. Prieskum Komisie potvrdil informácie poskytnuté v tejto súvislosti v podnete. Napríklad grafitové elektródy sú uvedené ako podporované odvetvie v bode VIII.2 usmerňovacieho katalógu NDRC pre prispôsobenie priemyslu na rok 2019. Toto ustanovenie sa týka
  „elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a viac, mikropórovitých a ultramikropórovitých uhlíkových tehál pre vysoké pece, špeciálneho grafitu (vysoká pevnosť, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitovej (kvalitnej) katódy, vývoja a výroby interných grafitizačných pecí“
   (45). V tom istom oddiele usmerňujúceho katalógu je uvedený aj ihlicový koks: „Využívanie zdrojov odpadovej kvapaliny z odsírovania, pokročilé čistenie a opätovné používanie odpadovej vody z koksovania, uhoľného dechtu a materiálov na báze uhlíka, ihlicového koksu z uhoľnej smoly, vysokohodnotné využitie koksárenského plynu, surového plynu a obehového amoniaku atď.“ Podobne na úrovni provincií predstavuje zrýchlenie transformácie a modernizácie uhoľného priemyslu jednu z určených priorít 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií. Podľa tohto plánu, ktorý sa týka grafitových elektród aj ihlicového koksu, by provincia mala:
  „Aktívne ďalej rozvíjať následné jemné chemické spracovanie premývacieho oleja, fenolového oleja, naftalénového oleja, antracénového oleja a ďalších frakcií, so zameraním na podporu ihlicového koksu na báze smoly a grafitových elektród s ultravysokým výkonom, špeciálnych sadzí, jadrového grafitu a smoly na báze uhlíkových materiálov s vysokou pridanou hodnotou, ako sú uhlíkové vlákna. Podporovať vytváranie veľkokapacitnej výrobnej kapacity.“ (46) Na komunálnej úrovni predstavuje príklad priemyselný park Xishe v zóne hospodárskeho rozvoja Jishan v meste Datong (Shanxi), kde sa novovybudovaný projekt výroby grafitových elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a vyšším s ročnou produkciou 60 000 ton a celkovými investíciami 1,2 miliardy jüanov považuje za kľúčový projekt provincie. (47) V prieskume Komisie sa takisto potvrdilo, že plán na transformáciu a modernizáciu priemyslu a na výstavbu demonštračných oblastí v západnom Henane, (48) plán vykonávania pre vysokokvalitný rozvoj rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví v autonómnej oblasti Vnútorného Mongolska (49), plán vykonávania pre vybudovanie celoštátnej novej surovinovej základne v provincii Liaoning, (50) ako aj stavebný plán na posilnenie priemyslu provincie Heilongjiang (51) patria k dokumentom o priemyselnej politike, ktoré sú zamerané na odvetvie grafitových elektród. |
| --- | --- |

(90)

Ako je uvedené v podnete a v odôvodnení 67, pre odvetvie grafitových elektród a ihlicový koks, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu grafitových elektród, existuje veľký počet dokumentov s politickými usmerneniami. Prieskum Komisie potvrdil informácie poskytnuté v tejto súvislosti v podnete. Napríklad grafitové elektródy sú uvedené ako podporované odvetvie v bode VIII.2 usmerňovacieho katalógu NDRC pre prispôsobenie priemyslu na rok 2019. Toto ustanovenie sa týka
  „elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a viac, mikropórovitých a ultramikropórovitých uhlíkových tehál pre vysoké pece, špeciálneho grafitu (vysoká pevnosť, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitovej (kvalitnej) katódy, vývoja a výroby interných grafitizačných pecí“
   (45). V tom istom oddiele usmerňujúceho katalógu je uvedený aj ihlicový koks: „Využívanie zdrojov odpadovej kvapaliny z odsírovania, pokročilé čistenie a opätovné používanie odpadovej vody z koksovania, uhoľného dechtu a materiálov na báze uhlíka, ihlicového koksu z uhoľnej smoly, vysokohodnotné využitie koksárenského plynu, surového plynu a obehového amoniaku atď.“ Podobne na úrovni provincií predstavuje zrýchlenie transformácie a modernizácie uhoľného priemyslu jednu z určených priorít 13. päťročného plánu provincie Shanxi pre rozvoj v oblasti priemyslu a informácií. Podľa tohto plánu, ktorý sa týka grafitových elektród aj ihlicového koksu, by provincia mala:
  „Aktívne ďalej rozvíjať následné jemné chemické spracovanie premývacieho oleja, fenolového oleja, naftalénového oleja, antracénového oleja a ďalších frakcií, so zameraním na podporu ihlicového koksu na báze smoly a grafitových elektród s ultravysokým výkonom, špeciálnych sadzí, jadrového grafitu a smoly na báze uhlíkových materiálov s vysokou pridanou hodnotou, ako sú uhlíkové vlákna. Podporovať vytváranie veľkokapacitnej výrobnej kapacity.“ (46) Na komunálnej úrovni predstavuje príklad priemyselný park Xishe v zóne hospodárskeho rozvoja Jishan v meste Datong (Shanxi), kde sa novovybudovaný projekt výroby grafitových elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a vyšším s ročnou produkciou 60 000 ton a celkovými investíciami 1,2 miliardy jüanov považuje za kľúčový projekt provincie. (47) V prieskume Komisie sa takisto potvrdilo, že plán na transformáciu a modernizáciu priemyslu a na výstavbu demonštračných oblastí v západnom Henane, (48) plán vykonávania pre vysokokvalitný rozvoj rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví v autonómnej oblasti Vnútorného Mongolska (49), plán vykonávania pre vybudovanie celoštátnej novej surovinovej základne v provincii Liaoning, (50) ako aj stavebný plán na posilnenie priemyslu provincie Heilongjiang (51) patria k dokumentom o priemyselnej politike, ktoré sú zamerané na odvetvie grafitových elektród.

„elektród s ultravysokým výkonom s priemerom 600 mm a viac, mikropórovitých a ultramikropórovitých uhlíkových tehál pre vysoké pece, špeciálneho grafitu (vysoká pevnosť, vysoká hustota, vysoká čistota, vysoký modul), grafitovej (kvalitnej) katódy, vývoja a výroby interných grafitizačných pecí“

45

Využívanie zdrojov odpadovej kvapaliny z odsírovania, pokročilé čistenie a opätovné používanie odpadovej vody z koksovania, uhoľného dechtu a materiálov na báze uhlíka, ihlicového koksu z uhoľnej smoly, vysokohodnotné využitie koksárenského plynu, surového plynu a obehového amoniaku atď.

„Aktívne ďalej rozvíjať následné jemné chemické spracovanie premývacieho oleja, fenolového oleja, naftalénového oleja, antracénového oleja a ďalších frakcií, so zameraním na podporu ihlicového koksu na báze smoly a grafitových elektród s ultravysokým výkonom, špeciálnych sadzí, jadrového grafitu a smoly na báze uhlíkových materiálov s vysokou pridanou hodnotou, ako sú uhlíkové vlákna. Podporovať vytváranie veľkokapacitnej výrobnej kapacity.

46

47

48

49

50

51

| (91) | Stručne povedané, čínska vláda má zavedené opatrenia, ktorých cieľom je primäť subjekty pôsobiace v odvetví grafitových elektród dodržiavať ciele verejnej politiky týkajúce sa podpory pre podporované odvetvia vrátane výroby ihlicového koksu ako hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku. Takéto opatrenia bránia voľnému pôsobeniu trhových síl. |
| --- | --- |

(91)

Stručne povedané, čínska vláda má zavedené opatrenia, ktorých cieľom je primäť subjekty pôsobiace v odvetví grafitových elektród dodržiavať ciele verejnej politiky týkajúce sa podpory pre podporované odvetvia vrátane výroby ihlicového koksu ako hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku. Takéto opatrenia bránia voľnému pôsobeniu trhových síl.

3.3.1.6.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

| (92) | Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie jeho hlavných funkcií, ako napr. spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch iných krajín ako ČĽR, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (52). |
| --- | --- |

(92)

Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie jeho hlavných funkcií, ako napr. spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch iných krajín ako ČĽR, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (52).

52

| (93) | Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pôdy a k právam na užívanie pôdy v ČĽR (53). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (54). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (55). |
| --- | --- |

(93)

Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pôdy a k právam na užívanie pôdy v ČĽR (53). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (54). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (55).

53

54

55

| (94) | Na výrobcov grafitových elektród sa veľmi podobne ako na iné odvetvia čínskeho hospodárstva vzťahuje všeobecný režim čínskych predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností a majetkového práva. V dôsledku toho sú aj tieto spoločnosti vystavené deformáciám zhora nadol vyplývajúcim z diskriminačného uplatňovania alebo nedostatočného presadzovania predpisov z oblasti konkurzného a majetkového práva. Zo súčasného prešetrovania nevyplynuli žiadne skutočnosti, ktoré by tieto zistenia spochybňovali. Komisia teda dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR. Tieto úvahy sa na základe dostupných dôkazov javia ako plne uplatniteľné aj v odvetví grafitových elektród. |
| --- | --- |

(94)

Na výrobcov grafitových elektród sa veľmi podobne ako na iné odvetvia čínskeho hospodárstva vzťahuje všeobecný režim čínskych predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností a majetkového práva. V dôsledku toho sú aj tieto spoločnosti vystavené deformáciám zhora nadol vyplývajúcim z diskriminačného uplatňovania alebo nedostatočného presadzovania predpisov z oblasti konkurzného a majetkového práva. Zo súčasného prešetrovania nevyplynuli žiadne skutočnosti, ktoré by tieto zistenia spochybňovali. Komisia teda dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na využívanie pôdy v ČĽR. Tieto úvahy sa na základe dostupných dôkazov javia ako plne uplatniteľné aj v odvetví grafitových elektród.

| (95) | So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva odvetví grafitových elektród, a to aj pokiaľ ide o dotknutý výrobok. |
| --- | --- |

(95)

So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva odvetví grafitových elektród, a to aj pokiaľ ide o dotknutý výrobok.

3.3.1.7.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

| (96) | Systém miezd založených na trhových princípoch sa v ČĽR nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne združovanie sa. ČĽR neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (56). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (57). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska. (58) Na základe týchto zistení možno konštatovať, že v ČĽR dochádza k deformácii mzdových nákladov. |
| --- | --- |

(96)

Systém miezd založených na trhových princípoch sa v ČĽR nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne združovanie sa. ČĽR neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (56). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (57). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska. (58) Na základe týchto zistení možno konštatovať, že v ČĽR dochádza k deformácii mzdových nákladov.

56

57

58

| (97) | Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by sektor grafitových elektród nepodliehal opísanému čínskemu systému pracovného práva. Sektor grafitových elektród teda ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov priamo (pri výrobe dotknutého výrobku alebo hlavných surovín potrebných na jeho výrobu), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v ČĽR). |
| --- | --- |

(97)

Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by sektor grafitových elektród nepodliehal opísanému čínskemu systému pracovného práva. Sektor grafitových elektród teda ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov priamo (pri výrobe dotknutého výrobku alebo hlavných surovín potrebných na jeho výrobu), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému v oblasti pracovného práva v ČĽR).

3.3.1.8.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

| (98) | Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR je poznačený rôznymi deformáciami. |
| --- | --- |

(98)

Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR je poznačený rôznymi deformáciami.

| (99) | Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (59), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (60), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (61). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie existujúce pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (62). |
| --- | --- |

(99)

Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (59), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (60), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (61). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie existujúce pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (62).

59

60

61

62

| (100) | Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu. |
| --- | --- |

(100)

Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

| (101) | Napríklad čínska vláda celkom nedávno objasnila, že Komunistická strana Číny musí dohliadať aj na rozhodnutia súkromných komerčných bánk, ktoré musia zostať v súlade s národnými politikami. Jedným z troch hlavných cieľov štátu vo vzťahu k správe bankovníctva je teraz posilnenie vedenia strany v odvetví bankovníctva a poisťovníctva, a to aj vo vzťahu k prevádzkovým a riadiacim otázkam v podnikoch (63). Aj kritériá hodnotenia výkonnosti komerčných bánk musia v súčasnosti zohľadňovať najmä to, ako subjekty „slúžia cieľom národného rozvoja a reálnej ekonomike“, a predovšetkým ako „slúžia strategickým a rozvíjajúcim sa odvetviam“ (64). |
| --- | --- |

(101)

Napríklad čínska vláda celkom nedávno objasnila, že Komunistická strana Číny musí dohliadať aj na rozhodnutia súkromných komerčných bánk, ktoré musia zostať v súlade s národnými politikami. Jedným z troch hlavných cieľov štátu vo vzťahu k správe bankovníctva je teraz posilnenie vedenia strany v odvetví bankovníctva a poisťovníctva, a to aj vo vzťahu k prevádzkovým a riadiacim otázkam v podnikoch (63). Aj kritériá hodnotenia výkonnosti komerčných bánk musia v súčasnosti zohľadňovať najmä to, ako subjekty „slúžia cieľom národného rozvoja a reálnej ekonomike“, a predovšetkým ako „slúžia strategickým a rozvíjajúcim sa odvetviam“ (64).

63

slúžia cieľom národného rozvoja a reálnej ekonomike

slúžia strategickým a rozvíjajúcim sa odvetviam

64

| (102) | Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (65). |
| --- | --- |

(102)

Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (65).

65

| (103) | Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie existujúce pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (66). To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú pre všetky subjekty na trhu rovnaké. |
| --- | --- |

(103)

Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie existujúce pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do sektorov, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (66). To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú pre všetky subjekty na trhu rovnaké.

66

| (104) | Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom. |
| --- | --- |

(104)

Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

| (105) | Po tretie, hoci bola v októbri 2015 dosiahnutá liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené deformáciami vyvolanými vládou. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej miere, resp. pod ňou, predstavoval ku koncu roka 2018 aj naďalej najmenej jednu tretinu zo všetkých poskytnutých úverov (67). Oficiálne médiá v ČĽR nedávno oznámili, že Komunistická strana Číny vyzvala na „znižovanie trhovej úrokovej sadzby úverov.“ (68) Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu. |
| --- | --- |

(105)

Po tretie, hoci bola v októbri 2015 dosiahnutá liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené deformáciami vyvolanými vládou. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej miere, resp. pod ňou, predstavoval ku koncu roka 2018 aj naďalej najmenej jednu tretinu zo všetkých poskytnutých úverov (67). Oficiálne médiá v ČĽR nedávno oznámili, že Komunistická strana Číny vyzvala na „znižovanie trhovej úrokovej sadzby úverov.“ (68) Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

67

znižovanie trhovej úrokovej sadzby úverov

68

| (106) | Celkový nárast úverov v ČĽR poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny. |
| --- | --- |

(106)

Celkový nárast úverov v ČĽR poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

| (107) | Aj napriek krokom, ktoré sa podnikli s cieľom liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR poznačený výraznými deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch. |
| --- | --- |

(107)

Aj napriek krokom, ktoré sa podnikli s cieľom liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR poznačený výraznými deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

| (108) | Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by sa opísané zasahovanie vlády do finančného systému nemalo týkať sektora grafitových elektród. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

(108)

Neboli predložené žiadne dôkazy, podľa ktorých by sa opísané zasahovanie vlády do finančného systému nemalo týkať sektora grafitových elektród. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

3.3.1.9.   Systémový charakter opísaných deformácií

Systémový charakter opísaných deformácií

| (109) | Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo príznačné. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému, ako boli opísané v oddieloch 3.3.1.2 – 3.3.1.5, ako aj v časti A správy, platia pre celú krajinu a pre všetky odvetvia hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov, ako sa uvádza v oddieloch 3.3.1.6 až 3.3.1.8 a v časti B správy. |
| --- | --- |

(109)

Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo príznačné. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému, ako boli opísané v oddieloch 3.3.1.2 – 3.3.1.5, ako aj v časti A správy, platia pre celú krajinu a pre všetky odvetvia hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov, ako sa uvádza v oddieloch 3.3.1.6 až 3.3.1.8 a v časti B správy.

| (110) | Komisia pripomína, že na výrobu grafitových elektród je potrebná široká škála vstupov, medzi ktoré patria napríklad ropný koks, ihlicový ropný koks, ihlicový smolný koks, ako aj elektrická energia (pozri oddiel 2.1). Podľa dôkazov zo spisu je ČĽR jedným z hlavných výrobcov ihlicového koksu – kľúčovej suroviny vo výrobnom procese grafitových elektród a vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky odoberali väčšinu svojich vstupov z ČĽR (t. j. viac ako 70 % z hľadiska hodnoty nákupu). Keď výrobcovia grafitových elektród nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systematickým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach. |
| --- | --- |

(110)

Komisia pripomína, že na výrobu grafitových elektród je potrebná široká škála vstupov, medzi ktoré patria napríklad ropný koks, ihlicový ropný koks, ihlicový smolný koks, ako aj elektrická energia (pozri oddiel 2.1). Podľa dôkazov zo spisu je ČĽR jedným z hlavných výrobcov ihlicového koksu – kľúčovej suroviny vo výrobnom procese grafitových elektród a vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky odoberali väčšinu svojich vstupov z ČĽR (t. j. viac ako 70 % z hľadiska hodnoty nákupu). Keď výrobcovia grafitových elektród nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systematickým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

| (111) | V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja grafitových elektród na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdy, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia v rámci tohto prešetrovania nepredložili žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak. |
| --- | --- |

(111)

V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja grafitových elektród na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdy, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia v rámci tohto prešetrovania nepredložili žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak.

3.3.1.10.   Záver

Záver

| (112) | Analýzou uvedenou v oddieloch 3.3.1.2 až 3.3.1.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní ČĽR do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia grafitových elektród, sa preukázalo, že ceny dotknutého výrobku alebo náklady naň vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva z reálneho alebo potenciálneho vplyvu jedného alebo viacerých relevantných prvkov uvedených v danom ustanovení. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda vôbec nespolupracovala, Komisia odmietla tvrdenia vyvážajúcich výrobcov týkajúce sa neexistencie výrazných deformácií (pozri odôvodnenie 69) a dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu. |
| --- | --- |

(112)

Analýzou uvedenou v oddieloch 3.3.1.2 až 3.3.1.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní ČĽR do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia grafitových elektród, sa preukázalo, že ceny dotknutého výrobku alebo náklady naň vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva z reálneho alebo potenciálneho vplyvu jedného alebo viacerých relevantných prvkov uvedených v danom ustanovení. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda vôbec nespolupracovala, Komisia odmietla tvrdenia vyvážajúcich výrobcov týkajúce sa neexistencie výrazných deformácií (pozri odôvodnenie 69) a dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

| (113) | Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele. |
| --- | --- |

(113)

Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

3.3.2.   Reprezentatívna krajina

Reprezentatívna krajina

3.3.2.1.   Všeobecné poznámky

Všeobecné poznámky

| (114) | Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia:






  — | úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (69) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR, |
| --- | --- | --- |

(114)

Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia:

—

úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (69) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR,

69

| — | výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine, |
| --- | --- |

—

výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine,

| — | dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine. |
| --- | --- |

—

dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine.

| — | Ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostní krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany. |
| --- | --- |

—

Ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostní krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

| (115) | Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 43 a 44, Komisia vydala a do spisu vložila dva záznamy k spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty. V týchto záznamoch sa opisujú skutočnosti a dôkazy, z ktorých vychádzajú relevantné kritériá, a rozoberajú sa pripomienky, ktoré predložili strany k týmto prvkom a k relevantným zdrojom. V druhom zázname Komisia informovala zainteresované strany o svojom zámere považovať v tomto prípade Mexiko za vhodnú reprezentatívnu krajinu, ak by sa potvrdila existencia výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Posúdenie Komisie možno zhrnúť takto. |
| --- | --- |

(115)

Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 43 a 44, Komisia vydala a do spisu vložila dva záznamy k spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty. V týchto záznamoch sa opisujú skutočnosti a dôkazy, z ktorých vychádzajú relevantné kritériá, a rozoberajú sa pripomienky, ktoré predložili strany k týmto prvkom a k relevantným zdrojom. V druhom zázname Komisia informovala zainteresované strany o svojom zámere považovať v tomto prípade Mexiko za vhodnú reprezentatívnu krajinu, ak by sa potvrdila existencia výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Posúdenie Komisie možno zhrnúť takto.

3.3.2.2.   Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná Číne a výroba prešetrovaného výrobku

Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná Číne a výroba prešetrovaného výrobku

| (116) | V prvom zázname o výrobných faktoroch Komisia identifikovala krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako má Čína. V období prešetrovania Svetová banka zaradila tieto krajiny na základe ich hrubého národného dôchodku medzi krajiny s „vyšším stredným príjmom“. Značný objem výroby prešetrovaného výrobku sa však zistil len v troch krajinách, a to v Malajzii, Mexiku a Rusku. |
| --- | --- |

(116)

V prvom zázname o výrobných faktoroch Komisia identifikovala krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako má Čína. V období prešetrovania Svetová banka zaradila tieto krajiny na základe ich hrubého národného dôchodku medzi krajiny s „vyšším stredným príjmom“. Značný objem výroby prešetrovaného výrobku sa však zistil len v troch krajinách, a to v Malajzii, Mexiku a Rusku.

| (117) | V nadväznosti na druhú poznámku CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD tvrdili, že Malajzia, Mexiko a Rusko nie sú vhodnou reprezentatívnou krajinou, a odporučili ďalšie možné krajiny, najmä Ukrajinu a Indiu. Obe strany poznamenali, že Komisia v nedávnom konaní zvolila za reprezentatívnu krajinu Indiu (70). |
| --- | --- |

(117)

V nadväznosti na druhú poznámku CCCME a Fangda Carbon New Material Co., LTD tvrdili, že Malajzia, Mexiko a Rusko nie sú vhodnou reprezentatívnou krajinou, a odporučili ďalšie možné krajiny, najmä Ukrajinu a Indiu. Obe strany poznamenali, že Komisia v nedávnom konaní zvolila za reprezentatívnu krajinu Indiu (70).

70

| (118) | Pokiaľ ide o prešetrovanie, o ktorom sa strany zmieňujú, Komisia použila Indiu ako reprezentatívnu krajinu, pretože sa zdá, že prešetrovaný výrobok sa vyrába iba v Indii a Spojených štátoch amerických. Okrem toho, keďže toto prešetrovanie bolo revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, pri ktorom sa skúmalo, či je pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu pravdepodobný bez ohľadu na jeho skutočnú úroveň, Komisia dospela k záveru, že India by mohla za osobitných okolností daného prípadu výnimočne predstavovať základ na stanovenie výrobných nákladov a nákladov na predaj. |
| --- | --- |

(118)

Pokiaľ ide o prešetrovanie, o ktorom sa strany zmieňujú, Komisia použila Indiu ako reprezentatívnu krajinu, pretože sa zdá, že prešetrovaný výrobok sa vyrába iba v Indii a Spojených štátoch amerických. Okrem toho, keďže toto prešetrovanie bolo revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, pri ktorom sa skúmalo, či je pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu pravdepodobný bez ohľadu na jeho skutočnú úroveň, Komisia dospela k záveru, že India by mohla za osobitných okolností daného prípadu výnimočne predstavovať základ na stanovenie výrobných nákladov a nákladov na predaj.

| (119) | Záznamy navyše obsahujú konkrétnu prílohu na usmernenie strán pri predkladaní informácií o možných dodatočných reprezentatívnych krajinách a/alebo spoločnostiach na účely článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Ani jedna zo strán neposkytla informácie požadovanej úrovne a s požadovanou mierou podrobnosti, ako predpisuje uvedená príloha. |
| --- | --- |

(119)

Záznamy navyše obsahujú konkrétnu prílohu na usmernenie strán pri predkladaní informácií o možných dodatočných reprezentatívnych krajinách a/alebo spoločnostiach na účely článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Ani jedna zo strán neposkytla informácie požadovanej úrovne a s požadovanou mierou podrobnosti, ako predpisuje uvedená príloha.

| (120) | Komisia poznamenala, že India a Ukrajina majú úroveň hospodárskeho rozvoja nižšiu ako ČĽR podľa vymedzenia v klasifikácii Svetovej banky, zatiaľ čo Malajzia, Mexiko a Rusko sú krajinami s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR. V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia, podľa ktorého sa má normálna hodnota stanoviť na základe zodpovedajúcich výrobných nákladov a nákladov na predaj vo vhodnej reprezentatívnej krajine s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako vyvážajúca krajina, boli tieto krajiny považované za vhodné potenciálne reprezentatívne krajiny, pričom nebol dôvod zvážiť krajiny s nižšou úrovňou hospodárskeho rozvoja, akými sú India a Ukrajina. Komisia preto tieto tvrdenia zamietla. |
| --- | --- |

(120)

Komisia poznamenala, že India a Ukrajina majú úroveň hospodárskeho rozvoja nižšiu ako ČĽR podľa vymedzenia v klasifikácii Svetovej banky, zatiaľ čo Malajzia, Mexiko a Rusko sú krajinami s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR. V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia, podľa ktorého sa má normálna hodnota stanoviť na základe zodpovedajúcich výrobných nákladov a nákladov na predaj vo vhodnej reprezentatívnej krajine s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako vyvážajúca krajina, boli tieto krajiny považované za vhodné potenciálne reprezentatívne krajiny, pričom nebol dôvod zvážiť krajiny s nižšou úrovňou hospodárskeho rozvoja, akými sú India a Ukrajina. Komisia preto tieto tvrdenia zamietla.

3.3.2.3.   Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

| (121) | V prvom zázname Komisia uviedla, že v prípade krajín označených ako krajiny, v ktorých sa vyrába dotknutý výrobok, konkrétne v prípade Malajzie, Mexika a Ruska, sa dostupnosť verejných údajov ešte musí overiť, a to najmä pokiaľ ide o verejné finančné údaje výrobcov dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(121)

V prvom zázname Komisia uviedla, že v prípade krajín označených ako krajiny, v ktorých sa vyrába dotknutý výrobok, konkrétne v prípade Malajzie, Mexika a Ruska, sa dostupnosť verejných údajov ešte musí overiť, a to najmä pokiaľ ide o verejné finančné údaje výrobcov dotknutého výrobku.

| (122) | Pokiaľ ide o Ruskú federáciu, finančné výkazy identifikovaných výrobcov sa týkali iba roku 2019. Okrem toho bola jedna spoločnosť v Rusku stratová. V prvom zázname navyše Komisia zistila niekoľko deformácií existujúcich na ruskom trhu, ktoré mali vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku, a oslabili Rusko ako vhodnú reprezentatívnu krajinu. |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o Ruskú federáciu, finančné výkazy identifikovaných výrobcov sa týkali iba roku 2019. Okrem toho bola jedna spoločnosť v Rusku stratová. V prvom zázname navyše Komisia zistila niekoľko deformácií existujúcich na ruskom trhu, ktoré mali vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku, a oslabili Rusko ako vhodnú reprezentatívnu krajinu.

| (123) | Pokiaľ ide o Malajziu, ľahko dostupné finančné výkazy pochádzajú z roku 2017 a v porovnaní s obdobím prešetrovania sú zastarané. V Malajzii existovali aj dve vývozné obmedzenia, hoci mali zanedbateľný vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku, a predstavovali približne 1 % výrobných nákladov na grafitové elektródy vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Komisia medzitým získala prístup k verejne dostupným finančným výkazom za rok 2020 spoločnosti Showa Denko Malaysia (71), spoločnosť však v tomto roku vykazovala stratu. V dôsledku toho, keďže v tejto krajine neexistoval žiadny ziskový výrobca s ľahko dostupnými údajmi za obdobie prešetrovania, Komisia nepovažovala Malajziu za vhodnú reprezentatívnu krajinu. |
| --- | --- |

(123)

Pokiaľ ide o Malajziu, ľahko dostupné finančné výkazy pochádzajú z roku 2017 a v porovnaní s obdobím prešetrovania sú zastarané. V Malajzii existovali aj dve vývozné obmedzenia, hoci mali zanedbateľný vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku, a predstavovali približne 1 % výrobných nákladov na grafitové elektródy vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Komisia medzitým získala prístup k verejne dostupným finančným výkazom za rok 2020 spoločnosti Showa Denko Malaysia (71), spoločnosť však v tomto roku vykazovala stratu. V dôsledku toho, keďže v tejto krajine neexistoval žiadny ziskový výrobca s ľahko dostupnými údajmi za obdobie prešetrovania, Komisia nepovažovala Malajziu za vhodnú reprezentatívnu krajinu.

71

| (124) | Pokiaľ ide o Mexikom, Komisia identifikovala jedného výrobcu, konkrétne GrafTech Mexico S.A. de C.V (ďalej len „spoločnosť GrafTech Mexico“). Napriek tomu, že finančné výkazy spoločnosti neboli ľahko dostupné, Komisia našla výročnú správu skupiny GrafTech Group za rok 2020 (ďalej len „GrafTech International“), ktorá obsahovala konsolidované finančné výkazy skupiny. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tento dokument javil ako najlepšie ľahko dostupné údaje. Komisia napokon v prvom zázname skonštatovala, že Mexiko uplatňuje požiadavky na dovoz grafitových elektród (colné kódy 8545 11 a 8545 90) v podobe požiadaviek na označovanie. Tieto požiadavky na označovanie však nie sú špecifické pre jednotlivé výrobky, ale uplatňujú sa na všetky výrobky dovážané do Mexika. V príslušnom mexickom nariadení (72) sa stanovujú všeobecné pravidlá, ktorými sa zabezpečuje, že pokiaľ ide o dovoz z tretích krajín, označenia nezavádzajú spotrebiteľov alebo koncových používateľov a samé osebe nepredstavujú obmedzenie dovozu. Tieto požiadavky preto nemajú významný vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o Mexikom, Komisia identifikovala jedného výrobcu, konkrétne GrafTech Mexico S.A. de C.V (ďalej len „spoločnosť GrafTech Mexico“). Napriek tomu, že finančné výkazy spoločnosti neboli ľahko dostupné, Komisia našla výročnú správu skupiny GrafTech Group za rok 2020 (ďalej len „GrafTech International“), ktorá obsahovala konsolidované finančné výkazy skupiny. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tento dokument javil ako najlepšie ľahko dostupné údaje. Komisia napokon v prvom zázname skonštatovala, že Mexiko uplatňuje požiadavky na dovoz grafitových elektród (colné kódy 8545 11 a 8545 90) v podobe požiadaviek na označovanie. Tieto požiadavky na označovanie však nie sú špecifické pre jednotlivé výrobky, ale uplatňujú sa na všetky výrobky dovážané do Mexika. V príslušnom mexickom nariadení (72) sa stanovujú všeobecné pravidlá, ktorými sa zabezpečuje, že pokiaľ ide o dovoz z tretích krajín, označenia nezavádzajú spotrebiteľov alebo koncových používateľov a samé osebe nepredstavujú obmedzenie dovozu. Tieto požiadavky preto nemajú významný vplyv na výrobné náklady prešetrovaného výrobku.

72

| (125) | V nadväznosti na prvý záznam spoločnosť Fangda Carbon New Material Co., Ltd., spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME vo svojich podaniach tvrdili, že spoločnosť GrafTech Mexico nepredstavuje vhodnú voľbu. Po prvé, keďže jedinými dostupnými finančnými výkazmi boli konsolidované účtovné závierky, ktoré zahŕňali nielen Mexiko, ale aj ďalšie dcérske spoločnosti po celom svete, tieto konsolidované účtovné závierky podľa nich obsahovali spoločnosti z krajín, ktoré nemožno považovať za krajiny na rovnakej úrovni rozvoja ako Čína, a ktoré by neodzrkadľovali pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, ak by sa Mexiko malo stať na účely tohto prešetrovania reprezentatívnou krajinou. Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ďalej tvrdila, že ak sa Mexiko zvolí za reprezentatívnu krajinu, zisk spoločnosti GrafTech International Ltd sa musí upraviť tak, aby odzrkadľoval primeranú úroveň zisku pre prevádzku vyrábajúcu grafitové elektródy, keďže úroveň konsolidovaného zisku spoločnosti GrafTech International Ltd je nadmerne vysoká, čo vyplýva z úplne vertikálne integrovaného charakteru prevádzky spoločnosti GrafTech International Ltd, keď spoločnosť vyrába vlastný petrolejový ihlicový koks namiesto toho, aby sa spoliehala na externých dodávateľov. Keďže GrafTech International Ltd je stranou podporujúcou podnet, CCCME napokon spochybnila celkovú objektivitu všetkých údajov, ktoré spoločnosť GrafTech Mexico poskytla. |
| --- | --- |

(125)

V nadväznosti na prvý záznam spoločnosť Fangda Carbon New Material Co., Ltd., spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME vo svojich podaniach tvrdili, že spoločnosť GrafTech Mexico nepredstavuje vhodnú voľbu. Po prvé, keďže jedinými dostupnými finančnými výkazmi boli konsolidované účtovné závierky, ktoré zahŕňali nielen Mexiko, ale aj ďalšie dcérske spoločnosti po celom svete, tieto konsolidované účtovné závierky podľa nich obsahovali spoločnosti z krajín, ktoré nemožno považovať za krajiny na rovnakej úrovni rozvoja ako Čína, a ktoré by neodzrkadľovali pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, ak by sa Mexiko malo stať na účely tohto prešetrovania reprezentatívnou krajinou. Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. ďalej tvrdila, že ak sa Mexiko zvolí za reprezentatívnu krajinu, zisk spoločnosti GrafTech International Ltd sa musí upraviť tak, aby odzrkadľoval primeranú úroveň zisku pre prevádzku vyrábajúcu grafitové elektródy, keďže úroveň konsolidovaného zisku spoločnosti GrafTech International Ltd je nadmerne vysoká, čo vyplýva z úplne vertikálne integrovaného charakteru prevádzky spoločnosti GrafTech International Ltd, keď spoločnosť vyrába vlastný petrolejový ihlicový koks namiesto toho, aby sa spoliehala na externých dodávateľov. Keďže GrafTech International Ltd je stranou podporujúcou podnet, CCCME napokon spochybnila celkovú objektivitu všetkých údajov, ktoré spoločnosť GrafTech Mexico poskytla.

| (126) | Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. napokon všeobecnejšie skonštatovala najmä to, že ziskovosť za rok 2020 bude v porovnaní s rokom 2019 značne nižšia v dôsledku cyklického javu v tomto odvetví a v poslednom období v dôsledku globálnej pandémie. Ak teda nebudú dostupné individuálne finančné údaje spoločnosti GrafTech Mexico za rok 2020, Mexiko nespĺňa podmienku vhodnej reprezentatívnej krajiny podľa ustanovenia článku 2 ods. 6a. |
| --- | --- |

(126)

Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. napokon všeobecnejšie skonštatovala najmä to, že ziskovosť za rok 2020 bude v porovnaní s rokom 2019 značne nižšia v dôsledku cyklického javu v tomto odvetví a v poslednom období v dôsledku globálnej pandémie. Ak teda nebudú dostupné individuálne finančné údaje spoločnosti GrafTech Mexico za rok 2020, Mexiko nespĺňa podmienku vhodnej reprezentatívnej krajiny podľa ustanovenia článku 2 ods. 6a.

| (127) | Ako sa uvádza v prvom zázname, Komisia na internete vyhľadala konsolidované finančné výkazy spoločnosti GrafTech International Ltd. V prvom zázname sa týkali účtovného roku 2019 (73) , zatiaľ čo v druhom zázname účtovného roku 2020 (74). |
| --- | --- |

(127)

Ako sa uvádza v prvom zázname, Komisia na internete vyhľadala konsolidované finančné výkazy spoločnosti GrafTech International Ltd. V prvom zázname sa týkali účtovného roku 2019 (73) , zatiaľ čo v druhom zázname účtovného roku 2020 (74).

73

74

| (128) | Pokiaľ ide o tvrdenie, že konsolidované účtovné závierky spoločnosti GrafTech International Ltd. by zahŕňali spoločnosti, ktoré by neodzrkadľovali pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk Mexika, dostupné údaje od spoločnosti GrafTech International Ltd. sú špecifické pre výrobu prešetrovaného výrobku, keďže jediným výrobkom, ktorý skupina vyrába, sú grafitové elektródy. Inými slovami, konsolidované finančné údaje skupiny odrážajú výkonnosť výroby grafitových elektród a jej pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk z grafitových elektród, pretože skupina okrem grafitových elektród nevyrába žiadny iný výrobok. Spoločnosť GrafTech International Ltd. bola zisková aj počas obdobia prešetrovania. Spoločnosť GrafTech Mexico je zároveň spoločnosťou, ktorá má podobnú veľkosť ako čínske spoločnosti a ktorá je významným výrobcom dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o tvrdenie, že konsolidované účtovné závierky spoločnosti GrafTech International Ltd. by zahŕňali spoločnosti, ktoré by neodzrkadľovali pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk Mexika, dostupné údaje od spoločnosti GrafTech International Ltd. sú špecifické pre výrobu prešetrovaného výrobku, keďže jediným výrobkom, ktorý skupina vyrába, sú grafitové elektródy. Inými slovami, konsolidované finančné údaje skupiny odrážajú výkonnosť výroby grafitových elektród a jej pevné režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk z grafitových elektród, pretože skupina okrem grafitových elektród nevyrába žiadny iný výrobok. Spoločnosť GrafTech International Ltd. bola zisková aj počas obdobia prešetrovania. Spoločnosť GrafTech Mexico je zároveň spoločnosťou, ktorá má podobnú veľkosť ako čínske spoločnosti a ktorá je významným výrobcom dotknutého výrobku.

| (129) | Údaje akýchkoľvek iných výrobcov z iných krajín sa nemohli z uvedených dôvodov použiť a žiadna zo strán, ktoré v nadväznosti na prvý záznam predložili pripomienky, nepredložila žiadne alternatívne návrhy. |
| --- | --- |

(129)

Údaje akýchkoľvek iných výrobcov z iných krajín sa nemohli z uvedených dôvodov použiť a žiadna zo strán, ktoré v nadväznosti na prvý záznam predložili pripomienky, nepredložila žiadne alternatívne návrhy.

| (130) | Na základe týchto pripomienok sa však Komisia rozhodla prešetriť aj to, či v Mexiku existovali výrobcovia rovnakých alebo podobných kategórií výrobkov ako prešetrovaný výrobok. Komisia predovšetkým poznamenala, že zisk vykázaný v konsolidovanej účtovnej závierke spoločnosti GrafTech International za rok 2020 bol skutočne mimoriadne vysoký (35,5 % vyjadrených na základe príjmu). Komisia spomedzi mexických výrobcov vyrábajúcich rovnaké alebo podobné kategórie výrobkov ako prešetrovaný výrobok v tejto fáze identifikovala len jednu spoločnosť, ktorá mala dostupné údaje za rok 2020. Ide o spoločnosť Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (ďalej len „spoločnosť Reotix Materiales Refractarios“), ktorá podniká v oblasti žiaruvzdorných bezílovitých materiálov. Spoločnosť dosiahla v roku 2020 zisk na úrovni 4,7 %. Keďže v tejto fáze nie sú k dispozícii žiadne iné spoľahlivé ľahko dostupné údaje, Komisia usúdila, že tento zisk by mohol výrobca prešetrovaného výrobku v Mexiku primerane dosiahnuť. |
| --- | --- |

(130)

Na základe týchto pripomienok sa však Komisia rozhodla prešetriť aj to, či v Mexiku existovali výrobcovia rovnakých alebo podobných kategórií výrobkov ako prešetrovaný výrobok. Komisia predovšetkým poznamenala, že zisk vykázaný v konsolidovanej účtovnej závierke spoločnosti GrafTech International za rok 2020 bol skutočne mimoriadne vysoký (35,5 % vyjadrených na základe príjmu). Komisia spomedzi mexických výrobcov vyrábajúcich rovnaké alebo podobné kategórie výrobkov ako prešetrovaný výrobok v tejto fáze identifikovala len jednu spoločnosť, ktorá mala dostupné údaje za rok 2020. Ide o spoločnosť Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (ďalej len „spoločnosť Reotix Materiales Refractarios“), ktorá podniká v oblasti žiaruvzdorných bezílovitých materiálov. Spoločnosť dosiahla v roku 2020 zisk na úrovni 4,7 %. Keďže v tejto fáze nie sú k dispozícii žiadne iné spoľahlivé ľahko dostupné údaje, Komisia usúdila, že tento zisk by mohol výrobca prešetrovaného výrobku v Mexiku primerane dosiahnuť.

| (131) | Na druhej strane predajné, všeobecné a administratívne náklady spoločnosti Reotix Materiales Refractarios predstavovali na základe príjmu 39,0 %. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť považovala Komisia za rozumnejšie opierať sa o predajné, všeobecné a administratívne náklady uvedené vo výročnej správe spoločnosti GrafTech International Ltd za rok 2020, ktoré predstavovali 5,9 % na základe príjmu, pretože sa skutočne týkali dotknutého výrobku a čiastočne spoločnosti GrafTech Mexico. |
| --- | --- |

(131)

Na druhej strane predajné, všeobecné a administratívne náklady spoločnosti Reotix Materiales Refractarios predstavovali na základe príjmu 39,0 %. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť považovala Komisia za rozumnejšie opierať sa o predajné, všeobecné a administratívne náklady uvedené vo výročnej správe spoločnosti GrafTech International Ltd za rok 2020, ktoré predstavovali 5,9 % na základe príjmu, pretože sa skutočne týkali dotknutého výrobku a čiastočne spoločnosti GrafTech Mexico.

| (132) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a keďže neexistujú žiadne iné spoľahlivé údaje, Komisia usúdila, že výška predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spoločnosti GrafTech International Ltd a zisk dosiahnutý spoločnosťou Reotix Materiales Refractarios sú nedeformované a primerané v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) posledného odseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(132)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a keďže neexistujú žiadne iné spoľahlivé údaje, Komisia usúdila, že výška predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spoločnosti GrafTech International Ltd a zisk dosiahnutý spoločnosťou Reotix Materiales Refractarios sú nedeformované a primerané v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) posledného odseku základného nariadenia.

| (133) | V reakcii na druhý záznam namietali CCCME a spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd proti použitiu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spoločnosti GrafTech International Ltd, keďže pochádzali z konsolidovaných finančných údajov rôznych spoločností usadených v krajinách s rôznymi úrovňami príjmu vrátane krajín s vysokým príjmom, nevyjadrili však v tejto súvislosti žiadne nové argumenty v porovnaní s podobnými argumentmi, ktoré predložili po prvom zázname, ani nepredložili dôkazy. Komisia zároveň podotkla, že CCCME a spoločnosť Fangda Carbon New Material Co., LTD podporili rozhodnutie Komisie použiť primeraný zisk. |
| --- | --- |

(133)

V reakcii na druhý záznam namietali CCCME a spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., LTD a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd proti použitiu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spoločnosti GrafTech International Ltd, keďže pochádzali z konsolidovaných finančných údajov rôznych spoločností usadených v krajinách s rôznymi úrovňami príjmu vrátane krajín s vysokým príjmom, nevyjadrili však v tejto súvislosti žiadne nové argumenty v porovnaní s podobnými argumentmi, ktoré predložili po prvom zázname, ani nepredložili dôkazy. Komisia zároveň podotkla, že CCCME a spoločnosť Fangda Carbon New Material Co., LTD podporili rozhodnutie Komisie použiť primeraný zisk.

| (134) | Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky ani ďalšie ľahko dostupné údaje, Komisia predbežne dospela k záveru, že zdroje, ktoré navrhla použiť pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, sú nedeformované a primerané v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) posledného odseku základného nariadenia. |
| --- | --- |

(134)

Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky ani ďalšie ľahko dostupné údaje, Komisia predbežne dospela k záveru, že zdroje, ktoré navrhla použiť pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, sú nedeformované a primerané v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) posledného odseku základného nariadenia.

3.3.2.4.   Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

| (135) | Po tom, čo sa na základe všetkých uvedených prvkov stanovilo, že Mexika je jedinou vhodnou reprezentatívnou krajinou, nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s poslednou vetou článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. |
| --- | --- |

(135)

Po tom, čo sa na základe všetkých uvedených prvkov stanovilo, že Mexika je jedinou vhodnou reprezentatívnou krajinou, nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s poslednou vetou článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia.

3.3.2.5.   Záver

Záver

| (136) | Podľa uvedenej analýzy Mexiko vyhovuje všetkým kritériám stanoveným v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby sa mohlo považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. |
| --- | --- |

(136)

Podľa uvedenej analýzy Mexiko vyhovuje všetkým kritériám stanoveným v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby sa mohlo považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu.

| (137) | Spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., Ltd. a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME vo svojich pripomienkach zdôraznili, že sa musí nájsť alternatívna štvrtá reprezentatívna krajina. Žiadna z týchto strán však alternatívnu reprezentatívnu krajinu nenavrhla. Je potrebné zdôrazniť, že Komisia na základe dostupných informácií zistila, že spomedzi všetkých krajín s porovnateľným hospodárskym rozvojom ako ČĽR totiž prešetrovaný výrobok vyrábajú len Mexiko, Malajzia a Rusko. Navyše z týchto troch krajín boli relevantné údaje ľahko dostupné iba v Mexiku. |
| --- | --- |

(137)

Spoločnosti Fangda Carbon New Material Co., Ltd. a Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a CCCME vo svojich pripomienkach zdôraznili, že sa musí nájsť alternatívna štvrtá reprezentatívna krajina. Žiadna z týchto strán však alternatívnu reprezentatívnu krajinu nenavrhla. Je potrebné zdôrazniť, že Komisia na základe dostupných informácií zistila, že spomedzi všetkých krajín s porovnateľným hospodárskym rozvojom ako ČĽR totiž prešetrovaný výrobok vyrábajú len Mexiko, Malajzia a Rusko. Navyše z týchto troch krajín boli relevantné údaje ľahko dostupné iba v Mexiku.

| (138) | Vzhľadom na tieto zistenia a všetky relevantné skutočnosti posudzované ako celok sa Komisia predbežne rozhodla použiť Mexiko ako vhodnú reprezentatívnu krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty čínskych vyvážajúcich výrobcov v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia a spoločnosť GrafTech Mexico so sídlom v Mexiku v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia. |
| --- | --- |

(138)

Vzhľadom na tieto zistenia a všetky relevantné skutočnosti posudzované ako celok sa Komisia predbežne rozhodla použiť Mexiko ako vhodnú reprezentatívnu krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty čínskych vyvážajúcich výrobcov v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia a spoločnosť GrafTech Mexico so sídlom v Mexiku v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia.

3.3.3.   Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov na výrobné faktory

Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov na výrobné faktory

| (139) | Na základe informácií, ktoré predložili zainteresované strany, a ďalších relevantných informácií, ktoré sú dostupné v spise, Komisia v prvom zázname stanovila východiskový zoznam výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a práca, ktoré sa využívajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. |
| --- | --- |

(139)

Na základe informácií, ktoré predložili zainteresované strany, a ďalších relevantných informácií, ktoré sú dostupné v spise, Komisia v prvom zázname stanovila východiskový zoznam výrobných faktorov, ako sú materiály, energia a práca, ktoré sa využívajú pri výrobe prešetrovaného výrobku.

| (140) | V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia identifikovala aj zdroje, ktoré sa majú použiť na stanovenie nedeformovaných cien a referenčných hodnôt. Hlavným zdrojom, ktorý Komisia navrhla použiť, je databáza Global Trade Atlas (ďalej len „databáza GTA“). Komisia napokon v tom istom zázname identifikovala kódy harmonizovaného systému (HS) výrobných faktorov, ktoré sa podľa informácií poskytnutých zainteresovanými stranami mali pôvodne použiť na analýzu údajov z databázy Global Trade Atlas. |
| --- | --- |

(140)

V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia Komisia identifikovala aj zdroje, ktoré sa majú použiť na stanovenie nedeformovaných cien a referenčných hodnôt. Hlavným zdrojom, ktorý Komisia navrhla použiť, je databáza Global Trade Atlas (ďalej len „databáza GTA“). Komisia napokon v tom istom zázname identifikovala kódy harmonizovaného systému (HS) výrobných faktorov, ktoré sa podľa informácií poskytnutých zainteresovanými stranami mali pôvodne použiť na analýzu údajov z databázy Global Trade Atlas.

| (141) | Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ľahko dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách všetkých jednotlivých výrobných faktorov uvedených v zázname. |
| --- | --- |

(141)

Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ľahko dostupné informácie o nedeformovaných hodnotách všetkých jednotlivých výrobných faktorov uvedených v zázname.

| (142) | Následne, v druhom zázname Komisia aktualizovala zoznam výrobných faktorov na základe pripomienok strán a informácií, ktoré vo vyplnených dotazníkoch predložili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. |
| --- | --- |

(142)

Následne, v druhom zázname Komisia aktualizovala zoznam výrobných faktorov na základe pripomienok strán a informácií, ktoré vo vyplnených dotazníkoch predložili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.

| (143) | Komisia v druhom zázname navrhla použiť na stanovenie ceny ropného koksu (HS 2713 12) malajzijské údaje o dovoze namiesto mexickej dovoznej ceny, a to na základe pripomienok vyvážajúcich výrobcov a Európskeho združenia uhlíka a grafitu, podľa ktorých štatistiky dovozu ropného koksu do Mexika dostatočne neodrážali triedu kvality ihlicového koksu používaného pri výrobe grafitových elektródových systémov. |
| --- | --- |

(143)

Komisia v druhom zázname navrhla použiť na stanovenie ceny ropného koksu (HS 2713 12) malajzijské údaje o dovoze namiesto mexickej dovoznej ceny, a to na základe pripomienok vyvážajúcich výrobcov a Európskeho združenia uhlíka a grafitu, podľa ktorých štatistiky dovozu ropného koksu do Mexika dostatočne neodrážali triedu kvality ihlicového koksu používaného pri výrobe grafitových elektródových systémov.

| (144) | V nadväznosti na druhý záznam niekoľko strán tvrdilo, že Komisia by na stanovenie ceny ropného koksu (HS 2713 12) nemala používať malajzijské údaje o dovoze, pretože množstvo vykázané v malajzijských štatistikách je veľmi nízke a nie je reprezentatívne. |
| --- | --- |

(144)

V nadväznosti na druhý záznam niekoľko strán tvrdilo, že Komisia by na stanovenie ceny ropného koksu (HS 2713 12) nemala používať malajzijské údaje o dovoze, pretože množstvo vykázané v malajzijských štatistikách je veľmi nízke a nie je reprezentatívne.

| (145) | Komisia tvrdenie prijala a rozhodla sa predbežne stanoviť referenčnú hodnotu pre ropný koks na základe mexickej dovoznej ceny. |
| --- | --- |

(145)

Komisia tvrdenie prijala a rozhodla sa predbežne stanoviť referenčnú hodnotu pre ropný koks na základe mexickej dovoznej ceny.

| (146) | Komisia v druhom zázname ďalej uviedla, že do Mexika sa nedováža čiernouhoľný decht (HS 2708 20), a preto sa rozhodla na stanovenie tejto referenčnej hodnoty použiť Malajziu. |
| --- | --- |

(146)

Komisia v druhom zázname ďalej uviedla, že do Mexika sa nedováža čiernouhoľný decht (HS 2708 20), a preto sa rozhodla na stanovenie tejto referenčnej hodnoty použiť Malajziu.

| (147) | Komisia poznamenala, že strany vo svojich pripomienkach k druhému záznamu proti tomuto rozhodnutiu nenamietali. |
| --- | --- |

(147)

Komisia poznamenala, že strany vo svojich pripomienkach k druhému záznamu proti tomuto rozhodnutiu nenamietali.

| (148) | Jedna strana tvrdila, že metodika použitá na stanovenie mexickej dovoznej ceny CIF nie je správna, pretože Komisia použila rovnaký pomer nákladov na dopravu založený na jedinečnom kóde HS (t. j. 2713) pre každú vyvážajúcu krajinu a pre všetky referenčné hodnoty. Použitý súbor údajov je navyše zastaraný, pretože posledný dostupný finančný rok je rok 2016. |
| --- | --- |

(148)

Jedna strana tvrdila, že metodika použitá na stanovenie mexickej dovoznej ceny CIF nie je správna, pretože Komisia použila rovnaký pomer nákladov na dopravu založený na jedinečnom kóde HS (t. j. 2713) pre každú vyvážajúcu krajinu a pre všetky referenčné hodnoty. Použitý súbor údajov je navyše zastaraný, pretože posledný dostupný finančný rok je rok 2016.

| (149) | Hoci strana tvrdila, že metodika nie je správna, nenavrhla žiadne alternatívne riešenie. Komisia dospela k záveru, že odhad je stále najpresnejší, aký má k dispozícii. |
| --- | --- |

(149)

Hoci strana tvrdila, že metodika nie je správna, nenavrhla žiadne alternatívne riešenie. Komisia dospela k záveru, že odhad je stále najpresnejší, aký má k dispozícii.

| (150) | Na základe všetkých informácií predložených zainteresovanými stranami a zhromaždených počas overovaní na mieste boli identifikované tieto výrobné faktory a ich zdroje na účely určenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia:









  Výrobné faktory grafitových elektród |
| --- | --- |
| Výrobný faktor | Kód tovaru | Nedeformovaná hodnota
  (RMB – v jüanoch) | Merná jednotka |
| Suroviny |
| Ropný koks (kalcinovaný) | 2713 12 | 5 240 | tona |
| Ropný koks (nekalcinovaný) | 2713 11 | 432 | tona |
| Smola z čiernouhoľného dechtu | 2708 10 | 8 640 | tona |
| Smolný koks z čiernouhoľného dechtu | 2708 20 | 3 917 | tona |
| Koks a polokoks z čierneho uhlia | 2704 00 | 1 884 | tona |
| Čiernouhoľný asfalt | 2715 00 | 6 113 | tona |
| Uhlie | 2701 12 | 881 | tona |
| Grafitové úlomky | 3801 90 | 13 048 | tona |
| Spotrebný materiál |
| Práca |
| Mzdy vo výrobnom odvetví | [neuplatňuje sa] | 13,37 | Hodiny |
| Energia |
| Elektrina | [neuplatňuje sa] | 1 138 | kWh |
| Zemný plyn | [neuplatňuje sa] | 0,70 | m3 |
| Vedľajší produkt/odpad |
| Grafitový šrot | 3801 90 | 13 048 | tona |
| Šrot karbidu kremíka | 2849 20 | 8 055 | tona |

(150)

Na základe všetkých informácií predložených zainteresovanými stranami a zhromaždených počas overovaní na mieste boli identifikované tieto výrobné faktory a ich zdroje na účely určenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia:

Výrobné faktory grafitových elektród

Výrobné faktory grafitových elektród

Výrobný faktor

Kód tovaru

Nedeformovaná hodnota

(RMB – v jüanoch)

Merná jednotka

Suroviny

Ropný koks (kalcinovaný)

2713 12

5 240

tona

Ropný koks (nekalcinovaný)

2713 11

432

tona

Smola z čiernouhoľného dechtu

2708 10

8 640

tona

Smolný koks z čiernouhoľného dechtu

2708 20

3 917

tona

Koks a polokoks z čierneho uhlia

2704 00

1 884

tona

Čiernouhoľný asfalt

2715 00

6 113

tona

Uhlie

2701 12

881

tona

Grafitové úlomky

3801 90

13 048

tona

Spotrebný materiál

Práca

Mzdy vo výrobnom odvetví

[neuplatňuje sa]

13,37

Hodiny

Energia

Elektrina

[neuplatňuje sa]

1 138

kWh

Zemný plyn

[neuplatňuje sa]

0,70

m3

3

Vedľajší produkt/odpad

Grafitový šrot

3801 90

13 048

tona

Šrot karbidu kremíka

2849 20

8 055

tona

3.3.3.1.   Suroviny používané vo výrobnom procese

Suroviny používané vo výrobnom procese

| (151) | Na stanovenie nedeformovanej ceny surovín Komisia použila ako základ váženú priemernú dovoznú cenu CIF do reprezentatívnej krajiny, ako sa uvádza v databáze GTA, zo všetkých tretích krajín s výnimkou ČĽR, krajín, ktoré nie sú členmi WTO, a krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (75). Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z Číny, keďže dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Číne (pozri oddiel 3.3.1). Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tieto deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že rovnakými deformáciami je ovplyvnený aj vývoz. V prípade Mexika nemalo vylúčenie dovozu z ČĽR a niektorých nečlenských krajín WTO významný vplyv, lebo zostávajúci dovoz stále predstavoval približne 99 % celkového objemu dovozu do reprezentatívnej krajiny. V Malajzii predstavoval dovoz smolného koksu z čiernouhoľného dechtu z ČĽR 55 % celkového dovozu. Vážená priemerná dovozná cena bola v náležitých prípadoch upravená o dovozné clá. |
| --- | --- |

(151)

Na stanovenie nedeformovanej ceny surovín Komisia použila ako základ váženú priemernú dovoznú cenu CIF do reprezentatívnej krajiny, ako sa uvádza v databáze GTA, zo všetkých tretích krajín s výnimkou ČĽR, krajín, ktoré nie sú členmi WTO, a krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (75). Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z Číny, keďže dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Číne (pozri oddiel 3.3.1). Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tieto deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že rovnakými deformáciami je ovplyvnený aj vývoz. V prípade Mexika nemalo vylúčenie dovozu z ČĽR a niektorých nečlenských krajín WTO významný vplyv, lebo zostávajúci dovoz stále predstavoval približne 99 % celkového objemu dovozu do reprezentatívnej krajiny. V Malajzii predstavoval dovoz smolného koksu z čiernouhoľného dechtu z ČĽR 55 % celkového dovozu. Vážená priemerná dovozná cena bola v náležitých prípadoch upravená o dovozné clá.

75

| (152) | V prípade malého počtu výrobných faktorov predstavovali skutočné náklady, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v období prešetrovania, zanedbateľný podiel celkových nákladov na suroviny. Keďže hodnota, ktorá sa v týchto prípadoch použila, nemala bez ohľadu na použitý zdroj žiadny zreteľný vplyv na výpočet dumpingového rozpätia, Komisia pristupovala k týmto výrobným faktorom ako k spotrebným materiálom, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 166. |
| --- | --- |

(152)

V prípade malého počtu výrobných faktorov predstavovali skutočné náklady, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v období prešetrovania, zanedbateľný podiel celkových nákladov na suroviny. Keďže hodnota, ktorá sa v týchto prípadoch použila, nemala bez ohľadu na použitý zdroj žiadny zreteľný vplyv na výpočet dumpingového rozpätia, Komisia pristupovala k týmto výrobným faktorom ako k spotrebným materiálom, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 166.

| (153) | Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri dodávke surovín, ako percentuálny podiel skutočných nákladov na takéto suroviny, a potom ten istý percentuálny podiel uplatnila na nedeformované náklady na tie isté suroviny, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako ukazovateľ na účely odhadu nedeformovaných nákladov na suroviny pri dodaní do závodu spoločnosti. |
| --- | --- |

(153)

Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri dodávke surovín, ako percentuálny podiel skutočných nákladov na takéto suroviny, a potom ten istý percentuálny podiel uplatnila na nedeformované náklady na tie isté suroviny, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako ukazovateľ na účely odhadu nedeformovaných nákladov na suroviny pri dodaní do závodu spoločnosti.

3.3.3.2.   Práca

Práca

| (154) | Komisia použila štatistiky MOP, ktoré poskytujú informácie o priemerných mesačných zárobkoch zamestnancov a priemernom počte skutočne odpracovaných hodín týždenne, ktoré v roku 2020 odpracoval zamestnanec v Mexiku. Mesačné zárobky nezahŕňajú náklady na sociálne zabezpečenie a dane, ktoré znáša zamestnávateľ. Takéto informácie sú za ten istý rok dostupné v rámci digitálnej knižnice OECD Library (76). |
| --- | --- |

(154)

Komisia použila štatistiky MOP, ktoré poskytujú informácie o priemerných mesačných zárobkoch zamestnancov a priemernom počte skutočne odpracovaných hodín týždenne, ktoré v roku 2020 odpracoval zamestnanec v Mexiku. Mesačné zárobky nezahŕňajú náklady na sociálne zabezpečenie a dane, ktoré znáša zamestnávateľ. Takéto informácie sú za ten istý rok dostupné v rámci digitálnej knižnice OECD Library (76).

76

3.3.3.3.   Elektrina

Elektrina

| (155) | Cenu elektriny v Mexiku zverejňuje Mexický výbor pre elektrickú energiu. Komisia použila údaje o priemyselných cenách elektriny uverejnených v úradnom vestníku Mexika. |
| --- | --- |

(155)

Cenu elektriny v Mexiku zverejňuje Mexický výbor pre elektrickú energiu. Komisia použila údaje o priemyselných cenách elektriny uverejnených v úradnom vestníku Mexika.

| (156) | V nadväznosti na druhý záznam spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. tvrdila, že ceny elektriny v Mexiku sú deformované smerom nahor, a preto by sa mali znížiť, keďže mexický štát narúša rozvoj obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(156)

V nadväznosti na druhý záznam spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. tvrdila, že ceny elektriny v Mexiku sú deformované smerom nahor, a preto by sa mali znížiť, keďže mexický štát narúša rozvoj obnoviteľných zdrojov energie.

| (157) | Komisia poznamenala, že uvedená strana na podporu svojho tvrdenia nepredložila okrem nejasných vyhlásení žiadne dôkazy. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(157)

Komisia poznamenala, že uvedená strana na podporu svojho tvrdenia nepredložila okrem nejasných vyhlásení žiadne dôkazy. Tvrdenie sa preto zamietlo.

3.3.3.4.   Zemný plyn

Zemný plyn

| (158) | Komisia použila cenu zemného plynu pre priemyselných používateľov v Mexiku, ktorú uverejňuje v pravidelných tlačových správach regulačný orgán Comisión Reguladora de Energía (77). Komisia použila údaje o priemyselných cenách zemného plynu v príslušnom pásme spotreby v gigajouloch, ktoré sa vzťahujú na obdobie prešetrovania. |
| --- | --- |

(158)

Komisia použila cenu zemného plynu pre priemyselných používateľov v Mexiku, ktorú uverejňuje v pravidelných tlačových správach regulačný orgán Comisión Reguladora de Energía (77). Komisia použila údaje o priemyselných cenách zemného plynu v príslušnom pásme spotreby v gigajouloch, ktoré sa vzťahujú na obdobie prešetrovania.

77

3.3.3.5.   Odpad

Odpad

| (159) | Komisia analyzovala účtovné postupy čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktoré sa týkajú vedľajších produktov a odpadu. Komisia v dôsledku toho upravila vytvorené výrobné náklady v súlade s účtovnými postupmi každej zo spoločností, ktoré sa týkajú vedľajších produktov a odpadu. |
| --- | --- |

(159)

Komisia analyzovala účtovné postupy čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktoré sa týkajú vedľajších produktov a odpadu. Komisia v dôsledku toho upravila vytvorené výrobné náklady v súlade s účtovnými postupmi každej zo spoločností, ktoré sa týkajú vedľajších produktov a odpadu.

3.3.3.6.   Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk a odpisovanie

Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady, zisk a odpisovanie

| (160) | Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch. |
| --- | --- |

(160)

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Okrem toho sa musí stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch.

vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk

| (161) | Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, boli vyjadrené ako podiel na priamych výrobných nákladoch, ktoré skutočne vznikli vyvážajúcim výrobcom. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované priame výrobné náklady. |
| --- | --- |

(161)

Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, boli vyjadrené ako podiel na priamych výrobných nákladoch, ktoré skutočne vznikli vyvážajúcim výrobcom. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované priame výrobné náklady.

| (162) | Komisia pri stanovení nedeformovanej a primeranej sumy režijných nákladov spojených s výrobou, predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku vychádzala v prípade predajných, všeobecných a administratívnych nákladov z finančných údajov spoločnosti GrafTech International Ltd a v prípade zisku z finančných údajov spoločnosti Reotix Materiales Refractarios. |
| --- | --- |

(162)

Komisia pri stanovení nedeformovanej a primeranej sumy režijných nákladov spojených s výrobou, predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku vychádzala v prípade predajných, všeobecných a administratívnych nákladov z finančných údajov spoločnosti GrafTech International Ltd a v prípade zisku z finančných údajov spoločnosti Reotix Materiales Refractarios.

3.3.4.   Výpočet normálnej hodnoty

Výpočet normálnej hodnoty

| (163) | Na základe opísaných nedeformovaných cien a referenčných hodnôt Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(163)

Na základe opísaných nedeformovaných cien a referenčných hodnôt Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

| (164) | Na účely stanovenia nedeformovaných priamych výrobných nákladov pre každý právny subjekt vyrábajúci a vyvážajúci dotknutý výrobok Komisia v prípade každého vyvážajúceho výrobcu nahradila výrobné faktory zakúpené tak od prepojených, ako aj neprepojených strán výrobnými faktormi uvedenými v tabuľke v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(164)

Na účely stanovenia nedeformovaných priamych výrobných nákladov pre každý právny subjekt vyrábajúci a vyvážajúci dotknutý výrobok Komisia v prípade každého vyvážajúceho výrobcu nahradila výrobné faktory zakúpené tak od prepojených, ako aj neprepojených strán výrobnými faktormi uvedenými v tabuľke v predchádzajúcom texte.

| (165) | Po prvé, Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady na základe výrobných faktorov zakúpených každou spoločnosťou. Potom použila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu jednotlivých výrobných faktorov každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Od priamych výrobných nákladov Komisia odpočítala nedeformované náklady na vedľajšie produkty, ktoré sa opätovne použili vo výrobnom procese. |
| --- | --- |

(165)

Po prvé, Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady na základe výrobných faktorov zakúpených každou spoločnosťou. Potom použila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu jednotlivých výrobných faktorov každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Od priamych výrobných nákladov Komisia odpočítala nedeformované náklady na vedľajšie produkty, ktoré sa opätovne použili vo výrobnom procese.

| (166) | Po druhé, s cieľom získať celkové nedeformované priame výrobné náklady Komisia pripočítala režijné náklady spojené s výrobou. Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sa zvýšili o náklady na spotrebné materiály uvedené v odôvodnení 152 a následne sa vyjadrili ako podiel z priamych výrobných nákladov, ktoré jednotliví vyvážajúci výrobcovia skutočne vynaložili. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované výrobné náklady. |
| --- | --- |

(166)

Po druhé, s cieľom získať celkové nedeformované priame výrobné náklady Komisia pripočítala režijné náklady spojené s výrobou. Režijné náklady spojené s výrobou, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sa zvýšili o náklady na spotrebné materiály uvedené v odôvodnení 152 a následne sa vyjadrili ako podiel z priamych výrobných nákladov, ktoré jednotliví vyvážajúci výrobcovia skutočne vynaložili. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované výrobné náklady.

| (167) | Napokon Komisia pripočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov na predaný tovar a uplatnený na celkové nedeformované priame výrobné náklady (t. j. predajné, všeobecné a administratívne náklady dosiahli 12,0 % a zisk dosiahol 8,9 %). |
| --- | --- |

(167)

Napokon Komisia pripočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk, vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov na predaný tovar a uplatnený na celkové nedeformované priame výrobné náklady (t. j. predajné, všeobecné a administratívne náklady dosiahli 12,0 % a zisk dosiahol 8,9 %).

| (168) | Na tomto základe Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(168)

Na tomto základe Komisia vytvorila normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

3.4.   Vývozná cena

Vývozná cena

| (169) | Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vyvážala všetku výrobu dotknutého výrobku prostredníctvom dvoch prepojených obchodníkov v Číne. Ďalší vyvážajúci výrobca, spoločnosť Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ktorý je súčasťou skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážal iba časť svojej výroby dotknutého výrobku prostredníctvom prepojeného obchodníka v Číne. Naopak spoločnosť Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. predávala iba priamo do Únie. |
| --- | --- |

(169)

Spoločnosť Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. vyvážala všetku výrobu dotknutého výrobku prostredníctvom dvoch prepojených obchodníkov v Číne. Ďalší vyvážajúci výrobca, spoločnosť Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ktorý je súčasťou skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážal iba časť svojej výroby dotknutého výrobku prostredníctvom prepojeného obchodníka v Číne. Naopak spoločnosť Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. predávala iba priamo do Únie.

| (170) | Vývozná cena za dotknutý výrobok bola teda pri všetkých troch vyvážajúcich výrobcoch zaradených do vzorky skutočne zaplatená cena alebo cena splatná pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(170)

Vývozná cena za dotknutý výrobok bola teda pri všetkých troch vyvážajúcich výrobcoch zaradených do vzorky skutočne zaplatená cena alebo cena splatná pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

3.5.   Porovnanie

Porovnanie

| (171) | Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(171)

Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe cien zo závodu.

| (172) | Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa vykonali v súvislosti s nákladmi na dopravu, poistenie, manipuláciu a nakládku, úverovými nákladmi, bankovými poplatkami, províziami a clami. |
| --- | --- |

(172)

Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa vykonali v súvislosti s nákladmi na dopravu, poistenie, manipuláciu a nakládku, úverovými nákladmi, bankovými poplatkami, províziami a clami.

| (173) | Keďže spoločnosti Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ktoré sú súčasťou skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážali prostredníctvom prepojeného obchodníka v Číne, Komisia upravila vývozné ceny týchto spoločností v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, pretože títo obchodníci konali ako zástupcovia pracujúci za provízie. Táto úprava sa rovnala výške predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku obchodníka. |
| --- | --- |

(173)

Keďže spoločnosti Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. a Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., ktoré sú súčasťou skupiny Fangda Carbon New Material Co., Ltd., vyvážali prostredníctvom prepojeného obchodníka v Číne, Komisia upravila vývozné ceny týchto spoločností v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, pretože títo obchodníci konali ako zástupcovia pracujúci za provízie. Táto úprava sa rovnala výške predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku obchodníka.

3.6.   Dumpingové rozpätia

Dumpingové rozpätia

| (174) | V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(174)

V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

| (175) | Na tomto základe sú predbežné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |

(175)

Na tomto základe sú predbežné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

| (176) | V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážený priemer dumpingového rozpätia v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa teda stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(176)

V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážený priemer dumpingového rozpätia v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa teda stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

| (177) | Na tomto základe predstavuje predbežné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 21,6 %. |
| --- | --- |

(177)

Na tomto základe predstavuje predbežné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 21,6 %.

| (178) | V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Číne Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako podiel na celkovom objeme dovozu z dotknutej krajiny do Únie počas obdobia prešetrovania, ktorý bol stanovený na základe údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(178)

V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Číne Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako podiel na celkovom objeme dovozu z dotknutej krajiny do Únie počas obdobia prešetrovania, ktorý bol stanovený na základe údajov Eurostatu.

| (179) | Úroveň spolupráce je v tomto prípade nízka, lebo dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v období prešetrovania predstavoval iba približne 62 % celkového vývozu do Únie. Komisia na základe toho považovala za vhodné stanoviť celoštátne dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre druh výrobku, ktorý v reprezentatívnych množstvách predáva vyvážajúci výrobca s najvyšším zisteným dumpingovým rozpätím. Takto stanovené dumpingové rozpätie bolo 66,5 %. |
| --- | --- |

(179)

Úroveň spolupráce je v tomto prípade nízka, lebo dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v období prešetrovania predstavoval iba približne 62 % celkového vývozu do Únie. Komisia na základe toho považovala za vhodné stanoviť celoštátne dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre druh výrobku, ktorý v reprezentatívnych množstvách predáva vyvážajúci výrobca s najvyšším zisteným dumpingovým rozpätím. Takto stanovené dumpingové rozpätie bolo 66,5 %.

| (180) | Predbežné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. | 24,5  % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 21,6  % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 66,5  % |

(180)

Predbežné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

24,5  %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

21,6  %

Všetky ostatné spoločnosti

66,5  %

4.   UJMA

UJMA

4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

| (181) | Počas obdobia prešetrovania vyrábalo v Únii podobný výrobok päť spoločností alebo skupín spoločností. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(181)

Počas obdobia prešetrovania vyrábalo v Únii podobný výrobok päť spoločností alebo skupín spoločností. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (182) | Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 164 460 ton. Komisia stanovila tento údaj na základe informácií poskytnutých výrobcami z Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 13, traja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali vyše 55 % celkového objemu výroby a vyše 65 % predaja podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(182)

Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 164 460 ton. Komisia stanovila tento údaj na základe informácií poskytnutých výrobcami z Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 13, traja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali vyše 55 % celkového objemu výroby a vyše 65 % predaja podobného výrobku v Únii.

| (183) | Navrhovatelia žiadali, aby sa z definície výrobného odvetvia Únie vylúčila spoločnosť Sangraf Italy, keďže spoločnosť Sangraf Italy a jej prepojený podnik Sangraf Henan z ČĽR sú pod úplnou kontrolou spoločnosti Gaoshuo Group so sídlom v Hongkongu, ktorá je v konečnom dôsledku vo vlastníctve spoločnosti Sanergy Group Limited zapísanej v obchodnom registri na Kajmanských ostrovoch. |
| --- | --- |

(183)

Navrhovatelia žiadali, aby sa z definície výrobného odvetvia Únie vylúčila spoločnosť Sangraf Italy, keďže spoločnosť Sangraf Italy a jej prepojený podnik Sangraf Henan z ČĽR sú pod úplnou kontrolou spoločnosti Gaoshuo Group so sídlom v Hongkongu, ktorá je v konečnom dôsledku vo vlastníctve spoločnosti Sanergy Group Limited zapísanej v obchodnom registri na Kajmanských ostrovoch.

| (184) | Z prešetrovania vyplynulo, že spoločnosť Sangraf Italy dovážala konektory od svojho prepojeného podniku v ČĽR, ale telá grafitových elektród vyrábala v meste Narni v Taliansku. Spoločnosť Sangraf preukázala aj to, že v EÚ pôsobí s určitým stupňom prevádzkovej samostatnosti. Spoločnosť Sangraf Italy je riadená z Talianska, zatiaľ čo skupina (Sangraf international) je riadená z USA. Z pohľadu držby akcií je konečná kontrolujúca holdingová spoločnosť zapísaná v obchodnom registri na Kajmanských ostrovoch. Spoločnosť Sangraf Italy je zároveň riadnym členom Európskeho združenia uhlia a grafitu. |
| --- | --- |

(184)

Z prešetrovania vyplynulo, že spoločnosť Sangraf Italy dovážala konektory od svojho prepojeného podniku v ČĽR, ale telá grafitových elektród vyrábala v meste Narni v Taliansku. Spoločnosť Sangraf preukázala aj to, že v EÚ pôsobí s určitým stupňom prevádzkovej samostatnosti. Spoločnosť Sangraf Italy je riadená z Talianska, zatiaľ čo skupina (Sangraf international) je riadená z USA. Z pohľadu držby akcií je konečná kontrolujúca holdingová spoločnosť zapísaná v obchodnom registri na Kajmanských ostrovoch. Spoločnosť Sangraf Italy je zároveň riadnym členom Európskeho združenia uhlia a grafitu.

| (185) | Na základe týchto úvah bola spoločnosť Sangraf Italy považovaná za súčasť výrobného odvetvia Únie v súlade s článkom 4 základného nariadenia. Žiadosť o vylúčenie spoločnosti Sangraf Italy z definície výrobného odvetvia Únie sa preto zamietla. |
| --- | --- |

(185)

Na základe týchto úvah bola spoločnosť Sangraf Italy považovaná za súčasť výrobného odvetvia Únie v súlade s článkom 4 základného nariadenia. Žiadosť o vylúčenie spoločnosti Sangraf Italy z definície výrobného odvetvia Únie sa preto zamietla.

4.2.   Spotreba v Únii

Spotreba v Únii

| (186) | Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe informácií poskytnutých výrobným odvetvím Únie a objemov dovozu (na úrovni TARIC) vykázaných v Eurostate. |
| --- | --- |

(186)

Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe informácií poskytnutých výrobným odvetvím Únie a objemov dovozu (na úrovni TARIC) vykázaných v Eurostate.

| (187) | Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 1


  Spotreba v Únii (v tonách) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v Únii | 175 738 | 181 070 | 153 706 | 132 454 |
| Index | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT) a výrobné odvetvie Únie.

  Poznámka: V prípade dovozu pod kódom TARIC 8545 11 00 90 sa vykonala úprava s cieľom vylúčiť grafitové elektródy s objemovou hmotnosťou menej ako 1,5 g/cm3 alebo elektrickým odporom viac ako 7,0 μ.Ω.m. Táto úprava spočívala v odpočítaní 7,5 % z celkového objemu vývozu a 3,3 % hodnoty z celkového vývozu. Táto úprava sa riadila metodikou použitou v podnete, ktorá vychádzala z podielu grafitových elektród s bežným výkonom na celosvetovej spotrebe grafitových elektród (okrem Číny) za rok 2019 (*). Inými slovami, 7,5 % z celkového objemu elektród spotrebovaných mimo Čínu tvorili v roku 2019 elektródy s bežným výkonom. 3,3 % z celkovej hodnoty elektród spotrebovaných mimo Čínu tvorili v roku 2019 elektródy s bežným výkonom.






  (*) | Posledný rok, za ktorý útvary Komisie disponovali údajmi. Považovalo sa to za dostatočné, pretože tento údaj nevykazuje vysokú volatilitu. |

(187)

Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Spotreba v Únii (v tonách)

Spotreba v Únii (v tonách)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Celková spotreba v Únii

175 738

181 070

153 706

132 454

Index

100

103

87

75

Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT) a výrobné odvetvie Únie.

Zdroj:

Poznámka: V prípade dovozu pod kódom TARIC 8545 11 00 90 sa vykonala úprava s cieľom vylúčiť grafitové elektródy s objemovou hmotnosťou menej ako 1,5 g/cm3 alebo elektrickým odporom viac ako 7,0 μ.Ω.m. Táto úprava spočívala v odpočítaní 7,5 % z celkového objemu vývozu a 3,3 % hodnoty z celkového vývozu. Táto úprava sa riadila metodikou použitou v podnete, ktorá vychádzala z podielu grafitových elektród s bežným výkonom na celosvetovej spotrebe grafitových elektród (okrem Číny) za rok 2019 (*). Inými slovami, 7,5 % z celkového objemu elektród spotrebovaných mimo Čínu tvorili v roku 2019 elektródy s bežným výkonom. 3,3 % z celkovej hodnoty elektród spotrebovaných mimo Čínu tvorili v roku 2019 elektródy s bežným výkonom.

Poznámka:

3

(*)

Posledný rok, za ktorý útvary Komisie disponovali údajmi. Považovalo sa to za dostatočné, pretože tento údaj nevykazuje vysokú volatilitu.

| (188) | Spotreba grafitových elektród v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 25 %. Vysoká spotreba z rokov 2017 a 2018 bola spôsobená vysokým dopytom oceliarskeho priemyslu Únie, ktorý sa zotavoval z krízy v oceliarskom priemysle. Výrobcovia ocele navyše v situácií náhleho nárastu cien grafitových elektród vytvárali zo strachu pred ďalším zvyšovaním cien zásoby grafitových elektród. Podľa údajov združenia EUROFER klesla výroba ocele z elektrických oblúkových pecí v roku 2019 na nižšie hodnoty (–6,6 %) v porovnaní s rokom 2018. Dopyt po grafitových elektródach klesol. Keďže cena grafitových elektród výrazne klesla, odberateľské odvetvie si už nepotrebovalo vytvárať zásoby. Výrobcovia ocele preto znižovali svoje zásoby grafitových elektród. Dopyt ešte viac klesol v roku 2020 v dôsledku pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

(188)

Spotreba grafitových elektród v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 25 %. Vysoká spotreba z rokov 2017 a 2018 bola spôsobená vysokým dopytom oceliarskeho priemyslu Únie, ktorý sa zotavoval z krízy v oceliarskom priemysle. Výrobcovia ocele navyše v situácií náhleho nárastu cien grafitových elektród vytvárali zo strachu pred ďalším zvyšovaním cien zásoby grafitových elektród. Podľa údajov združenia EUROFER klesla výroba ocele z elektrických oblúkových pecí v roku 2019 na nižšie hodnoty (–6,6 %) v porovnaní s rokom 2018. Dopyt po grafitových elektródach klesol. Keďže cena grafitových elektród výrazne klesla, odberateľské odvetvie si už nepotrebovalo vytvárať zásoby. Výrobcovia ocele preto znižovali svoje zásoby grafitových elektród. Dopyt ešte viac klesol v roku 2020 v dôsledku pandémie COVID-19.

4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

Dovoz z dotknutej krajiny

4.3.1.   Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

| (189) | Komisia stanovila objem dovozu na základe databázy COMEXT. Podiel dovozu na trhu sa stanovil na základe údajov o dovoze a údajov výrobného odvetvia Únie o predaji na trhu Únie. |
| --- | --- |

(189)

Komisia stanovila objem dovozu na základe databázy COMEXT. Podiel dovozu na trhu sa stanovil na základe údajov o dovoze a údajov výrobného odvetvia Únie o predaji na trhu Únie.

| (190) | Dovoz z dotknutej krajiny sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 2


  Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Číny | 42 256 | 43 180 | 45 932 | 47 429 |
| Index | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Podiel na trhu (v %) | 24,0 | 23,8 | 29,9 | 35,8 |
| Index | 100 | 99 | 124 | 149 |
| Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT), výrobné odvetvie Únie. |

(190)

Dovoz z dotknutej krajiny sa vyvíjal takto:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem dovozu z Číny

42 256

43 180

45 932

47 429

Index

Index

100

100

102

102

109

109

112

112

Podiel na trhu (v %)

24,0

23,8

29,9

35,8

Index

Index

100

100

99

99

124

124

149

149

Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT), výrobné odvetvie Únie.

Zdroj:

| (191) | V situácii klesajúcej spotreby sa čínsky dovoz zvýšil na úkor výrobného odvetvia Únie. Objem dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 49 %, čím v období prešetrovania dosiahol 35,8 % (+11,8 percentuálneho bodu). Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa znížil o 6,4 percentuálneho bodu, a to z úrovne 60,0 % v roku 2017 na úroveň 53,6 % v roku 2020 (tabuľka 5). Trhový podiel ostatných krajín sa počas posudzovaného obdobia znížil na 10,6 % (–5,3 percentuálneho bodu) (tabuľka 11). |
| --- | --- |

(191)

V situácii klesajúcej spotreby sa čínsky dovoz zvýšil na úkor výrobného odvetvia Únie. Objem dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 49 %, čím v období prešetrovania dosiahol 35,8 % (+11,8 percentuálneho bodu). Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa znížil o 6,4 percentuálneho bodu, a to z úrovne 60,0 % v roku 2017 na úroveň 53,6 % v roku 2020 (tabuľka 5). Trhový podiel ostatných krajín sa počas posudzovaného obdobia znížil na 10,6 % (–5,3 percentuálneho bodu) (tabuľka 11).

4.3.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

| (192) | Komisia stanovila ceny dovozu na základe databázy COMEXT Eurostatu. Cenové podhodnotenie sa v prípade dovozu stanovilo na základe vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a čínskych vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(192)

Komisia stanovila ceny dovozu na základe databázy COMEXT Eurostatu. Cenové podhodnotenie sa v prípade dovozu stanovilo na základe vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a čínskych vyvážajúcich výrobcov.

| (193) | Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 3


  Dovozné ceny (v EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 4 152 | 9 710 | 4 845 | 2 077 |
| Index | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT). |

(193)

Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny sa vyvíjala takto:

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Dovozné ceny (v EUR/t)

Dovozné ceny (v EUR/t)

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Čína

4 152

9 710

4 845

2 077

Index

Index

100

100

234

234

117

117

50

50

Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT).

Zdroj:

| (194) | Priemerné dovozné ceny z Číny boli od roku 2019 výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie. Priemerné dovozné ceny z Číny sa počas posudzovaného obdobia znížili o 50 %, zatiaľ čo podľa údajov poskytnutých výrobcami z Únie zaradenými do vzorky výrobné náklady výrobného odvetvia Únie narástli (pozri tabuľku 7). Dovozné ceny najprv stúpli na veľmi vysokú úroveň, dosiahli svoj vrchol v roku 2018, a potom začali prudko klesať. Tento pokles cien čínskeho dovozu po vyvrcholení cien v roku 2018 bol výraznejší ako pokles predajných cien v Únii. |
| --- | --- |

(194)

Priemerné dovozné ceny z Číny boli od roku 2019 výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie. Priemerné dovozné ceny z Číny sa počas posudzovaného obdobia znížili o 50 %, zatiaľ čo podľa údajov poskytnutých výrobcami z Únie zaradenými do vzorky výrobné náklady výrobného odvetvia Únie narástli (pozri tabuľku 7). Dovozné ceny najprv stúpli na veľmi vysokú úroveň, dosiahli svoj vrchol v roku 2018, a potom začali prudko klesať. Tento pokles cien čínskeho dovozu po vyvrcholení cien v roku 2018 bol výraznejší ako pokles predajných cien v Únii.

| (195) | Komisia určila cenové podhodnotenie v období prešetrovania tak, že porovnala:






  1. | vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisia určila cenové podhodnotenie v období prešetrovania tak, že porovnala:

1.

vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a

| 2. | zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku z dovozu od spolupracujúcich čínskych výrobcov zaradených do vzorky účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF (náklady, poistenie a prepravné) s náležitými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze. |
| --- | --- |

2.

zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku z dovozu od spolupracujúcich čínskych výrobcov zaradených do vzorky účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF (náklady, poistenie a prepravné) s náležitými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.

| (196) | Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel teoretického obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky v období prešetrovania. Výsledok ukázal, že dovoz z dotknutej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny na úrovni 51,2 %. Zistilo sa, že objemy všetkého dovozu výrobkov, ktoré predávalo aj výrobného odvetvie Únie, podhodnocovali ceny v Únii. |
| --- | --- |

(196)

Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel teoretického obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky v období prešetrovania. Výsledok ukázal, že dovoz z dotknutej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny na úrovni 51,2 %. Zistilo sa, že objemy všetkého dovozu výrobkov, ktoré predávalo aj výrobného odvetvie Únie, podhodnocovali ceny v Únii.

4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.4.1.   Všeobecné poznámky

Všeobecné poznámky

| (197) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia vyhodnotenie dosahu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických ukazovateľov, ktoré mali v posudzovanom období vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(197)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia vyhodnotenie dosahu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických ukazovateľov, ktoré mali v posudzovanom období vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

| (198) | Ako sa uvádza v odôvodnení 13, na stanovenie možnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa použil výber vzorky. |
| --- | --- |

(198)

Ako sa uvádza v odôvodnení 13, na stanovenie možnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa použil výber vzorky.

| (199) | Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov z podaní výrobného odvetvia Únie. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(199)

Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov z podaní výrobného odvetvia Únie. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (200) | Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu. |
| --- | --- |

(200)

Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu.

| (201) | Mikroekonomickými ukazovateľmi sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál. |
| --- | --- |

(201)

Mikroekonomickými ukazovateľmi sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

Makroekonomické ukazovatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (202) | Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 4


  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 233 538 | 250 597 | 219 526 | 164 460 |
| Index | 100 | 107 | 94 | 70 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 255 500 | 283 500 | 294 900 | 294 900 |
| Index | 100 | 111 | 115 | 115 |
| Využitie kapacity (v %) | 91,4 | 88,4 | 74,4 | 55,8 |
| Index | 100 | 97 | 81 | 61 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(202)

Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem výroby (v tonách)

233 538

250 597

219 526

164 460

Index

Index

100

100

107

107

94

94

70

70

Výrobná kapacita (v tonách)

255 500

283 500

294 900

294 900

Index

Index

100

100

111

111

115

115

115

115

Využitie kapacity (v %)

91,4

88,4

74,4

55,8

Index

Index

100

100

97

97

81

81

61

61

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Zdroj:

| (203) | Počas posudzovaného obdobia objem výroby klesol o 30 %. Výroba kopírovala zmeny v spotrebe: vysoký dopyt v období rokov 2017 – 2018, pokles dopytu v roku 2019 (znižovanie zásob), ďalší a výraznejší pokles dopytu v roku 2020 (pandémia COVID-19). |
| --- | --- |

(203)

Počas posudzovaného obdobia objem výroby klesol o 30 %. Výroba kopírovala zmeny v spotrebe: vysoký dopyt v období rokov 2017 – 2018, pokles dopytu v roku 2019 (znižovanie zásob), ďalší a výraznejší pokles dopytu v roku 2020 (pandémia COVID-19).

| (204) | Počas posudzovaného obdobia výrobná kapacita vzrástla o 15 %. Je to sčasti z toho dôvodu, že v roku 2018 začala svoju činnosť spoločnosť Sangraf Italy. Výrobné odvetvie Únie všeobecne vzaté investovalo do rozvoja kapacít. Výrobné odvetvie Únie očakávalo, že pozitívna situácia na trhu na začiatku posudzovaného obdobia bude trvať a že dopyt sa bude ďalej zvyšovať. |
| --- | --- |

(204)

Počas posudzovaného obdobia výrobná kapacita vzrástla o 15 %. Je to sčasti z toho dôvodu, že v roku 2018 začala svoju činnosť spoločnosť Sangraf Italy. Výrobné odvetvie Únie všeobecne vzaté investovalo do rozvoja kapacít. Výrobné odvetvie Únie očakávalo, že pozitívna situácia na trhu na začiatku posudzovaného obdobia bude trvať a že dopyt sa bude ďalej zvyšovať.

| (205) | Uvedené dva trendy (zníženie výroby, zvýšenie kapacity) viedli k výraznému zníženiu využitia kapacity (–35 %). Miera využitia kapacity sa počas obdobia prešetrovania ocitla na veľmi nízkej úrovni (55,8 %). |
| --- | --- |

(205)

Uvedené dva trendy (zníženie výroby, zvýšenie kapacity) viedli k výraznému zníženiu využitia kapacity (–35 %). Miera využitia kapacity sa počas obdobia prešetrovania ocitla na veľmi nízkej úrovni (55,8 %).

4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

Objem predaja a podiel na trhu

| (206) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 5


  Objem predaja a podiel na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja na trhu Únie (v tonách) | 105 520 | 118 025 | 91 949 | 70 970 |
| Index | 100 | 112 | 87 | 67 |
| Podiel na trhu (v %) | 60,0 | 65,2 | 59,8 | 53,6 |
| Index | 100 | 109 | 100 | 89 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Únie. |

(206)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Objem predaja a podiel na trhu

Objem predaja a podiel na trhu

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem predaja na trhu Únie (v tonách)

105 520

118 025

91 949

70 970

Index

Index

100

100

112

112

87

87

67

67

Podiel na trhu (v %)

60,0

65,2

59,8

53,6

Index

Index

100

100

109

109

100

100

89

89

Zdroj: Výrobné odvetvie Únie.

Zdroj:

| (207) | Predaj sa medzi rokmi 2017 a 2018 zvýšil, a potom v období rokov 2018 – 2020 zaznamenal pokles. Všeobecný trend zodpovedá vývoju spotreby. Pokles predaja (–33 %) bol však počas posudzovaného obdobia výraznejší ako pokles spotreby (–25 %). |
| --- | --- |

(207)

Predaj sa medzi rokmi 2017 a 2018 zvýšil, a potom v období rokov 2018 – 2020 zaznamenal pokles. Všeobecný trend zodpovedá vývoju spotreby. Pokles predaja (–33 %) bol však počas posudzovaného obdobia výraznejší ako pokles spotreby (–25 %).

| (208) | Trhový podiel výrobného odvetvia Únie v dôsledku toho poklesol o 6,4 percentuálneho bodu. Trhový podiel tretích krajín iných ako ČĽR poklesol o 5,3 percentuálneho bodu. Výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu z dôvodu čínskeho dovozu, ktorého trhový podiel sa počas rovnakého obdobia zvýšil o 11,8 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(208)

Trhový podiel výrobného odvetvia Únie v dôsledku toho poklesol o 6,4 percentuálneho bodu. Trhový podiel tretích krajín iných ako ČĽR poklesol o 5,3 percentuálneho bodu. Výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu z dôvodu čínskeho dovozu, ktorého trhový podiel sa počas rovnakého obdobia zvýšil o 11,8 percentuálneho bodu.

4.4.2.3.   Rast

| (209) | Rast HDP Únie (27 krajín) dosiahol počas obdobia rokov 2017 – 2019 úroveň +2,2 % (Eurostat (78)). V roku 2020 mal hodnotu –6 % (Eurostat (79)). Produkcia surovej elektroocele v Únii vykazovala pred vypuknutím pandémie COVID-19 klesajúci trend: 68 497 ton v roku 2017, 69 781 ton v roku 2018, 65 171 ton v roku 2019 (zdroj: združenie EUROFER). Dopyt po grafitových elektródach a ich výroba zodpovedali tomuto trendu. V situácii klesajúcej spotreby výrobné odvetvie Únie neprišlo len o objemy predaja v EÚ, ale aj o podiel na trhu, ako je vysvetlené v odôvodnení 208 v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(209)

Rast HDP Únie (27 krajín) dosiahol počas obdobia rokov 2017 – 2019 úroveň +2,2 % (Eurostat (78)). V roku 2020 mal hodnotu –6 % (Eurostat (79)). Produkcia surovej elektroocele v Únii vykazovala pred vypuknutím pandémie COVID-19 klesajúci trend: 68 497 ton v roku 2017, 69 781 ton v roku 2018, 65 171 ton v roku 2019 (zdroj: združenie EUROFER). Dopyt po grafitových elektródach a ich výroba zodpovedali tomuto trendu. V situácii klesajúcej spotreby výrobné odvetvie Únie neprišlo len o objemy predaja v EÚ, ale aj o podiel na trhu, ako je vysvetlené v odôvodnení 208 v predchádzajúcom texte.

78

79

4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

amestnanosť a produktivita

| (210) | Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 6


  Zamestnanosť a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 1 034 | 1 164 | 1 150 | 1 102 |
| Index | 100 | 113 | 111 | 107 |
| Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 226 | 215 | 191 | 149 |
| Index | 100 | 95 | 85 | 66 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Únie. |

(210)

Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Zamestnanosť a produktivita

Zamestnanosť a produktivita

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Počet zamestnancov

1 034

1 164

1 150

1 102

Index

Index

100

100

113

113

111

111

107

107

Produktivita (v tonách na zamestnanca)

226

215

191

149

Index

Index

100

100

95

95

85

85

66

66

Zdroj: Výrobné odvetvie Únie.

Zdroj:

| (211) | Zamestnanosť v tomto odvetví sa vyvíjala podobne ako výroba a spotreba na trhu Únie, pričom v rokoch 2017 až 2018 vzrástla o 13 %. Je to sčasti z toho dôvodu, že v roku 2018 začala svoju činnosť spoločnosť Sangraf Italy. Zamestnanosť následne pokračovala v podobnom trende ako výroba a spotreba a od roku 2018 ku koncu posudzovaného obdobia klesala, zamestnanosť však klesala pomalšie. Zamestnanosť sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšila o 7 %. |
| --- | --- |

(211)

Zamestnanosť v tomto odvetví sa vyvíjala podobne ako výroba a spotreba na trhu Únie, pričom v rokoch 2017 až 2018 vzrástla o 13 %. Je to sčasti z toho dôvodu, že v roku 2018 začala svoju činnosť spoločnosť Sangraf Italy. Zamestnanosť následne pokračovala v podobnom trende ako výroba a spotreba a od roku 2018 ku koncu posudzovaného obdobia klesala, zamestnanosť však klesala pomalšie. Zamestnanosť sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšila o 7 %.

| (212) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti došlo v situácii, keď sa výroba počas posudzovaného obdobia znížila o 30 %, k poklesu produktivity. V posudzovanom období sa znížila o 34 %. |
| --- | --- |

(212)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti došlo v situácii, keď sa výroba počas posudzovaného obdobia znížila o 30 %, k poklesu produktivity. V posudzovanom období sa znížila o 34 %.

4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

| (213) | Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny značný. |
| --- | --- |

(213)

Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny značný.

de minimis

| (214) | Grafitové elektródy už v minulosti boli predmetom antidumpingového prešetrovania a antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektród z Indie sú stále platné. |
| --- | --- |

(214)

Grafitové elektródy už v minulosti boli predmetom antidumpingového prešetrovania a antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektród z Indie sú stále platné.

| (215) | Z predošlých prešetrovaní vyplynulo, že minulý dumping mal na situáciu výrobného odvetvia Únie dlhotrvajúce negatívne účinky. Z týchto prešetrovaní nevyplynulo, že výrobné odvetvi Únie sa z minulého dumpingu zotavilo. Zistenia z posledného priebežného revízneho prešetrovania, ktoré sa ukončilo v októbri 2020, naopak ukázali, že dobrý hospodársky stav výrobného odvetvia Únie v rokoch 2017 a 2018 bol dočasný a že opatrenia voči Indii nie je potrebné ukončiť (80). |
| --- | --- |

(215)

Z predošlých prešetrovaní vyplynulo, že minulý dumping mal na situáciu výrobného odvetvia Únie dlhotrvajúce negatívne účinky. Z týchto prešetrovaní nevyplynulo, že výrobné odvetvi Únie sa z minulého dumpingu zotavilo. Zistenia z posledného priebežného revízneho prešetrovania, ktoré sa ukončilo v októbri 2020, naopak ukázali, že dobrý hospodársky stav výrobného odvetvia Únie v rokoch 2017 a 2018 bol dočasný a že opatrenia voči Indii nie je potrebné ukončiť (80).

80

4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

Mikroekonomické ukazovatele

| (216) | Pri posudzovaní predaja výrobného odvetvia Únie a mikroekonomických ukazovateľov Komisia poznamenala, že jedna časť výroby podobného výrobku v Únii (konkrétne jeden výrobca z Únie, spoločnosť GrafTech s približne 50 % celkového predaja a vyše 50 % celkovej výroby (81)) bola chránená pred priamou konkurenciou na trhu, zatiaľ čo druhá časť (druhí dvaja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky) bola priamo vystavená lacnému čínskemu dovozu (pozri oddiel 4.3). |
| --- | --- |

(216)

Pri posudzovaní predaja výrobného odvetvia Únie a mikroekonomických ukazovateľov Komisia poznamenala, že jedna časť výroby podobného výrobku v Únii (konkrétne jeden výrobca z Únie, spoločnosť GrafTech s približne 50 % celkového predaja a vyše 50 % celkovej výroby (81)) bola chránená pred priamou konkurenciou na trhu, zatiaľ čo druhá časť (druhí dvaja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky) bola priamo vystavená lacnému čínskemu dovozu (pozri oddiel 4.3).

81

| (217) | Túto situáciu spôsobila existencia dlhodobých zmlúv, ktoré jeden najväčší výrobca grafitových elektród z Únie (spoločnosť GrafTech) uzatvoril so svojimi zákazníkmi v dôsledku obdobia neobvykle vysokých cien v rokoch 2017 – 2018. Uvedené zmluvy sú nákupnými zmluvami typu „zober alebo zaplať“ (z angl. take or pay), v rámci ktorých spoločnosť GrafTech garantovala určitú úroveň dodávok za stanovenú cenu a kupujúci sa zaviazal k nákupu dohodnutého objemu tovaru za vopred určenú pevnú cenu, a to s výhradou rôznych zmluvných práv a povinností. Tieto zmluvy mali trvanie tri až päť rokov. Ukázalo sa, že skutočne veľká časť predaja spoločnosti GrafTech počas obdobia prešetrovania sa uskutočnila na základe týchto dlhodobých zmlúv. Pokiaľ je Komisii známe, žiadny iný výrobca z Únie nevyužíva podobné dlhodobé zmluvy. Vzhľadom na trvanie dlhodobých zmlúv Komisia skonštatovala, že ich vplyv je dočasný. |
| --- | --- |

(217)

Túto situáciu spôsobila existencia dlhodobých zmlúv, ktoré jeden najväčší výrobca grafitových elektród z Únie (spoločnosť GrafTech) uzatvoril so svojimi zákazníkmi v dôsledku obdobia neobvykle vysokých cien v rokoch 2017 – 2018. Uvedené zmluvy sú nákupnými zmluvami typu „zober alebo zaplať“ (z angl. take or pay), v rámci ktorých spoločnosť GrafTech garantovala určitú úroveň dodávok za stanovenú cenu a kupujúci sa zaviazal k nákupu dohodnutého objemu tovaru za vopred určenú pevnú cenu, a to s výhradou rôznych zmluvných práv a povinností. Tieto zmluvy mali trvanie tri až päť rokov. Ukázalo sa, že skutočne veľká časť predaja spoločnosti GrafTech počas obdobia prešetrovania sa uskutočnila na základe týchto dlhodobých zmlúv. Pokiaľ je Komisii známe, žiadny iný výrobca z Únie nevyužíva podobné dlhodobé zmluvy. Vzhľadom na trvanie dlhodobých zmlúv Komisia skonštatovala, že ich vplyv je dočasný.

take or pay

| (218) | S cieľom náležite posúdiť hospodársky vzťah medzi oboma časťami výrobného odvetvia Únie Komisia preto v súlade s judikatúrou WTO (82) podobným spôsobom preskúmala na jednej strane časť výrobného odvetvia, ktorá sa považovala za chránenú pred priamou konkurenciou dovozu, a na strane druhej zvyšnú časť výrobného odvetvia vystavenú konkurenčnému tlaku dovozu, ako aj výrobné odvetvie ako celok. |
| --- | --- |

(218)

S cieľom náležite posúdiť hospodársky vzťah medzi oboma časťami výrobného odvetvia Únie Komisia preto v súlade s judikatúrou WTO (82) podobným spôsobom preskúmala na jednej strane časť výrobného odvetvia, ktorá sa považovala za chránenú pred priamou konkurenciou dovozu, a na strane druhej zvyšnú časť výrobného odvetvia vystavenú konkurenčnému tlaku dovozu, ako aj výrobné odvetvie ako celok.

82

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (219) | Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 7


  Predajné ceny v Únii | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (v EUR za tonu) | 2 221 | 8 780 | 9 900 | 5 993 |
| Index | 100 | 395 | 446 | 270 |
| Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) | 2 071 | 4 095 | 5 454 | 5 016 |
| Index | 100 | 198 | 263 | 242 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(219)

Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Predajné ceny v Únii

Predajné ceny v Únii

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (v EUR za tonu)

2 221

8 780

9 900

5 993

Index

Index

100

100

395

395

446

446

270

270

Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

2 071

4 095

5 454

5 016

Index

Index

100

100

198

198

263

263

242

242

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Zdroj:

| (220) | Predajné ceny sa výrazne zvýšili v roku 2018 a 2019, a potom v roku 2020 prudko klesli. Predajné ceny v roku 2020 však naďalej dosahovali viac ako dvojnásobnú úroveň v porovnaní s rokom 2017 (+170 %). |
| --- | --- |

(220)

Predajné ceny sa výrazne zvýšili v roku 2018 a 2019, a potom v roku 2020 prudko klesli. Predajné ceny v roku 2020 však naďalej dosahovali viac ako dvojnásobnú úroveň v porovnaní s rokom 2017 (+170 %).

| (221) | Vďaka existujúcim dlhodobým zmluvám dokázala spoločnosť GrafTech France počas OP udržať vysokú cenovú hladinu ([25 – 50] % nad priemernou jednotkovou predajnou cenou v Únii), a to napriek všeobecnému poklesu cien, pred ktorým nebola chránená zostávajúca časť výrobného odvetvia Únie. Komisia na základe dostupných informácií, predovšetkým objemov predaja spoločnosti GrafTech France, na ktoré sa nevzťahovali dlhodobé zmluvy, ako aj predaja druhých dvoch výrobcov z Únie zaradených do vzorky odhadla, že priemerná cena na „voľnom“ trhu bola približne o [20 – 40] % nižšia ako priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu. Priemerná predajná cena Únie počas OP preto presne neodráža situáciu konkurenčných cien na trhu Únie, ktorú výrazne ovplyvnil lacný a dumpingový dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(221)

Vďaka existujúcim dlhodobým zmluvám dokázala spoločnosť GrafTech France počas OP udržať vysokú cenovú hladinu ([25 – 50] % nad priemernou jednotkovou predajnou cenou v Únii), a to napriek všeobecnému poklesu cien, pred ktorým nebola chránená zostávajúca časť výrobného odvetvia Únie. Komisia na základe dostupných informácií, predovšetkým objemov predaja spoločnosti GrafTech France, na ktoré sa nevzťahovali dlhodobé zmluvy, ako aj predaja druhých dvoch výrobcov z Únie zaradených do vzorky odhadla, že priemerná cena na „voľnom“ trhu bola približne o [20 – 40] % nižšia ako priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu. Priemerná predajná cena Únie počas OP preto presne neodráža situáciu konkurenčných cien na trhu Únie, ktorú výrazne ovplyvnil lacný a dumpingový dovoz z Číny.

| (222) | Počas rokov 2017 – 2019 predajné ceny grafitových elektród celosvetovo stúpali. To bolo dôsledkom nevyváženosti trhu so zvyšujúcim sa celosvetovým dopytom a ponukou, ktorá nedokázala držať tempo s dopytom. Ako hlavný dôvod zvýšenia dopytu sa uvádzal celosvetový prechod oceliarskeho odvetvia z vysokých pecí na elektrické oblúkové pece, ktoré používajú grafitové elektródy. Ako hlavný dôvod zaostávania celosvetovej ponuky sa uvádzali vládou nariadené odstávky čínskych výrobcov grafitových elektród z dôvodu ekologickej modernizácie. K týmto odstávkam došlo v rovnakom čase ako k zvýšeniu domáceho dopytu čínskych výrobcov ocele po grafitových elektródach a novému konkurenčnému boju o ihlicový koks (hlavnú surovinu používanú pri výrobe grafitových elektród) zo strany odvetvia lítiovo-iónových batérií. |
| --- | --- |

(222)

Počas rokov 2017 – 2019 predajné ceny grafitových elektród celosvetovo stúpali. To bolo dôsledkom nevyváženosti trhu so zvyšujúcim sa celosvetovým dopytom a ponukou, ktorá nedokázala držať tempo s dopytom. Ako hlavný dôvod zvýšenia dopytu sa uvádzal celosvetový prechod oceliarskeho odvetvia z vysokých pecí na elektrické oblúkové pece, ktoré používajú grafitové elektródy. Ako hlavný dôvod zaostávania celosvetovej ponuky sa uvádzali vládou nariadené odstávky čínskych výrobcov grafitových elektród z dôvodu ekologickej modernizácie. K týmto odstávkam došlo v rovnakom čase ako k zvýšeniu domáceho dopytu čínskych výrobcov ocele po grafitových elektródach a novému konkurenčnému boju o ihlicový koks (hlavnú surovinu používanú pri výrobe grafitových elektród) zo strany odvetvia lítiovo-iónových batérií.

| (223) | Cena ihlicového koksu sa stabilne a výrazne zvyšovala od roku 2017 do polovice roku 2019. Zvýšila sa približne 9-násobne, a to približne z 500 USD za tonu na zhruba 4 500 USD za tonu. Táto volatilita ceny grafitových elektród a jej surovín viedla niektoré priemyselné odvetvia k uzatvoreniu dlhodobých zmlúv, ako sa uvádza v odôvodnení 217. Ceny ihlicového koksu sa potom vrátili na normálne úrovne, ale náklady na grafitové elektródy a ich ceny zostali vyššie ako v roku 2017. Počas obdobia prešetrovania sa predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky vrátili na úrovne, ktoré sa približovali dlhodobému priemeru. Súviselo to s kombináciou faktorov: zníženie ceny ihlicového koksu, zníženie dopytu súvisiace s pandémiou COVID-19 a zvýšený cenový tlak v dôsledku konkurencie lacného čínskeho dovozu. Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte (odôvodnenia 216 až 218), táto situácia však neovplyvnila celé výrobné odvetvie Únie rovnako. Časť výrobného odvetvia Únie, ktorá nebola chránená dlhodobými zmluvami, zaznamenala v OP výrazný pokles predajných cien o –[48 – 60] %, pričom predajné ceny spoločnosti GrafTech France klesli iba o –[15 – 35] %. |
| --- | --- |

(223)

Cena ihlicového koksu sa stabilne a výrazne zvyšovala od roku 2017 do polovice roku 2019. Zvýšila sa približne 9-násobne, a to približne z 500 USD za tonu na zhruba 4 500 USD za tonu. Táto volatilita ceny grafitových elektród a jej surovín viedla niektoré priemyselné odvetvia k uzatvoreniu dlhodobých zmlúv, ako sa uvádza v odôvodnení 217. Ceny ihlicového koksu sa potom vrátili na normálne úrovne, ale náklady na grafitové elektródy a ich ceny zostali vyššie ako v roku 2017. Počas obdobia prešetrovania sa predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky vrátili na úrovne, ktoré sa približovali dlhodobému priemeru. Súviselo to s kombináciou faktorov: zníženie ceny ihlicového koksu, zníženie dopytu súvisiace s pandémiou COVID-19 a zvýšený cenový tlak v dôsledku konkurencie lacného čínskeho dovozu. Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte (odôvodnenia 216 až 218), táto situácia však neovplyvnila celé výrobné odvetvie Únie rovnako. Časť výrobného odvetvia Únie, ktorá nebola chránená dlhodobými zmluvami, zaznamenala v OP výrazný pokles predajných cien o –[48 – 60] %, pričom predajné ceny spoločnosti GrafTech France klesli iba o –[15 – 35] %.

| (224) | Výrobné náklady sa v posudzovanom období zvýšili o 242 %. Súviselo to s nárastom cien hlavných surovín: ihlicového koksu, ako bolo uvedené. Náklady práce sa v danom období udržiavali na stabilnej úrovni (pozri tabuľku 8). Ceny energií (vrátane elektriny) vzrástli, čím do určitej miery prispeli k zvýšeniu výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(224)

Výrobné náklady sa v posudzovanom období zvýšili o 242 %. Súviselo to s nárastom cien hlavných surovín: ihlicového koksu, ako bolo uvedené. Náklady práce sa v danom období udržiavali na stabilnej úrovni (pozri tabuľku 8). Ceny energií (vrátane elektriny) vzrástli, čím do určitej miery prispeli k zvýšeniu výrobných nákladov.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (225) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 8


  Priemerné náklady práce na zamestnanca | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 83 705 | 91 784 | 89 456 | 84 780 |
| Index | 100 | 110 | 107 | 101 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(225)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Priemerné náklady práce na zamestnanca

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

83 705

91 784

89 456

84 780

Index

Index

100

100

110

110

107

107

101

101

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Zdroj:

| (226) | Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa v roku 2018 zvýšili o 10 %, nasledovalo zníženie o 3 % a počas OP naďalej klesali, až dosiahli úroveň o 1 % vyššiu ako v roku 2017. |
| --- | --- |

(226)

Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa v roku 2018 zvýšili o 10 %, nasledovalo zníženie o 3 % a počas OP naďalej klesali, až dosiahli úroveň o 1 % vyššiu ako v roku 2017.

| (227) | Pri posudzovaní vývoja nákladov práce rôznych častí výrobného odvetvia a výrobného odvetvia ako celku Komisia nezistila významné rozdiely v zmenách nákladov počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(227)

Pri posudzovaní vývoja nákladov práce rôznych častí výrobného odvetvia a výrobného odvetvia ako celku Komisia nezistila významné rozdiely v zmenách nákladov počas posudzovaného obdobia.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (228) | Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:

  Tabuľka 9


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | 6 142 | 6 424 | 9 114 | 8 163 |
| Index | 100 | 105 | 148 | 133 |
| Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby | 4,8  % | 4,9  % | 8,3  % | 8,6  % |
| Index | 100 | 103 | 174 | 180 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(228)

Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Konečný stav zásob (v tonách)

6 142

6 424

9 114

8 163

Index

Index

100

100

105

105

148

148

133

133

Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby

4,8  %

4,9  %

8,3  %

8,6  %

Index

Index

100

100

103

103

174

174

180

180

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Zdroj:

| (229) | Stav zásob sa zvýšil nominálne (+33 %) aj ako percentuálny podiel výroby (+80 %). Súviselo to so znížením predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a na vývozných trhoch. Výrobné odvetvie uviedlo, že muselo zachovať určitý objem činnosti, a preto nemohlo obmedziť výrobu v súlade s poklesom predaja. |
| --- | --- |

(229)

Stav zásob sa zvýšil nominálne (+33 %) aj ako percentuálny podiel výroby (+80 %). Súviselo to so znížením predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a na vývozných trhoch. Výrobné odvetvie uviedlo, že muselo zachovať určitý objem činnosti, a preto nemohlo obmedziť výrobu v súlade s poklesom predaja.

| (230) | Pri samostatnom skúmaní časti výrobného odvetvia Únie, ktoré so svojimi zákazníkmi neuzavrelo dlhodobé zmluvy, Komisia poznamenala, že zásoby sa počas posudzovaného obdobia zvýšili viac ([5 – 15] percentuálnych bodov nad priemerným rastom zásob). Oproti tomu pri samostatnom skúmaní spoločnosti GrafTech France sa zásoby zvýšili v menšej miere ([5 – 15] percentuálnych bodov menej ako priemerný rast zásob). Uvedené skutočnosti sú ďalším dôkazom, že existencia dlhodobých zmlúv mala (a stále má) významný pozitívny vplyv na ekonomické ukazovatele iba jedného výrobcu z Únie. |
| --- | --- |

(230)

Pri samostatnom skúmaní časti výrobného odvetvia Únie, ktoré so svojimi zákazníkmi neuzavrelo dlhodobé zmluvy, Komisia poznamenala, že zásoby sa počas posudzovaného obdobia zvýšili viac ([5 – 15] percentuálnych bodov nad priemerným rastom zásob). Oproti tomu pri samostatnom skúmaní spoločnosti GrafTech France sa zásoby zvýšili v menšej miere ([5 – 15] percentuálnych bodov menej ako priemerný rast zásob). Uvedené skutočnosti sú ďalším dôkazom, že existencia dlhodobých zmlúv mala (a stále má) významný pozitívny vplyv na ekonomické ukazovatele iba jedného výrobcu z Únie.

4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

| (231) | Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 10


  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania | 4. štvrťrok obdobia prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | 8,0 | 52,7 | 43,8 | 16,1 | 2,6 |
| Index | 100 | 658 | 547 | 201 | 33 |
| Peňažný tok (v EUR) | 28 215 108 | 488 291 957 | 380 447 375 | 60 964 690 | –22 330 357 |
| Index | 100 | 1 731 | 1 348 | 216 | – 356 |
| Investície (v EUR) | 12 662 440 | 30 259 283 | 21 600 910 | 18 670 327 | 6 542 529 |
| Index | 100 | 239 | 171 | 147 | 208 (*) |
| Návratnosť investícií (v %) | 17,8 | 552,4 | 366,5 | –3,9 | –32,6 |
| Index | 100 | 3 100 | 2 057 | –22 | – 183 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
  (*) Na ročnom základe. |

(231)

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

4. štvrťrok obdobia prešetrovania

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

8,0

52,7

43,8

16,1

2,6

Index

Index

100

100

658

658

547

547

201

201

33

33

Peňažný tok (v EUR)

28 215 108

488 291 957

380 447 375

60 964 690

–22 330 357

Index

Index

100

100

1 731

1 731

1 348

1 348

216

216

– 356

– 356

Investície (v EUR)

12 662 440

30 259 283

21 600 910

18 670 327

6 542 529

Index

Index

100

100

239

239

171

171

147

147

208 (*)

208

Návratnosť investícií (v %)

17,8

552,4

366,5

–3,9

–32,6

Index

Index

100

100

3 100

3 100

2 057

2 057

–22

–22

– 183

– 183

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

Zdroj:

(*) Na ročnom základe.

| (232) | Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Zisky v posudzovanom období v rokoch 2018 – 2019 strmo rástli a následne prudko klesli a u všetkých výrobcov z Únie, s výnimkou spoločnosti GrafTech France prešli do dvojčíselných strát. Mimoriadne vysoké zisky v rokoch 2018 až 2019 súvisia s veľmi osobitnou situáciou počas uvedených rokov vyznačujúcou sa nerovnováhou na trhu, ktorá bola veľmi priaznivá pre výrobcov grafitových elektród. V roku 2020 intenzívnejšia konkurencia čínskeho vývozu v kontexte náhleho prepadu dopytu súvisiaceho s pandémiou COVID-19 úplne zvrátila situáciu a zisky spadli na dno. |
| --- | --- |

(232)

Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Zisky v posudzovanom období v rokoch 2018 – 2019 strmo rástli a následne prudko klesli a u všetkých výrobcov z Únie, s výnimkou spoločnosti GrafTech France prešli do dvojčíselných strát. Mimoriadne vysoké zisky v rokoch 2018 až 2019 súvisia s veľmi osobitnou situáciou počas uvedených rokov vyznačujúcou sa nerovnováhou na trhu, ktorá bola veľmi priaznivá pre výrobcov grafitových elektród. V roku 2020 intenzívnejšia konkurencia čínskeho vývozu v kontexte náhleho prepadu dopytu súvisiaceho s pandémiou COVID-19 úplne zvrátila situáciu a zisky spadli na dno.

| (233) | Ziskovosť predaja v Únii sa celkovo zvýšila z +8,0 % v roku 2017 na +16,1 % počas obdobia prešetrovania. Situácia je však v rôznych častiach výrobného odvetvia veľmi odlišná. |
| --- | --- |

(233)

Ziskovosť predaja v Únii sa celkovo zvýšila z +8,0 % v roku 2017 na +16,1 % počas obdobia prešetrovania. Situácia je však v rôznych častiach výrobného odvetvia veľmi odlišná.

| (234) | Komisia v prvom rade analyzovala situáciu tej časti výrobného odvetvia Únie, ktorá neuzavrela dlhodobé zmluvy, a preto bola úplne vystavená zmenenej dynamike trhu vrátane zvýšeného objemu dumpingového dovozu z Číny. Pri výrobcoch z Únie zaradených do vzorky patriacich do tejto kategórie bol zjavne viditeľný prudký pokles ich ziskovosti v posudzovanom období z +[5 – 15] % v roku 2017 na [–10 až –20] % počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(234)

Komisia v prvom rade analyzovala situáciu tej časti výrobného odvetvia Únie, ktorá neuzavrela dlhodobé zmluvy, a preto bola úplne vystavená zmenenej dynamike trhu vrátane zvýšeného objemu dumpingového dovozu z Číny. Pri výrobcoch z Únie zaradených do vzorky patriacich do tejto kategórie bol zjavne viditeľný prudký pokles ich ziskovosti v posudzovanom období z +[5 – 15] % v roku 2017 na [–10 až –20] % počas obdobia prešetrovania.

| (235) | Potom Komisia preskúmala spoločnosť GrafTech France. Táto spoločnosť profituje zo svojich dlhodobých zmlúv a v dôsledku toho mala aj v OP vysoké zisky. Komisia však poznamenala, že časť predaja grafitových elektród spoločnosti GrafTech France sa uskutočňovala aj na voľnom trhu. Ceny za tieto transakcie boli výrazne nižšie ako transakcie v rámci dlhodobých zmlúv. Pri porovnávaní cien transakcií spoločnosti GrafTech France, na ktoré sa nevzťahujú dlhodobé zmluvy, s cenami ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky podľa jednotlivých kontrolných čísiel výrobku sa ukázalo, že niektoré ceny boli vyššie a iné nižšie. V priemere sa ceny týchto transakcií veľmi približovali cenám ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia dospela k záveru, že ceny pri týchto transakciách na voľnom trhu boli porovnateľné s cenami ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Konkurenčný tlak dovozu za nízke ceny z Číny preto pocítila aj spoločnosť GrafTech France, keď pred konkurenciou nebola chránená dlhodobými zmluvami. |
| --- | --- |

(235)

Potom Komisia preskúmala spoločnosť GrafTech France. Táto spoločnosť profituje zo svojich dlhodobých zmlúv a v dôsledku toho mala aj v OP vysoké zisky. Komisia však poznamenala, že časť predaja grafitových elektród spoločnosti GrafTech France sa uskutočňovala aj na voľnom trhu. Ceny za tieto transakcie boli výrazne nižšie ako transakcie v rámci dlhodobých zmlúv. Pri porovnávaní cien transakcií spoločnosti GrafTech France, na ktoré sa nevzťahujú dlhodobé zmluvy, s cenami ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky podľa jednotlivých kontrolných čísiel výrobku sa ukázalo, že niektoré ceny boli vyššie a iné nižšie. V priemere sa ceny týchto transakcií veľmi približovali cenám ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia dospela k záveru, že ceny pri týchto transakciách na voľnom trhu boli porovnateľné s cenami ostatných výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Konkurenčný tlak dovozu za nízke ceny z Číny preto pocítila aj spoločnosť GrafTech France, keď pred konkurenciou nebola chránená dlhodobými zmluvami.

| (236) | Komisia okrem toho poznamenala, že situácia celého výrobného odvetvia Únie vrátane spoločnosti GrafTech France sa na konci OP zhoršovala, čo ukazujú najmä údaje o ziskovosti za štvrtý štvrťrok OP, ktoré sú oveľa nižšie ako ziskové rozpätie obvyklé pre tento sektor za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví je spôsobené predovšetkým zhoršením situácie v tej časti výrobného odvetvia, na ktorú sa nevzťahujú dlhodobé zmluvy. |
| --- | --- |

(236)

Komisia okrem toho poznamenala, že situácia celého výrobného odvetvia Únie vrátane spoločnosti GrafTech France sa na konci OP zhoršovala, čo ukazujú najmä údaje o ziskovosti za štvrtý štvrťrok OP, ktoré sú oveľa nižšie ako ziskové rozpätie obvyklé pre tento sektor za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví je spôsobené predovšetkým zhoršením situácie v tej časti výrobného odvetvia, na ktorú sa nevzťahujú dlhodobé zmluvy.

| (237) | Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Trend v oblasti čistého peňažného toku sa vyvíjal podobným spôsobom ako ziskovosť: obrovský nárast počas obdobia rokov 2018 – 2019, po ktorom nasledoval prudký prepad v roku 2020. Vysvetliť sa to dá rovnakými faktormi. Pri skúmaní peňažných tokov rôznych častí výrobného odvetvia Únie možno sformulovať rovnaké poznámky o rozdieloch medzi spoločnosťou GrafTech France (veľký peňažný tok) a zvyškom výrobného odvetvia Únie (záporný peňažný tok). |
| --- | --- |

(237)

Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Trend v oblasti čistého peňažného toku sa vyvíjal podobným spôsobom ako ziskovosť: obrovský nárast počas obdobia rokov 2018 – 2019, po ktorom nasledoval prudký prepad v roku 2020. Vysvetliť sa to dá rovnakými faktormi. Pri skúmaní peňažných tokov rôznych častí výrobného odvetvia Únie možno sformulovať rovnaké poznámky o rozdieloch medzi spoločnosťou GrafTech France (veľký peňažný tok) a zvyškom výrobného odvetvia Únie (záporný peňažný tok).

| (238) | Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili (+47 %). Vysoké zisky v rokoch 2018 až 2019 umožnili výrobnému odvetviu Únie investovať do jeho výrobných zariadení. Investície ku koncu posudzovaného obdobia po pandémii ochorenia COVID-19 opäť klesli. |
| --- | --- |

(238)

Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili (+47 %). Vysoké zisky v rokoch 2018 až 2019 umožnili výrobnému odvetviu Únie investovať do jeho výrobných zariadení. Investície ku koncu posudzovaného obdobia po pandémii ochorenia COVID-19 opäť klesli.

| (239) | Pri analýze rôznych častí výrobného odvetvia nevysvitol žiadny zrejmý vzorec. Spoločnosť GrafTech France investovala viac uprostred dotknutého obdobia, zatiaľ čo zvyšok výrobného odvetvia investoval viac ku koncu obdobia. |
| --- | --- |

(239)

Pri analýze rôznych častí výrobného odvetvia nevysvitol žiadny zrejmý vzorec. Spoločnosť GrafTech France investovala viac uprostred dotknutého obdobia, zatiaľ čo zvyšok výrobného odvetvia investoval viac ku koncu obdobia.

| (240) | Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Vyvíjala sa podobným spôsobom ako ziskovosť: obrovský nárast počas obdobia rokov 2018 – 2019, po ktorom nasledoval prudký prepad v roku 2020. |
| --- | --- |

(240)

Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Vyvíjala sa podobným spôsobom ako ziskovosť: obrovský nárast počas obdobia rokov 2018 – 2019, po ktorom nasledoval prudký prepad v roku 2020.

4.4.4.   Záver o ujme

Záver o ujme

| (241) | Hlavné makroukazovatele v posudzovanom období vykazujú negatívny trend: Objem predaja v Únii klesol o 33 %, výroba o 30 % a výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu. Na pozadí zmenšujúceho sa trhu sa počas posudzovaného obdobia objem dovozu z Číny zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu o 49 %, pričom v období prešetrovania dosiahol 35,8 %. Dovozné ceny z Číny boli od roku 2019 trvale výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(241)

Hlavné makroukazovatele v posudzovanom období vykazujú negatívny trend: Objem predaja v Únii klesol o 33 %, výroba o 30 % a výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu. Na pozadí zmenšujúceho sa trhu sa počas posudzovaného obdobia objem dovozu z Číny zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu o 49 %, pričom v období prešetrovania dosiahol 35,8 %. Dovozné ceny z Číny boli od roku 2019 trvale výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie.

| (242) | Pokiaľ ide o mikroukazovatele, pri pohľade na výrobné odvetvie ako celok ukazovalo výrobné odvetvie Únie zmiešaný obraz: ziskovosť predaja v Únii (z +8,0 % na +16,1 %), ako aj peňažný tok (+116 %) sa zvýšili, ale zásoby (+33 %) a návratnosť investícií (zo +17,8 % na –3,9 %) sa všetky výrazne zhoršili. |
| --- | --- |

(242)

Pokiaľ ide o mikroukazovatele, pri pohľade na výrobné odvetvie ako celok ukazovalo výrobné odvetvie Únie zmiešaný obraz: ziskovosť predaja v Únii (z +8,0 % na +16,1 %), ako aj peňažný tok (+116 %) sa zvýšili, ale zásoby (+33 %) a návratnosť investícií (zo +17,8 % na –3,9 %) sa všetky výrazne zhoršili.

| (243) | Uvedené súhrnné údaje však v sebe skrývajú veľmi nesúrodú situáciu, ktorá nepriaznivo vplýva na dynamiku trhu a hospodárske vzťahy medzi rôznymi výrobcami v Únii. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 216 až 218 Komisia osobitne preskúmala na jednej strane časť výrobného odvetvia Únie, ktorá neuzavrela so svojimi zákazníkmi dlhodobé zmluvy a pôsobí na voľnom trhu (a teda čelí pretrvávajúcej konkurencii dumpingového dovozu), a na druhej strane časť výrobného odvetvia Únie, ktorá so svojimi zákazníkmi uzavrela v rokoch 2017 – 2018 dlhodobé zmluvy (t. j. spoločnosť GrafTech). |
| --- | --- |

(243)

Uvedené súhrnné údaje však v sebe skrývajú veľmi nesúrodú situáciu, ktorá nepriaznivo vplýva na dynamiku trhu a hospodárske vzťahy medzi rôznymi výrobcami v Únii. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 216 až 218 Komisia osobitne preskúmala na jednej strane časť výrobného odvetvia Únie, ktorá neuzavrela so svojimi zákazníkmi dlhodobé zmluvy a pôsobí na voľnom trhu (a teda čelí pretrvávajúcej konkurencii dumpingového dovozu), a na druhej strane časť výrobného odvetvia Únie, ktorá so svojimi zákazníkmi uzavrela v rokoch 2017 – 2018 dlhodobé zmluvy (t. j. spoločnosť GrafTech).

| (244) | U dvoch z troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorí so svojimi zákazníkmi neuzavreli dlhodobé zmluvy, sa všetky mikroukazovatele výrazne zhoršili: ziskovosť predaja v Únii klesla z [5 – 10] % v roku 2017 na –[10 – 20] % v roku 2020, zásoby sa zvýšili (+[30 – 60] %), návratnosť investícií sa znížila z [20 – 50] % na –[200 – 250] % a peňažný tok sa znížil (–[220 – 260] %). |
| --- | --- |

(244)

U dvoch z troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorí so svojimi zákazníkmi neuzavreli dlhodobé zmluvy, sa všetky mikroukazovatele výrazne zhoršili: ziskovosť predaja v Únii klesla z [5 – 10] % v roku 2017 na –[10 – 20] % v roku 2020, zásoby sa zvýšili (+[30 – 60] %), návratnosť investícií sa znížila z [20 – 50] % na –[200 – 250] % a peňažný tok sa znížil (–[220 – 260] %).

| (245) | Na druhej strane situácia tretieho výrobcu z Únie zaradeného do vzorky, spoločnosti GrafTech France, bola odlišná a výnimočná. Spoločnosť GrafTech France zaznamenala počas obdobia prešetrovania veľké zisky a peňažné toky. |
| --- | --- |

(245)

Na druhej strane situácia tretieho výrobcu z Únie zaradeného do vzorky, spoločnosti GrafTech France, bola odlišná a výnimočná. Spoločnosť GrafTech France zaznamenala počas obdobia prešetrovania veľké zisky a peňažné toky.

| (246) | Prešetrovaním sa v tejto súvislosti ukázala úloha dlhodobých zmlúv medzi spoločnosťou GrafTech France a jej zákazníkmi. Ukázalo sa, že skutočne veľká časť predaja spoločnosti GrafTech France počas obdobia prešetrovania sa uskutočnila na základe dlhodobých zmlúv. V dôsledku toho boli ceny spoločnosti GrafTech France počas obdobia prešetrovania výrazne vyššie ako ceny jej konkurentov. Tieto dlhodobé zmluvy mali za následok odpútanie predajných cien spoločnosti GrafTech France od konkurenčných cien na trhu Únie. Spoločnosť GrafTech France aj spoločnosť Graftech všeobecnejšie boli vlastne vďaka svojim dlhodobým zmluvám, ktoré uzavreli so svojimi nákupcami, do značnej miery chránené pred vonkajšími faktormi, ako sú pokles dopytu a zvýšenie konkurencie dovozu z Číny za nízke ceny. |
| --- | --- |

(246)

Prešetrovaním sa v tejto súvislosti ukázala úloha dlhodobých zmlúv medzi spoločnosťou GrafTech France a jej zákazníkmi. Ukázalo sa, že skutočne veľká časť predaja spoločnosti GrafTech France počas obdobia prešetrovania sa uskutočnila na základe dlhodobých zmlúv. V dôsledku toho boli ceny spoločnosti GrafTech France počas obdobia prešetrovania výrazne vyššie ako ceny jej konkurentov. Tieto dlhodobé zmluvy mali za následok odpútanie predajných cien spoločnosti GrafTech France od konkurenčných cien na trhu Únie. Spoločnosť GrafTech France aj spoločnosť Graftech všeobecnejšie boli vlastne vďaka svojim dlhodobým zmluvám, ktoré uzavreli so svojimi nákupcami, do značnej miery chránené pred vonkajšími faktormi, ako sú pokles dopytu a zvýšenie konkurencie dovozu z Číny za nízke ceny.

| (247) | Išlo však o dočasnú a výnimočnú situáciu, pretože platnosť niektorých dlhodobých zmlúv sa už skončila a väčšina zo zostávajúcich dlhodobých zmlúv sa skončí na konci roka 2022. |
| --- | --- |

(247)

Išlo však o dočasnú a výnimočnú situáciu, pretože platnosť niektorých dlhodobých zmlúv sa už skončila a väčšina zo zostávajúcich dlhodobých zmlúv sa skončí na konci roka 2022.

| (248) | Avšak už vo štvrtom štvrťroku obdobia prešetrovania bolo možné sledovať ďalšie zhoršovanie, keďže úroveň ziskovosti (priemer spoločností zaradených do vzorky vrátane spoločnosti GrafTech France) klesla na 2,6 %. Spoločnosť GrafTech bude musieť po uplynutí platnosti všetkých dlhodobých zmlúv pôsobiť za rovnakých trhových podmienok ako ostatní výrobcovia z Únie. |
| --- | --- |

(248)

Avšak už vo štvrtom štvrťroku obdobia prešetrovania bolo možné sledovať ďalšie zhoršovanie, keďže úroveň ziskovosti (priemer spoločností zaradených do vzorky vrátane spoločnosti GrafTech France) klesla na 2,6 %. Spoločnosť GrafTech bude musieť po uplynutí platnosti všetkých dlhodobých zmlúv pôsobiť za rovnakých trhových podmienok ako ostatní výrobcovia z Únie.

| (249) | Komisia ďalej preskúmala aj hospodársky vzťah medzi časťou výrobného odvetvia Únie na jednej strane, ktorá neuzavrela so svojimi zákazníkmi dlhodobé zmluvy, a časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá zase so svojimi zákazníkmi uzavrela dlhodobé zmluvy (t. j. spoločnosť GrafTech France), aby zistila, či bude zdravšia časť výrobného odvetvia nasledovať druhú časť výrobného odvetvia a výrobné odvetvie Únie ako celok v už negatívnom trende spozorovanom počas dotknutého obdobia. |
| --- | --- |

(249)

Komisia ďalej preskúmala aj hospodársky vzťah medzi časťou výrobného odvetvia Únie na jednej strane, ktorá neuzavrela so svojimi zákazníkmi dlhodobé zmluvy, a časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá zase so svojimi zákazníkmi uzavrela dlhodobé zmluvy (t. j. spoločnosť GrafTech France), aby zistila, či bude zdravšia časť výrobného odvetvia nasledovať druhú časť výrobného odvetvia a výrobné odvetvie Únie ako celok v už negatívnom trende spozorovanom počas dotknutého obdobia.

| (250) | Pokiaľ ide o výrobu, všetci traja výrobcovia zaradení do vzorky informovali Komisiu, že vyrábajú elektródy tej istej triedy (elektródy s ultravysokým výkonom). Sortiment grafitových elektród vyrábaný týmito tromi výrobcami zaradenými do vzorky sa vzťahoval na priemery od 500 do 720 mm a dĺžku nad 1 651 cm (a najmä nad 1 951 cm). Traja výrobcovia vyrábali vo veľkých objemoch elektródy s priemerom 600 mm a 700 mm. Komisia nemohla preukázať odlišný spôsob výroby medzi časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá so svojimi zákazníkmi neuzavrela dlhodobé zmluvy, a spoločnosťou GrafTech France. |
| --- | --- |

(250)

Pokiaľ ide o výrobu, všetci traja výrobcovia zaradení do vzorky informovali Komisiu, že vyrábajú elektródy tej istej triedy (elektródy s ultravysokým výkonom). Sortiment grafitových elektród vyrábaný týmito tromi výrobcami zaradenými do vzorky sa vzťahoval na priemery od 500 do 720 mm a dĺžku nad 1 651 cm (a najmä nad 1 951 cm). Traja výrobcovia vyrábali vo veľkých objemoch elektródy s priemerom 600 mm a 700 mm. Komisia nemohla preukázať odlišný spôsob výroby medzi časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá so svojimi zákazníkmi neuzavrela dlhodobé zmluvy, a spoločnosťou GrafTech France.

| (251) | Pokiaľ ide o náklady, výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky dosiahli počas obdobia prešetrovania približne 5 000 EUR. Medzi tromi výrobcami zaradenými do vzorky sa nezaznamenal žiadny podstatný rozdiel. Ich výrobné náklady sa pohybovali v rozmedzí +/–10 % okolo spomenutého priemeru. |
| --- | --- |

(251)

Pokiaľ ide o náklady, výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky dosiahli počas obdobia prešetrovania približne 5 000 EUR. Medzi tromi výrobcami zaradenými do vzorky sa nezaznamenal žiadny podstatný rozdiel. Ich výrobné náklady sa pohybovali v rozmedzí +/–10 % okolo spomenutého priemeru.

| (252) | Komisia poukázala aj na to, že pokiaľ ide o časť predaja spoločnosti GrafTech France, o ktorej sa usudzuje, že nepatrí pod dlhodobé zmluvy, spoločnosť predávala za ceny, ktoré sa veľmi približovali cenám zvyšku výrobného odvetvia (pozri odôvodnenie 235). Spoločnosť GrafTech France, pokiaľ nie je chránená svojimi dlhodobými zmluvami, sa preto takisto zjavne ocitá pod tlakom dovozu za nízke ceny z Číny. |
| --- | --- |

(252)

Komisia poukázala aj na to, že pokiaľ ide o časť predaja spoločnosti GrafTech France, o ktorej sa usudzuje, že nepatrí pod dlhodobé zmluvy, spoločnosť predávala za ceny, ktoré sa veľmi približovali cenám zvyšku výrobného odvetvia (pozri odôvodnenie 235). Spoločnosť GrafTech France, pokiaľ nie je chránená svojimi dlhodobými zmluvami, sa preto takisto zjavne ocitá pod tlakom dovozu za nízke ceny z Číny.

| (253) | Výroba, ktorá sa na trhu Únie predávala mimo dlhodobých zmlúv, je preto reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie ako celok. Dôvodom je skutočnosť, že dlhodobé zmluvy sú jedinými prvkami, ktoré odlišujú jedného výrobcu v Únii od zvyšku výrobného odvetvia Únie. Úľava, ktorú dlhodobé zmluvy poskytujú uvedenému výrobcovi, je však dočasná a nevyjadruje celkovú dynamiku trhu v období prešetrovania, ktorá je charakterizovaná neustálym nárastom dovozu za nízke ceny z Číny. Bez dlhodobých zmlúv trpí dumpingovým dovozom aj spoločnosť GrafTech France (pozri odôvodnenie 235). Vzhľadom na to, že platnosť dlhodobých zmlúv spoločnosti Graftech France sa má čoskoro skončiť, možno predpokladať, že Graftech France postihnú rovnaké negatívne trendy, aké už boli stanovené pre zvyšnú časť výrobného odvetvia Únie, a teda pre výrobné odvetvie Únie ako celok. |
| --- | --- |

(253)

Výroba, ktorá sa na trhu Únie predávala mimo dlhodobých zmlúv, je preto reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie ako celok. Dôvodom je skutočnosť, že dlhodobé zmluvy sú jedinými prvkami, ktoré odlišujú jedného výrobcu v Únii od zvyšku výrobného odvetvia Únie. Úľava, ktorú dlhodobé zmluvy poskytujú uvedenému výrobcovi, je však dočasná a nevyjadruje celkovú dynamiku trhu v období prešetrovania, ktorá je charakterizovaná neustálym nárastom dovozu za nízke ceny z Číny. Bez dlhodobých zmlúv trpí dumpingovým dovozom aj spoločnosť GrafTech France (pozri odôvodnenie 235). Vzhľadom na to, že platnosť dlhodobých zmlúv spoločnosti Graftech France sa má čoskoro skončiť, možno predpokladať, že Graftech France postihnú rovnaké negatívne trendy, aké už boli stanovené pre zvyšnú časť výrobného odvetvia Únie, a teda pre výrobné odvetvie Únie ako celok.

| (254) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze konania k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Zisková časť výrobného odvetvia nebude môcť pozitívne ovplyvniť neziskovú časť, ktorá je vystavená obrovskému konkurenčnému tlaku dovozu za nízke ceny z Číny. Pri pohľade na údaje zo štvrtého štvrťroka obdobia prešetrovania už okrem toho možno pozorovať ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie ako celku. Očakáva sa, že tieto klesajúce trendy sa posilnia, len čo sa dlhodobé zmluvy spoločnosti GrafTech skončia, a to aj vzhľadom na značnú mieru nárastu dumpingového dovozu za ceny, ktoré sústavne výrazne podhodnocujú ceny v Únii, a zvýšenie výrobných kapacít v ČĽR za posledné roky. |
| --- | --- |

(254)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze konania k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Zisková časť výrobného odvetvia nebude môcť pozitívne ovplyvniť neziskovú časť, ktorá je vystavená obrovskému konkurenčnému tlaku dovozu za nízke ceny z Číny. Pri pohľade na údaje zo štvrtého štvrťroka obdobia prešetrovania už okrem toho možno pozorovať ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie ako celku. Očakáva sa, že tieto klesajúce trendy sa posilnia, len čo sa dlhodobé zmluvy spoločnosti GrafTech skončia, a to aj vzhľadom na značnú mieru nárastu dumpingového dovozu za ceny, ktoré sústavne výrazne podhodnocujú ceny v Únii, a zvýšenie výrobných kapacít v ČĽR za posledné roky.

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

| (255) | V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobnému odvetviu Únie mohli súbežne s tým spôsobiť ujmu aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi ako dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Týmito faktormi boli pandémia ochorenia COVID-19, koniec krízy 2017 – 2018, zastaranie výrobného odvetvia Únie, dovoz z iných krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a spotreba v Únii. |
| --- | --- |

(255)

V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobnému odvetviu Únie mohli súbežne s tým spôsobiť ujmu aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi ako dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Týmito faktormi boli pandémia ochorenia COVID-19, koniec krízy 2017 – 2018, zastaranie výrobného odvetvia Únie, dovoz z iných krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a spotreba v Únii.

5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

Vplyv dumpingového dovozu

| (256) | Objem dovozu z Číny sa v posudzovanom období zvýšil o 12 % zo 42 256 ton v roku 2017 na 47 429 ton v roku 2020. Podiel čínskeho dovozu na trhu sa počas rovnakého obdobia zvýšil o 49 %, pričom počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň 35,8 %. Tento zvyšujúci sa dovoz sa počas druhej polovice posudzovaného obdobia (2019 – 2020) uskutočňoval za ceny výrazne nižšie než ceny výrobného odvetvia Únie. Počas obdobia prešetrovania to malo silný vplyv na výrobné odvetvie Únie, ktoré zaznamenalo pokles predaja zo 118 025 ton v roku 2018 na 91 949 ton v roku 2019 a 70 970 ton v roku 2020. Výsledkom bolo veľmi veľké zníženie ziskovosti všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky s výnimkou toho, ktorý má dlhodobé zmluvy, a to počnúc ziskami (+[5 – 10] % v roku 2017) a končiac veľkými stratami (–[10 – 20] % v roku 2020) a následné zhoršenie ďalších finančných ukazovateľov, akými sú úroveň zásob, návratnosť investícií a peňažný tok. |
| --- | --- |

(256)

Objem dovozu z Číny sa v posudzovanom období zvýšil o 12 % zo 42 256 ton v roku 2017 na 47 429 ton v roku 2020. Podiel čínskeho dovozu na trhu sa počas rovnakého obdobia zvýšil o 49 %, pričom počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň 35,8 %. Tento zvyšujúci sa dovoz sa počas druhej polovice posudzovaného obdobia (2019 – 2020) uskutočňoval za ceny výrazne nižšie než ceny výrobného odvetvia Únie. Počas obdobia prešetrovania to malo silný vplyv na výrobné odvetvie Únie, ktoré zaznamenalo pokles predaja zo 118 025 ton v roku 2018 na 91 949 ton v roku 2019 a 70 970 ton v roku 2020. Výsledkom bolo veľmi veľké zníženie ziskovosti všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky s výnimkou toho, ktorý má dlhodobé zmluvy, a to počnúc ziskami (+[5 – 10] % v roku 2017) a končiac veľkými stratami (–[10 – 20] % v roku 2020) a následné zhoršenie ďalších finančných ukazovateľov, akými sú úroveň zásob, návratnosť investícií a peňažný tok.

| (257) | Preto sa potvrdzuje, že – vzhľadom na koexistenciu v čase – zvýšený dovoz grafitových elektród za dumpingové ceny s pôvodom v Číne viedol k zhoršeniu hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. Ostatné faktory sa posudzujú v oddiele 5.2. |
| --- | --- |

(257)

Preto sa potvrdzuje, že – vzhľadom na koexistenciu v čase – zvýšený dovoz grafitových elektród za dumpingové ceny s pôvodom v Číne viedol k zhoršeniu hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. Ostatné faktory sa posudzujú v oddiele 5.2.

5.2.   Vplyv ostatných faktorov

Vplyv ostatných faktorov

5.2.1.   Pandémia COVID-19

Pandémia COVID-19

| (258) | Dovoz grafitových elektród z ČLR za nízke ceny bol zaznamenaný od roku 2019. Priemerná cena čínskeho dovozu v roku 2019 predstavovala 57 % priemernej ceny dovozu bez čínskeho dovozu a v roku 2020 predstavovala 51 % tejto priemernej ceny. Od roku 2019 (t. j. pred pandémiou) začal v období klesajúcej spotreby v Únii čínsky dovoz narastať. Výsledkom bolo sústavné zvyšovanie čínskeho dovozu od roku 2018, a to aj z hľadiska podielu na trhu. Zníženie spotreby v dôsledku pandémie preto neznížilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(258)

Dovoz grafitových elektród z ČLR za nízke ceny bol zaznamenaný od roku 2019. Priemerná cena čínskeho dovozu v roku 2019 predstavovala 57 % priemernej ceny dovozu bez čínskeho dovozu a v roku 2020 predstavovala 51 % tejto priemernej ceny. Od roku 2019 (t. j. pred pandémiou) začal v období klesajúcej spotreby v Únii čínsky dovoz narastať. Výsledkom bolo sústavné zvyšovanie čínskeho dovozu od roku 2018, a to aj z hľadiska podielu na trhu. Zníženie spotreby v dôsledku pandémie preto neznížilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou výrobného odvetvia Únie.

5.2.2.   Koniec obdobia kulminácie v rokoch 2017 – 2019

Koniec obdobia kulminácie v rokoch 2017 – 2019

| (259) | Po období rokov 2017 – 2019 klesli ceny na domácom trhu a dovozné ceny. Ako však už bolo uvedené, čínske ceny klesali rýchlejším tempom ako priemer cien dovozu z tretích krajín bez Číny (–50 % v roku 2019 a –57 % v roku 2020 v porovnaní s –12 % v roku 2019 a –51 % v roku 2020). Celosvetový pokles cien teda k ujme výrobného odvetvia Únie neprispel. |
| --- | --- |

(259)

Po období rokov 2017 – 2019 klesli ceny na domácom trhu a dovozné ceny. Ako však už bolo uvedené, čínske ceny klesali rýchlejším tempom ako priemer cien dovozu z tretích krajín bez Číny (–50 % v roku 2019 a –57 % v roku 2020 v porovnaní s –12 % v roku 2019 a –51 % v roku 2020). Celosvetový pokles cien teda k ujme výrobného odvetvia Únie neprispel.

5.2.3.   Zastaranie výrobného odvetvia Únie

Zastaranie výrobného odvetvia Únie

| (260) | Hoci niektorí výrobcovia z Únie môžu zaostávať z hľadiska zariadenia, ide o dynamické odvetvie, ktoré zvýšilo investície s cieľom zvýšiť svoju kapacitu, prispôsobiť svoje výrobné zariadenia a získať najnovšie technológie. Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 47 %. |
| --- | --- |

(260)

Hoci niektorí výrobcovia z Únie môžu zaostávať z hľadiska zariadenia, ide o dynamické odvetvie, ktoré zvýšilo investície s cieľom zvýšiť svoju kapacitu, prispôsobiť svoje výrobné zariadenia a získať najnovšie technológie. Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 47 %.

5.2.4.   Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

| (261) | Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

  Tabuľka 11


  Dovoz z tretích krajín











  Krajina | | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Objem (v tonách) | 5 662 | 6 212 | 3 700 | 2 211 |
| | Index | 100 | 110 | 65 | 39 |
| | Podiel na trhu (v %) | 3,2 | 3,4 | 2,4 | 1,7 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 339 | 13 709 | 10 018 | 4 072 |
| | Index | 100 | 586 | 428 | 174 |
| Mexiko | Objem (v tonách) | 2 865 | 1 379 | 12 | 896 |
| | Index | 100 | 48 | 0,4 | 31 |
| | Podiel na trhu (v %) | 1,6 | 0,8 | 0 | 0,7 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 218 | 2 525 | 3 344 | 3 976 |
| | Index | 100 | 114 | 151 | 179 |
| Rusko | Objem (v tonách) | 4 118 | 5 244 | 8 092 | 5 485 |
| | Index | 100 | 127 | 197 | 133 |
| | Podiel na trhu (v %) | 2,3 | 2,9 | 5,3 | 4,1 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 382 | 9 055 | 6 879 | 3 578 |
| | Index | 100 | 380 | 289 | 150 |
| Spojené štáty americké | Objem (v tonách) | 9 689 | 3 359 | 1 860 | 2 950 |
| | Index | 100 | 35 | 19 | 30 |
| | Podiel na trhu (v %) | 5,5 | 1,9 | 1,2 | 2,2 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 398 | 7 997 | 11 376 | 5 025 |
| | Index | 100 | 333 | 474 | 210 |
| Ostatné tretie krajiny | Objem (v tonách) | 5 629 | 3 671 | 2 162 | 2 514 |
| | Index | 100 | 65 | 38 | 45 |
| | Podiel na trhu (v %) | 3,2 | 2,0 | 1,4 | 1,9 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 427 | 7 435 | 9 057 | 4 285 |
| | Index | 100 | 306 | 373 | 177 |
| Všetky tretie krajiny okrem dotknutej krajiny spolu | Objem (v tonách) | 27 962 | 19 866 | 15 826 | 14 055 |
| | Index | 100 | 71 | 57 | 50 |
| | Podiel na trhu (v %) | 15,9 | 11,0 | 10,3 | 10,6 |
| | Priemerná cena (v EUR) | 2 371 | 9 579 | 8 436 | 4 111 |
| | Index | 100 | 404 | 356 | 173 |
| Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT). |

(261)

Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

Krajina

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

India

Objem (v tonách)

5 662

6 212

3 700

2 211

Index

Index

100

100

110

110

65

65

39

39

Podiel na trhu (v %)

3,2

3,4

2,4

1,7

Priemerná cena (v EUR)

2 339

13 709

10 018

4 072

Index

Index

100

100

586

586

428

428

174

174

Mexiko

Objem (v tonách)

2 865

1 379

12

896

Index

Index

100

100

48

48

0,4

0,4

31

31

Podiel na trhu (v %)

1,6

0,8

0

0,7

Priemerná cena (v EUR)

2 218

2 525

3 344

3 976

Index

Index

100

100

114

114

151

151

179

179

Rusko

Objem (v tonách)

4 118

5 244

8 092

5 485

Index

Index

100

100

127

127

197

197

133

133

Podiel na trhu (v %)

2,3

2,9

5,3

4,1

Priemerná cena (v EUR)

2 382

9 055

6 879

3 578

Index

Index

100

100

380

380

289

289

150

150

Spojené štáty americké

Objem (v tonách)

9 689

3 359

1 860

2 950

Index

Index

100

100

35

35

19

19

30

30

Podiel na trhu (v %)

5,5

1,9

1,2

2,2

Priemerná cena (v EUR)

2 398

7 997

11 376

5 025

Index

Index

100

100

333

333

474

474

210

210

Ostatné tretie krajiny

Objem (v tonách)

5 629

3 671

2 162

2 514

Index

Index

100

100

65

65

38

38

45

45

Podiel na trhu (v %)

3,2

2,0

1,4

1,9

Priemerná cena (v EUR)

2 427

7 435

9 057

4 285

Index

Index

100

100

306

306

373

373

177

177

Všetky tretie krajiny okrem dotknutej krajiny spolu

Objem (v tonách)

27 962

19 866

15 826

14 055

Index

Index

100

100

71

71

57

57

50

50

Podiel na trhu (v %)

15,9

11,0

10,3

10,6

Priemerná cena (v EUR)

2 371

9 579

8 436

4 111

Index

Index

100

100

404

404

356

356

173

173

Zdroj: Eurostat (databáza COMEXT).

Zdroj:

| (262) | Trhový podiel tretích krajín okrem dotknutej krajiny zotrvával v období rokov 2018 – 2020 na nízkych úrovniach (približne 10 – 11 %) a zostal stabilný. Znamená to, že z hľadiska absolútnych objemov sa znížil úmerne k zníženiu spotreby v Únii. |
| --- | --- |

(262)

Trhový podiel tretích krajín okrem dotknutej krajiny zotrvával v období rokov 2018 – 2020 na nízkych úrovniach (približne 10 – 11 %) a zostal stabilný. Znamená to, že z hľadiska absolútnych objemov sa znížil úmerne k zníženiu spotreby v Únii.

| (263) | Ceny dovozu z tretích krajín iných ako dotknutá krajina sa počas posudzovaného obdobia pohybovali na rovnakých úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny však počas obdobia prešetrovania poklesli na úroveň o 31 % nižšiu ako ceny výrobného odvetvia Únie, čo predstavovalo najnižšiu úroveň, ktorú počas posudzovaného obdobia dosiahli v relatívnom vyjadrení pri porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie. Je to v ostrom kontraste s cenami čínskeho dovozu, ktoré sa v roku 2020 výrazne znížili a boli počas obdobia prešetrovania o 65 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny sa však líšia v závislosti od špecifikácií elektród a hoci porovnanie priemerných cien poskytuje určité indície, takéto porovnanie nemôže nahradiť porovnanie cien na základe kontrolného čísla výrobku (PCN). |
| --- | --- |

(263)

Ceny dovozu z tretích krajín iných ako dotknutá krajina sa počas posudzovaného obdobia pohybovali na rovnakých úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny však počas obdobia prešetrovania poklesli na úroveň o 31 % nižšiu ako ceny výrobného odvetvia Únie, čo predstavovalo najnižšiu úroveň, ktorú počas posudzovaného obdobia dosiahli v relatívnom vyjadrení pri porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie. Je to v ostrom kontraste s cenami čínskeho dovozu, ktoré sa v roku 2020 výrazne znížili a boli počas obdobia prešetrovania o 65 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny sa však líšia v závislosti od špecifikácií elektród a hoci porovnanie priemerných cien poskytuje určité indície, takéto porovnanie nemôže nahradiť porovnanie cien na základe kontrolného čísla výrobku (PCN).

| (264) | Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných krajín neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie, keďže sa uskutočňoval za podstatne vyššie ceny ako čínsky dovoz. |
| --- | --- |

(264)

Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných krajín neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie, keďže sa uskutočňoval za podstatne vyššie ceny ako čínsky dovoz.

5.2.5.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

| (265) | Objem vývozu výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 12


  Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie | 2017 | 2018 | 2019 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tonách) | 134 311 | 132 850 | 124 460 | 102 222 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 76 |
| Priemerná cena (EUR/tona) | 2 377 | 8 134 | 9 186 | 5 660 |
| Index | 100 | 342 | 386 | 238 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a výrobného odvetvia Únie. |

(265)

Objem vývozu výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie

Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie

2017

2018

2019

Obdobie prešetrovania

Objem vývozu (v tonách)

134 311

132 850

124 460

102 222

Index

Index

100

100

99

99

93

93

76

76

Priemerná cena (EUR/tona)

2 377

8 134

9 186

5 660

Index

Index

100

100

342

342

386

386

238

238

Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a výrobného odvetvia Únie.

Zdroj:

| (266) | Vývoz výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia postupne znižoval (–24 % počas uvedeného obdobia). Výrobné odvetvie Únie poukázalo na konkurenciu čínskeho vývozu, ku ktorej dochádza nielen na domácom trhu, ale aj na trhu tretích krajín. |
| --- | --- |

(266)

Vývoz výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia postupne znižoval (–24 % počas uvedeného obdobia). Výrobné odvetvie Únie poukázalo na konkurenciu čínskeho vývozu, ku ktorej dochádza nielen na domácom trhu, ale aj na trhu tretích krajín.

| (267) | Vývozná výkonnosť celkovo vykazovala podobné trendy ako predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ale predaj na vývoz sa v relatívnom vyjadrení znížil menej ako predaj na trhu Únie. Komisia na základe uvedeného predbežne dospela k záveru, že pokles vývoznej výkonnosti neprispel k vzniku ujmy. |
| --- | --- |

(267)

Vývozná výkonnosť celkovo vykazovala podobné trendy ako predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ale predaj na vývoz sa v relatívnom vyjadrení znížil menej ako predaj na trhu Únie. Komisia na základe uvedeného predbežne dospela k záveru, že pokles vývoznej výkonnosti neprispel k vzniku ujmy.

5.2.6.   Spotreba

Spotreba

| (268) | Ako sa to uvádza v tabuľke 1, počas posudzovaného obdobia sa spotreba grafitových elektród v Únii znížila o 25 %. Súviselo to s pandémiou COVID-19, ktorej vplyv sa analyzuje v odôvodnení 258. Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ sa v rovnakom období znížil o 33 %. Komisia na základe uvedených skutočností predbežne dospela k záveru, že vývoj spotreby neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(268)

Ako sa to uvádza v tabuľke 1, počas posudzovaného obdobia sa spotreba grafitových elektród v Únii znížila o 25 %. Súviselo to s pandémiou COVID-19, ktorej vplyv sa analyzuje v odôvodnení 258. Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ sa v rovnakom období znížil o 33 %. Komisia na základe uvedených skutočností predbežne dospela k záveru, že vývoj spotreby neprispel k ujme výrobného odvetvia Únie.

5.2.7.   Použitie na vlastnú spotrebu

Použitie na vlastnú spotrebu

| (269) | Podľa informácií, ktoré poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, sa neuskutočnil žiadny predaj prepojeným spoločnostiam v Únii, ale uskutočnil sa predaj prepojeným spoločnostiam v tretích krajinách. Uvedený predaj predstavoval v závislosti od posudzovaného roka 5 až 11 % celkového objemu predaja. Na základe toho Komisia predbežne dospela k záveru, že úloha, ktorú zohráva vývoj vlastnej spotreby v súvislosti s ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, bola obmedzená, prípadne žiadna. |
| --- | --- |

(269)

Podľa informácií, ktoré poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, sa neuskutočnil žiadny predaj prepojeným spoločnostiam v Únii, ale uskutočnil sa predaj prepojeným spoločnostiam v tretích krajinách. Uvedený predaj predstavoval v závislosti od posudzovaného roka 5 až 11 % celkového objemu predaja. Na základe toho Komisia predbežne dospela k záveru, že úloha, ktorú zohráva vývoj vlastnej spotreby v súvislosti s ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, bola obmedzená, prípadne žiadna.

5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

Záver o príčinnej súvislosti

| (270) | Čínske dovozné ceny boli od roku 2019 výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie. Z prešetrovania vyplynulo, že vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny bolo 51,2 %. Trhový podiel výrobcov z ČĽR sa počas rovnakého obdobia zvýšil. Objem dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 49 %, pričom počas obdobia prešetrovania dosiahol 35,8 %. Táto zvýšená prítomnosť na trhu bola na úkor výrobného odvetvia Únie. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa z najvyššej úrovne 65,2 %, ktorú mal v roku 2018, znížil na 53,6 % v roku 2020. Viedlo to k negatívnemu vývoju hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(270)

Čínske dovozné ceny boli od roku 2019 výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobného odvetvia Únie. Z prešetrovania vyplynulo, že vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny bolo 51,2 %. Trhový podiel výrobcov z ČĽR sa počas rovnakého obdobia zvýšil. Objem dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 12 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 49 %, pričom počas obdobia prešetrovania dosiahol 35,8 %. Táto zvýšená prítomnosť na trhu bola na úkor výrobného odvetvia Únie. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa z najvyššej úrovne 65,2 %, ktorú mal v roku 2018, znížil na 53,6 % v roku 2020. Viedlo to k negatívnemu vývoju hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

| (271) | Komisia rozlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od vplyvu dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu. |
| --- | --- |

(271)

Komisia rozlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od vplyvu dumpingového dovozu spôsobujúceho ujmu.

| (272) | Pandémia ochorenia COVID-19 a súvisiaci pokles v Únii a v rámci globálnej spotreby grafitových elektród negatívne ovplyvnili vývoj výrobného odvetvia Únie, ale považovalo sa to za dočasný faktor. Situácia výrobného odvetvia Únie sa pred pandémiou a na konci posudzovaného obdobia zhoršila. Zároveň došlo k asymetrickosti, keďže dovoz z Číny sa napriek hospodárskemu poklesu nespomalil. Dovoz naopak počas obdobia rokov 2018 – 2020, ktoré predstavovali obdobie klesajúcej spotreby, zaznamenal postupný nárast. |
| --- | --- |

(272)

Pandémia ochorenia COVID-19 a súvisiaci pokles v Únii a v rámci globálnej spotreby grafitových elektród negatívne ovplyvnili vývoj výrobného odvetvia Únie, ale považovalo sa to za dočasný faktor. Situácia výrobného odvetvia Únie sa pred pandémiou a na konci posudzovaného obdobia zhoršila. Zároveň došlo k asymetrickosti, keďže dovoz z Číny sa napriek hospodárskemu poklesu nespomalil. Dovoz naopak počas obdobia rokov 2018 – 2020, ktoré predstavovali obdobie klesajúcej spotreby, zaznamenal postupný nárast.

| (273) | Účinky končiacej krízy rokov 2017 – 2018, zastarania výrobného odvetvia Únie a dovozu z iných krajín na negatívny vývoj, ktorému čelí výrobné odvetvie Únie, mohli byť nanajvýš len obmedzené. |
| --- | --- |

(273)

Účinky končiacej krízy rokov 2017 – 2018, zastarania výrobného odvetvia Únie a dovozu z iných krajín na negatívny vývoj, ktorému čelí výrobné odvetvie Únie, mohli byť nanajvýš len obmedzené.

| (274) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu a že ostatné faktory posudzované jednotlivo alebo spoločne neoslabili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. |
| --- | --- |

(274)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu a že ostatné faktory posudzované jednotlivo alebo spoločne neoslabili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou.

6.   ZÁUJEM ÚNIE

ZÁUJEM ÚNIE

| (275) | So zreteľom na článok 7 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia, a to v súlade s článkom 21 základného nariadenia. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a obchodníkov, používateľov a konečných spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(275)

So zreteľom na článok 7 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia, a to v súlade s článkom 21 základného nariadenia. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a obchodníkov, používateľov a konečných spotrebiteľov.

6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

Záujem výrobného odvetvia Únie

| (276) | Výrobné odvetvie Únie tvorí päť skupín vyrábajúcich grafitové elektródy v Únii. V rámci prešetrovania v plnej miere spolupracovali všetky skupiny. |
| --- | --- |

(276)

Výrobné odvetvie Únie tvorí päť skupín vyrábajúcich grafitové elektródy v Únii. V rámci prešetrovania v plnej miere spolupracovali všetky skupiny.

| (277) | Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť stratený podiel na trhu, zvýšiť využitie kapacity, zvýšiť ceny na udržateľné úrovne a zlepšiť ziskovosť na úrovne, ktoré sa dajú očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(277)

Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť stratený podiel na trhu, zvýšiť využitie kapacity, zvýšiť ceny na udržateľné úrovne a zlepšiť ziskovosť na úrovne, ktoré sa dajú očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže.

| (278) | Hoci časť výrobného odvetvia je dočasne chránená pred dumpingovým dovozom z Číny dlhodobými zmluvami, väčšine z týchto zmlúv skončí platnosť najneskôr do konca roka 2022. Vzhľadom na prudký celosvetový pokles cien grafitových elektród od roku 2019 je prípadné obnovenie zmluvy, aspoň za súčasných podmienok, nepravdepodobné. |
| --- | --- |

(278)

Hoci časť výrobného odvetvia je dočasne chránená pred dumpingovým dovozom z Číny dlhodobými zmluvami, väčšine z týchto zmlúv skončí platnosť najneskôr do konca roka 2022. Vzhľadom na prudký celosvetový pokles cien grafitových elektród od roku 2019 je prípadné obnovenie zmluvy, aspoň za súčasných podmienok, nepravdepodobné.

| (279) | Neuloženie opatrení by pravdepodobne viedlo k ďalšiemu zhoršeniu ziskovosti, ktorá už bola negatívna u všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky okrem jedného, ktorý je pred vplyvom dumpingového dovozu dočasne chránený, pretože so svojimi zákazníkmi uzavrel v období rokov 2017 – 2018 dlhodobé zmluvy. Neuloženie opatrení by mohlo viesť k uzatvoreniu výrobných zariadení a prepúšťaniu, a tak ohroziť životaschopnosť výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(279)

Neuloženie opatrení by pravdepodobne viedlo k ďalšiemu zhoršeniu ziskovosti, ktorá už bola negatívna u všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky okrem jedného, ktorý je pred vplyvom dumpingového dovozu dočasne chránený, pretože so svojimi zákazníkmi uzavrel v období rokov 2017 – 2018 dlhodobé zmluvy. Neuloženie opatrení by mohlo viesť k uzatvoreniu výrobných zariadení a prepúšťaniu, a tak ohroziť životaschopnosť výrobného odvetvia Únie.

| (280) | Komisia preto predbežne dospela k záveru, že uloženie predbežných opatrení je v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(280)

Komisia preto predbežne dospela k záveru, že uloženie predbežných opatrení je v záujme výrobného odvetvia Únie.

6.2.   Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov

Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov

| (281) | Desať neprepojených dovozcov, ktorí predstavujú 63 % objemu čínskeho dovozu, predložilo formulár na výber vzorky. Vážený priemer ziskov dovozcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania bol na úrovni približne 4 %. |
| --- | --- |

(281)

Desať neprepojených dovozcov, ktorí predstavujú 63 % objemu čínskeho dovozu, predložilo formulár na výber vzorky. Vážený priemer ziskov dovozcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania bol na úrovni približne 4 %.

| (282) | Títo dovozcovia boli proti uloženiu opatrení. Tvrdili, že výrobcovia z Únie nedokážu pokryť existujúci dopyt a rozmanitosť výrobkov v Únii, najmä pokiaľ ide o elektródy s malým priemerom (najviac 400 – 450 mm). Okrem toho uviedli, že možnosti prechodu na iné zdroje dodávok sú obmedzené. Výrobcovia grafitových elektród z tretích krajín zvyčajne majú vlastné oddelenia predaja a priamy kontakt so zákazníkmi v Únii. |
| --- | --- |

(282)

Títo dovozcovia boli proti uloženiu opatrení. Tvrdili, že výrobcovia z Únie nedokážu pokryť existujúci dopyt a rozmanitosť výrobkov v Únii, najmä pokiaľ ide o elektródy s malým priemerom (najviac 400 – 450 mm). Okrem toho uviedli, že možnosti prechodu na iné zdroje dodávok sú obmedzené. Výrobcovia grafitových elektród z tretích krajín zvyčajne majú vlastné oddelenia predaja a priamy kontakt so zákazníkmi v Únii.

| (283) | Komisia poznamenala, že kontrola kvality grafitových elektród a poskytované technické služby boli niektoré z hlavných výhod dovozcov z Únie. Je preto pravdepodobné, že niektoré dodatočné náklady môžu byť prenesené na konečných používateľov grafitových elektród. Komisia preto usúdila, že uloženie antidumpingových opatrení by mohlo mať vplyv, hoci obmedzený, na výsledky dovozcov z Únie. |
| --- | --- |

(283)

Komisia poznamenala, že kontrola kvality grafitových elektród a poskytované technické služby boli niektoré z hlavných výhod dovozcov z Únie. Je preto pravdepodobné, že niektoré dodatočné náklady môžu byť prenesené na konečných používateľov grafitových elektród. Komisia preto usúdila, že uloženie antidumpingových opatrení by mohlo mať vplyv, hoci obmedzený, na výsledky dovozcov z Únie.

| (284) | Preto sa predpokladá, že akýkoľvek negatívny vplyv opatrení na neprepojených dovozcov ako celok bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok opatrení na výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(284)

Preto sa predpokladá, že akýkoľvek negatívny vplyv opatrení na neprepojených dovozcov ako celok bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok opatrení na výrobcov z Únie.

6.3.   Záujem používateľov

Záujem používateľov

| (285) | Ako zainteresované strany sa zaregistrovalo pätnásť používateľov a dotazníky boli doručené od ôsmich používateľov. Títo používatelia zastupujú hlavne oceliarsky priemysel Únie. Odberateľské sektory (a najmä oceliarsky priemysel) sú z hľadiska obratu a zamestnanosti väčšie v porovnaní s odvetvím grafitových elektród. Podľa údajov združenia EUROFER oceliarsky priemysel v roku 2019 priamo zamestnával 330 000 ľudí a nepriamo 1 620 000 ľudí. |
| --- | --- |

(285)

Ako zainteresované strany sa zaregistrovalo pätnásť používateľov a dotazníky boli doručené od ôsmich používateľov. Títo používatelia zastupujú hlavne oceliarsky priemysel Únie. Odberateľské sektory (a najmä oceliarsky priemysel) sú z hľadiska obratu a zamestnanosti väčšie v porovnaní s odvetvím grafitových elektród. Podľa údajov združenia EUROFER oceliarsky priemysel v roku 2019 priamo zamestnával 330 000 ľudí a nepriamo 1 620 000 ľudí.

| (286) | Používatelia vyjadrili obavy, že uloženie opatrení by mohlo mať negatívny vplyv na ich konkurencieschopnosť. Odhaduje sa, že náklady na grafitové elektródy sa pohybujú medzi 1 % a 5 % nákladov na výrobu ocele. Znamená to, že opatrenia nebudú výrazne vplývať na výrobné náklady výrobcov ocele. |
| --- | --- |

(286)

Používatelia vyjadrili obavy, že uloženie opatrení by mohlo mať negatívny vplyv na ich konkurencieschopnosť. Odhaduje sa, že náklady na grafitové elektródy sa pohybujú medzi 1 % a 5 % nákladov na výrobu ocele. Znamená to, že opatrenia nebudú výrazne vplývať na výrobné náklady výrobcov ocele.

| (287) | Navrhovatelia a zástupcovia tlače okrem toho uviedli, že ceny ocele rastú, pretože dopyt prevyšuje ponuku. To môže oceliarskemu priemyslu umožniť, aby prípadné dodatočné náklady alebo ich časť preniesol na používateľov v ďalšom článku. |
| --- | --- |

(287)

Navrhovatelia a zástupcovia tlače okrem toho uviedli, že ceny ocele rastú, pretože dopyt prevyšuje ponuku. To môže oceliarskemu priemyslu umožniť, aby prípadné dodatočné náklady alebo ich časť preniesol na používateľov v ďalšom článku.

| (288) | Zástupcovia oceliarskeho priemyslu v Únii takisto argumentovali, že výrobcovia z Únie neboli počas obdobia prešetrovania schopní uspokojiť dopyt. Pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, výrobné odvetvie Únie vykazuje dostatočnú voľnú kapacitu. Výrobná kapacita Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšila z 255 500 ton na 294 900 ton (+15 %). Využitie kapacity bolo počas obdobia prešetrovania iba na úrovni 55,6 %. Možnými alternatívnymi zdrojmi dodávok sú ďalšie krajiny, napríklad India, Mexiko, Rusko a USA, aj keď sa na trhu Únie ešte dostatočne neetablovali. Uvedené štyri krajiny v roku 2020 spoločne predstavovali 11 % dodávok do Únie. |
| --- | --- |

(288)

Zástupcovia oceliarskeho priemyslu v Únii takisto argumentovali, že výrobcovia z Únie neboli počas obdobia prešetrovania schopní uspokojiť dopyt. Pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, výrobné odvetvie Únie vykazuje dostatočnú voľnú kapacitu. Výrobná kapacita Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšila z 255 500 ton na 294 900 ton (+15 %). Využitie kapacity bolo počas obdobia prešetrovania iba na úrovni 55,6 %. Možnými alternatívnymi zdrojmi dodávok sú ďalšie krajiny, napríklad India, Mexiko, Rusko a USA, aj keď sa na trhu Únie ešte dostatočne neetablovali. Uvedené štyri krajiny v roku 2020 spoločne predstavovali 11 % dodávok do Únie.

| (289) | Komisia preto predbežne dospela k záveru, že negatívny vplyv opatrení na používateľov bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok opatrení na výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(289)

Komisia preto predbežne dospela k záveru, že negatívny vplyv opatrení na používateľov bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok opatrení na výrobcov z Únie.

6.4.   Iné faktory

Iné faktory

| (290) | Grafitové elektródy okrem toho prispievajú k cieľu Únie v oblasti životného prostredia a konkrétne v boji proti zmene klímy. Grafitové elektródy sú základnou súčasťou elektrických oblúkových pecí, v ktorých sa recykluje oceľ. Elektrické oblúkové pece vyrábajú oceľ s nižšími úrovňami emisií CO2 v porovnaní s tradičnou metódou výroby ocele vo vysokých peciach. |
| --- | --- |

(290)

Grafitové elektródy okrem toho prispievajú k cieľu Únie v oblasti životného prostredia a konkrétne v boji proti zmene klímy. Grafitové elektródy sú základnou súčasťou elektrických oblúkových pecí, v ktorých sa recykluje oceľ. Elektrické oblúkové pece vyrábajú oceľ s nižšími úrovňami emisií CO2 v porovnaní s tradičnou metódou výroby ocele vo vysokých peciach.

2

| (291) | Niektoré zainteresované strany tvrdili, že uloženie opatrení by malo negatívny vplyv na hospodársku súťaž v sektore, ktorý je údajne veľmi koncentrovaný. Komisia však poukázala na to, že trh zásobuje päť skupín z Únie. Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť Sangraf Italy je novým výrobcom z Únie (pričom upozorňuje na to, že zariadenia nie sú nové, ale predtým ich prevádzkovala skupina SGL). Komisia preto dospela k záveru, že v tomto štádiu nemožno očakávať žiadny negatívny vplyv opatrení na hospodársku súťaž v Únii. |
| --- | --- |

(291)

Niektoré zainteresované strany tvrdili, že uloženie opatrení by malo negatívny vplyv na hospodársku súťaž v sektore, ktorý je údajne veľmi koncentrovaný. Komisia však poukázala na to, že trh zásobuje päť skupín z Únie. Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť Sangraf Italy je novým výrobcom z Únie (pričom upozorňuje na to, že zariadenia nie sú nové, ale predtým ich prevádzkovala skupina SGL). Komisia preto dospela k záveru, že v tomto štádiu nemožno očakávať žiadny negatívny vplyv opatrení na hospodársku súťaž v Únii.

6.5.   Záver o záujme Únie

Záver o záujme Únie

| (292) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody nasvedčujúce tomu, že uloženie opatrení na dovoz grafitových elektródových systémov s pôvodom v Číne nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie. |
| --- | --- |

(292)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody nasvedčujúce tomu, že uloženie opatrení na dovoz grafitových elektródových systémov s pôvodom v Číne nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.

7.   ÚROVEŇ OPATRENÍ

ÚROVEŇ OPATRENÍ

| (293) | Na stanovenie úrovne opatrení Komisia preskúmala, či by clo nižšie než dumpingové rozpätie stačilo na odstránenie ujmy, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobil dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(293)

Na stanovenie úrovne opatrení Komisia preskúmala, či by clo nižšie než dumpingové rozpätie stačilo na odstránenie ujmy, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobil dumpingový dovoz.

| (294) | V tomto prípade navrhovatelia tvrdili, že existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na vykonanie posúdenia vhodnej úrovne opatrení preto Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Potom preskúmala, či bude táto výška cla dostatočná na odstránenie ujmy vzhľadom na údajnú existenciu deformácií trhu so surovinami v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia. |
| --- | --- |

(294)

V tomto prípade navrhovatelia tvrdili, že existujú deformácie trhu so surovinami v zmysle článku 7 ods. 2a základného nariadenia. Na vykonanie posúdenia vhodnej úrovne opatrení preto Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Potom preskúmala, či bude táto výška cla dostatočná na odstránenie ujmy vzhľadom na údajnú existenciu deformácií trhu so surovinami v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia.

7.1.   Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

| (295) | Komisia najprv stanovila výšku cla potrebného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie pri neexistencii deformácií podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. V tomto prípade by sa ujma odstránila, keby výrobné odvetvie Únie bolo schopné pokryť svoje výrobné náklady vrátane nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia a dosiahnuť primeraný zisk (ďalej len „cieľový zisk“). |
| --- | --- |

(295)

Komisia najprv stanovila výšku cla potrebného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie pri neexistencii deformácií podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. V tomto prípade by sa ujma odstránila, keby výrobné odvetvie Únie bolo schopné pokryť svoje výrobné náklady vrátane nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia a dosiahnuť primeraný zisk (ďalej len „cieľový zisk“).

vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia

| (296) | V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia pri určovaní cieľového zisku zohľadnila tieto faktory:






  — | úroveň ziskovosti pred nárastom dovozu z dotknutej krajiny, |
| --- | --- | --- |

(296)

V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia pri určovaní cieľového zisku zohľadnila tieto faktory:

—

úroveň ziskovosti pred nárastom dovozu z dotknutej krajiny,

| — | mieru ziskovosti potrebnú na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskumu a vývoja a inovácií a |
| --- | --- |

—

mieru ziskovosti potrebnú na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskumu a vývoja a inovácií a

| — | úroveň ziskovosti, ktorú možno očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

—

úroveň ziskovosti, ktorú možno očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže.

| (297) | Takéto ziskové rozpätie by nemalo byť nižšie ako 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Takéto ziskové rozpätie by nemalo byť nižšie ako 6 %.

| (298) | Navrhovatelia použili v podnete ako cieľový zisk 8 %, ale domnievali sa, že ide o konzervatívny odhad a že pri neexistencii dovozu spôsobujúceho ujmu by sa malo očakávať vyššie ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(298)

Navrhovatelia použili v podnete ako cieľový zisk 8 %, ale domnievali sa, že ide o konzervatívny odhad a že pri neexistencii dovozu spôsobujúceho ujmu by sa malo očakávať vyššie ziskové rozpätie.

| (299) | V predchádzajúcom prešetrovaní proti dovozu systémov grafitových elektród z Indie Komisia dospela k záveru, že ziskové rozpätie, ktoré možno odôvodnene považovať za vyjadrujúce finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva pri neexistencii dumpingu spôsobujúceho ujmu, by sa na účely výpočtu rozpätia ujmy malo stanoviť na 8 %. To bol aj zisk výrobcov z Únie zaradených do vzorky v roku 2017. |
| --- | --- |

(299)

V predchádzajúcom prešetrovaní proti dovozu systémov grafitových elektród z Indie Komisia dospela k záveru, že ziskové rozpätie, ktoré možno odôvodnene považovať za vyjadrujúce finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva pri neexistencii dumpingu spôsobujúceho ujmu, by sa na účely výpočtu rozpätia ujmy malo stanoviť na 8 %. To bol aj zisk výrobcov z Únie zaradených do vzorky v roku 2017.

| (300) | Vzhľadom na uvedené úvahy bolo ziskové rozpätie stanovené na 8 %, a to v súlade s ustanovením článku 7 ods. 2c. |
| --- | --- |

(300)

Vzhľadom na uvedené úvahy bolo ziskové rozpätie stanovené na 8 %, a to v súlade s ustanovením článku 7 ods. 2c.

| (301) | Komisia v súlade s článkom 7 ods. 2d základného nariadenia ako posledný krok posúdila budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a z dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú v období uplatňovania opatrenia podľa článku 11 ods. 2. Komisia stanovila dodatočné náklady v rozpätí od 0 EUR do 42 EUR za tonu, ktoré sa pripočítali k cene dotknutých výrobcov z Únie zaradených do vzorky nespôsobujúcej ujmu. Záznam do spisu o spôsobe, akým Komisia stanovila tieto dodatočné náklady, je dostupný v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. |
| --- | --- |

(301)

Komisia v súlade s článkom 7 ods. 2d základného nariadenia ako posledný krok posúdila budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a z dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú v období uplatňovania opatrenia podľa článku 11 ods. 2. Komisia stanovila dodatočné náklady v rozpätí od 0 EUR do 42 EUR za tonu, ktoré sa pripočítali k cene dotknutých výrobcov z Únie zaradených do vzorky nespôsobujúcej ujmu. Záznam do spisu o spôsobe, akým Komisia stanovila tieto dodatočné náklady, je dostupný v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

| (302) | Tieto náklady zahŕňali dodatočné budúce náklady na zabezpečenie súladu so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (ďalej len „systém EU ETS“). Systém EU ETS je základným kameňom politiky EÚ zameranej na dosiahnutie súladu s mnohostrannými environmentálnymi dohodami. Takéto dodatočné náklady sa vypočítali na základe odhadovaných emisných kvót EÚ, ktoré sa budú musieť nakúpiť v období uplatňovania opatrení (2021 až 2025). Pri dodatočných nákladoch sa prihliadalo aj na nepriame náklady na CO2 vyplývajúce zo zvýšenia cien elektrickej energie v období rokov 2021 až 2025 v súvislosti so systémom EU ETS a predpokladanými cenami emisných kvót. |
| --- | --- |

(302)

Tieto náklady zahŕňali dodatočné budúce náklady na zabezpečenie súladu so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (ďalej len „systém EU ETS“). Systém EU ETS je základným kameňom politiky EÚ zameranej na dosiahnutie súladu s mnohostrannými environmentálnymi dohodami. Takéto dodatočné náklady sa vypočítali na základe odhadovaných emisných kvót EÚ, ktoré sa budú musieť nakúpiť v období uplatňovania opatrení (2021 až 2025). Pri dodatočných nákladoch sa prihliadalo aj na nepriame náklady na CO2 vyplývajúce zo zvýšenia cien elektrickej energie v období rokov 2021 až 2025 v súvislosti so systémom EU ETS a predpokladanými cenami emisných kvót.

2

| (303) | Zdrojom týchto predpokladaných cien je správa spoločnosti Bloomberg New Energy Finance z 30. júla 2021. Priemerná predpokladaná cena emisných kvót za toto obdobie predstavuje 55 EUR za tonu emisií CO2. |
| --- | --- |

(303)

Zdrojom týchto predpokladaných cien je správa spoločnosti Bloomberg New Energy Finance z 30. júla 2021. Priemerná predpokladaná cena emisných kvót za toto obdobie predstavuje 55 EUR za tonu emisií CO2.

2

| (304) | Komisia na tomto základe vypočítala cenu podobného výrobku nespôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie. |
| --- | --- |

(304)

Komisia na tomto základe vypočítala cenu podobného výrobku nespôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie.

| (305) | Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý v období prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percentuálny podiel váženej priemernej hodnoty CIF dovozu. |
| --- | --- |

(305)

Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý v období prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percentuálny podiel váženej priemernej hodnoty CIF dovozu.

| (306) | Pokiaľ ide o reziduálne rozpätie, vzhľadom na to, že spolupráca s vývozcami z Číny bola slabá, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 179, Komisia považovala za vhodné stanoviť reziduálne rozpätie na základe dostupných skutočností. Toto rozpätie bolo stanovené na úrovni najvyššieho rozpätia predaja pod cieľovú cenu stanoveného pre druh výrobku, ktorý predáva vyvážajúci výrobca so zisteným najvyšším rozpätím predaja pod cieľovú cenu v reprezentatívnych množstvách. Takto vypočítané reziduálne rozpätie predaja pod cieľovú cenu sa stanovilo na úrovni 153,6 %. |
| --- | --- |

(306)

Pokiaľ ide o reziduálne rozpätie, vzhľadom na to, že spolupráca s vývozcami z Číny bola slabá, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 179, Komisia považovala za vhodné stanoviť reziduálne rozpätie na základe dostupných skutočností. Toto rozpätie bolo stanovené na úrovni najvyššieho rozpätia predaja pod cieľovú cenu stanoveného pre druh výrobku, ktorý predáva vyvážajúci výrobca so zisteným najvyšším rozpätím predaja pod cieľovú cenu v reprezentatívnych množstvách. Takto vypočítané reziduálne rozpätie predaja pod cieľovú cenu sa stanovilo na úrovni 153,6 %.

| (307) | Výsledok týchto výpočtov je uvedený v nasledujúcej tabuľke.







  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie predaja pod cieľovú cenu |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 139,7  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | 99,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | 150,5  % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 21,6  % | 123,6  % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 66,5  % | 159,3  % |

(307)

Výsledok týchto výpočtov je uvedený v nasledujúcej tabuľke.

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

139,7  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

99,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

150,5  %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

21,6  %

123,6  %

Všetky ostatné spoločnosti

66,5  %

159,3  %

7.2.   Deformácie trhu so surovinami

Deformácie trhu so surovinami

| (308) | Ako je vysvetlené v oznámení o začatí konania, navrhovateľ poskytol Komisii dostatočné dôkazy o tom, že v dotknutej krajine existujú v súvislosti s prešetrovaným výrobkom deformácie trhu so surovinami. Preto sa v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia týmto prešetrovaním preskúmali údajné narušenia, aby bolo možné posúdiť, či by v prípade potreby bolo na odstránenie ujmy postačujúce clo nižšie ako dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(308)

Ako je vysvetlené v oznámení o začatí konania, navrhovateľ poskytol Komisii dostatočné dôkazy o tom, že v dotknutej krajine existujú v súvislosti s prešetrovaným výrobkom deformácie trhu so surovinami. Preto sa v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia týmto prešetrovaním preskúmali údajné narušenia, aby bolo možné posúdiť, či by v prípade potreby bolo na odstránenie ujmy postačujúce clo nižšie ako dumpingové rozpätie.

| (309) | Keďže rozpätia primerané na odstránenie ujmy sú však vyššie ako zistené dumpingové rozpätia, Komisia usúdila, že v tejto fáze sa týmto aspektom netreba zaoberať. |
| --- | --- |

(309)

Keďže rozpätia primerané na odstránenie ujmy sú však vyššie ako zistené dumpingové rozpätia, Komisia usúdila, že v tejto fáze sa týmto aspektom netreba zaoberať.

8.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (310) | Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(310)

Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz.

| (311) | Predbežné antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť na dovoz grafitových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike v súlade s pravidlom nižšieho cla stanoveným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(311)

Predbežné antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť na dovoz grafitových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike v súlade s pravidlom nižšieho cla stanoveným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia.

| (312) | Komisia porovnala rozpätia predaja pod cenu a dumpingové rozpätia uvedené v odôvodnení 307. Výška cla bola stanovená na úrovni nižšieho z rozpätí v prípade dumpingového rozpätia a rozpätia predaja pod cenu. |
| --- | --- |

(312)

Komisia porovnala rozpätia predaja pod cenu a dumpingové rozpätia uvedené v odôvodnení 307. Výška cla bola stanovená na úrovni nižšieho z rozpätí v prípade dumpingového rozpätia a rozpätia predaja pod cenu.

| (313) | Na základe toho by mali byť predbežné antidumpingové colné sadzby vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % |
| Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % |
| Ostatné spolupracujúce spoločnosti | 21,6  % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 66,5  % |

(313)

Na základe toho by mali byť predbežné antidumpingové colné sadzby vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

Ostatné spolupracujúce spoločnosti

21,6  %

Všetky ostatné spoločnosti

66,5  %

| (314) | Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby. |
| --- | --- |

(314)

Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.

| (315) | Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Žiadosť sa musí adresovať Komisii (83). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu. |
| --- | --- |

(315)

Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Žiadosť sa musí adresovať Komisii (83). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu.

83

Úradnom vestníku Európskej únie

| (316) | S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie. |
| --- | --- |

(316)

S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

| (317) | S cieľom minimalizovať riziko obchádzania pre rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(317)

S cieľom minimalizovať riziko obchádzania pre rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (318) | Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi. |
| --- | --- |

(318)

Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi.

| (319) | Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu. |
| --- | --- |

(319)

Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu.

9.   INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

| (320) | V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj všeobecnej verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované. |
| --- | --- |

(320)

V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj všeobecnej verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované.

| (321) | K presnosti výpočtov neboli doručené žiadne pripomienky. Pripomienky spoločností Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd a Fangda Carbon New Material Co., Ltd nemali vplyv na správnosť výpočtov. Okrem toho spoločnosti Misano S.p.A. a COMAP SAS (dovozca a používateľ dotknutého výrobku) vzniesli v nadväznosti na poskytnutie skorých predbežných informácií všeobecné pripomienky, ktoré sa netýkali presnosti výpočtov. Týmto pripomienkam sa preto bude venovať pozornosť až v konečnej fáze. |
| --- | --- |

(321)

K presnosti výpočtov neboli doručené žiadne pripomienky. Pripomienky spoločností Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd a Fangda Carbon New Material Co., Ltd nemali vplyv na správnosť výpočtov. Okrem toho spoločnosti Misano S.p.A. a COMAP SAS (dovozca a používateľ dotknutého výrobku) vzniesli v nadväznosti na poskytnutie skorých predbežných informácií všeobecné pripomienky, ktoré sa netýkali presnosti výpočtov. Týmto pripomienkam sa preto bude venovať pozornosť až v konečnej fáze.

10.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (322) | V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(322)

V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (323) | Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť, |
| --- | --- |

(323)

Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz grafitových elektród určených na použitie do elektrických pecí s objemovou hmotnosťou 1,5 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 7,0 μ.Ω.m alebo menej, tiež vybavených konektormi, v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8545 11 00 (kódy TARIC 8545110010 a 8545110015) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

2.   Sadzby predbežného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:

| Krajina | Spoločnosť | Predbežné antidumpingové clo | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C731 |
| ČĽR | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd | 17,5  % | C732 |
| ČĽR | Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd | 24,5  % | C733 |
| ČĽR | Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe | 21,6  % | |
| ČĽR | Všetky ostatné spoločnosti | 66,5  % | C999 |

Krajina

Spoločnosť

Predbežné antidumpingové clo

Doplnkový kód TARIC

ČĽR

Skupina Fangda Group pozostávajúca zo 4 výrobcov: Fangda Carbon New Material Co., Ltd, Fushun Carbon Co., Ltd, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd, Hefei Carbon Co., Ltd

24,5  %

C731

ČĽR

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd

17,5  %

C732

ČĽR

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd

24,5  %

C733

ČĽR

Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe

21,6  %

ČĽR

Všetky ostatné spoločnosti

66,5  %

C999

3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) (dotknutého výrobku) predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [dotknutej krajine]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.

5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

1.   Zainteresované strany predložia svoje písomné pripomienky k tomuto nariadeniu Komisii do 15 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

2.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie Komisiou, tak urobia do piatich kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

3.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach, sa vyzývajú, aby tak urobili do 5 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Úradník pre vypočutie preskúma žiadosti predložené po tejto lehote a ak je to vhodné, môže rozhodnúť, či také žiadosti prijme.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. októbra 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 57, 17.2.2021, s. 3).

2

(3)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2515.

3

(4)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

4

(5)  Grafitové elektródy sa vo všeobecnosti rozdeľujú do rôznych tried: grafitové elektródy s bežným alebo normálnym výkonom (RP), vysokým výkonom (HP) a ultravysokým výkonom (UHP). Grafitové elektródy s bežným výkonom sú grafitovými elektródami nízkej kvality, ktoré sa používajú v peciach s bežným výkonom, zatiaľ čo grafitové elektródy s vysokým výkonom a ultravysokým výkonom sa prevažne používajú pri výrobe ocele v elektrických oblúkových peciach s vyššou hustotou prúdu.

5

(6)  Dokument zaevidovaný t21.002670.

6

(7)  Dokument zaevidovaný t21.004605.

7

(8)  Pracovný dokument útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu, 20. decembra 2017, SWD(2017) 483 final/2.

8

(9)  Obchodný zástupca Spojených štátov amerických, „Správa o dodržiavaní pravidiel WTO zo strany Číny za rok 2019“, marec 2020.

9

(10)  V podnete boli citované tieto prešetrovania iných orgánov: tajomník zahraničného obchodu brazílskeho ministerstva rozvoja, Resolução č. 19, 8. 4. 2009; ministerstvo obchodu a priemyslu indickej vlády, Antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu „grafitových elektród všetkých priemerov“ s pôvodom alebo vývozom z Čínskej ľudovej republiky, konečné zistenia, 19. novembra 2014; ministerstvo obchodu USA, Ôsme administratívne preskúmanie grafitových elektród s malým priemerom z ČĽR: náhradné hodnoty pre predbežný výsledok, 5. marca 2018, A-570-929.

10

(11)  Xinhua Silk Road, projekt 100 000 ton grafitových elektród s ultravysokým výkonom so sídlom v Lanzhou, Gansu, 21. augusta 2018 https://www.imsilkroad.com/news/p/107255.html.

11

(12)  Pozri Fangda Carbon, výročná správa za rok 2018.

12

(13)  Mining News Agency, Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry? (Mení sa čínsky región Vnútorné Mongolsko na výrobné centrum odvetvia s grafitovými elektródami?), https://www.miningnewspro.com/news/230134/is-china%E2%80%99s-inner-mongolia-region-becoming-manufacturing-hub-for-graphite-electrode-industry; SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke – SteelMint Events (Potulky magazínu SteelMint Čínou: Vzácny náhľad do odvetvia grafitových elektród a ihlicového koksu – Udalosti magazínu SteelMint), https://www.steelmintevents.com/blog/steelmints-china-roadshow-precious-insights-into-graphite-electrodes-and-needle-coke/.

13

Is China’s Inner Mongolia Region becoming Manufacturing Hub for Graphite Electrode Industry?

SteelMint's China Roadshow: Precious Insights into Graphite Electrodes and Needle Coke – SteelMint Events

(14)  Správa – kapitola 2, s. 6 – 7.

14

(15)  Správa – kapitola 2, s. 10.

15

(16)  Dostupné na adrese http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (online stav k 15. júlu 2019).

16

(17)  Správa – kapitola 2, s. 20 –21.

17

(18)  Správa – kapitola 3, s. 41, 73 – 74.

18

(19)  Správa – kapitola 6, s. 120 – 121.

19

(20)  Správa – kapitola 6, s. 122 – 135.

20

(21)  Správa – kapitola 7, s. 167 – 168.

21

(22)  Správa – kapitola 8, s. 169 – 170, 200 – 201.

22

(23)  Správa – kapitola 2, s. 15 – 16, správa – kapitola 4, s. 50, s. 84, správa – kapitola 5, s. 108 – 109.

23

(24)  Správa – kapitola 3, s. 22 – 24 a kapitola 5, s. 97 – 108.

24

(25)  Správa – kapitola 5, s. 104 – 109.

25

(26)  Pozri napríklad: Magazín Asian Metal, Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project (Spoločnosti Baosteel Chemical a Fangda Carbon spoločne budujú projekt v oblasti grafitových elektród), http://www.asianmetal.com/news/data/1440613/Baosteel%20Chemical%20and%20Fangda%20Carbon%20jointly%20construct%20graphite%20electrode%20project (stránka navštívená 2. augusta 2021).

26

Baosteel Chemical and Fangda Carbon jointly construct graphite electrode project

(27)  Pozri na adrese: Http://www.cnpc.com.cn/cnpc/lyxgdt/201912/74dfc55f14f84da189c03c7654d143c5.shtml (stránka navštívená 15. septembra 2021) článok s názvom Jinzhou Petrochemical’s needle coke quality keeps improving (Kvalita ihlicového koksu spoločnosti Jinzhou Petrochemical naďalej rastie), vydaný 19. decembra 2019 v spravodajskom denníku China National Petroleum News.

27

(28)  Pozri na adrese: https://www.sohu.com/a/282104808_120065805 (stránka navštívená 4. augusta 2021).

28

(29)  Pozri na adrese: https://www.sohu.com/a/314213234_120054226 (stránka navštívená 4. augusta 2021).

29

(30)  Správa – kapitola 5, s. 100 – 101.

30

(31)  Správa – kapitola 2, s. 26.

31

(32)  Správa – kapitola 2, s. 31 – 32.

32

(33)  Dostupné na Reuters, Exclusive: In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears (Tlak Strany v Číne na získanie vplyvu v zahraničných firmách vzbudzuje obavy), https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (online stav k 15. júlu 2019).

33

In China, the Party’s push for influence inside foreign firms stirs fears

(34)  Dostupné na adrese www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (online stav k 10. marcu 2021).

34

(35)  Financial Times (2020), Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise (Komunistická strana Číny presadzuje väčšiu kontrolu nad súkromnými podnikmi), k dispozícii na adrese: https://on.ft.com/3mYxP4j.

35

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(36)  Pozri na adrese: http://www.hngcmc.com/index.php?m=content&c=index&a=show&catid=27&id=451, Innovative development year (Rok inovatívneho rozvoja), vydaný 28. februára 2013 a dostupný na webovom sídle Henan General Machinery (stránka navštívená 15. septembra 2021).

36

Innovative development year

(37)  Pozri na adrese: http://www.kfcc.com.cn/news/newsInfo.asp?ID=110‚
  The Company’s first Party members’ congress was a success (Prvý zjazd členov Strany spoločnosti slávi úspech), vydaný 28. decembra 2016 a dostupný na webovom sídle spoločnosti Kaifeng Carbon (stránka navštívená 15. septembra 2021).

37

The Company’s first Party members’ congress was a success

(38)  Pozri na adrese: https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600516&Pcode=30033806&Name=%B5%B3%CE%FD%BD%AD, informačné oznámenie týkajúce sa pána Dang Xijiang, predsedu spoločnosti Fangda Carbon New Materials, vydané informačným webovým sídlom sina.com.cn (stránka navštívená 15. septembra 2021).

38

(39)  Pozri na adrese: http://www.fdtsgs.com/htm/202011/13_1830.htm‚
  Party Building guides and fosters development (Budovaním strany sa usmerňuje a podporuje vývoj) na webovom sídle spoločnosti Fangda Carbon New Materials‘ z 25. novembra 2020, (stránka navštívená 15. septembra 2021).

39

Party Building guides and fosters development

(40)  Pozri na adrese: http://www.jlts.cn/Html/NewsView.asp?ID=1367&SortID=13 (stránka navštívená 2. augusta 2021).

40

(41)  Pozri na adrese: http://www.chinacarbon.org.cn/huiyuan.html (stránka navštívená 2. augusta 2021).

41

(42)  Pozri body 2 a 3 stanov združenia, dostupné na adrese: http://www.chinacarbon.org.cn/zhangcheng.html (stránka navštívená 2. augusta 2021).

42

(43)  Správa – kapitoly 14.1 až 14.3.

43

(44)  Správa – kapitola 4, s. 41 – 42 a s. 83.

44

(45)  Pozri na adrese: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (stránka navštívená 30. júla 2021).

45

(46)  Pozri na adrese: https://www.jcgov.gov.cn/zwgk/wjgg/sxwj/201611/t20161125_137333.shtml (stránka navštívená 30. júla 2021).

46

(47)  Pozri na adrese: http://www.dt.gov.cn/dtzww/sxyw/202106/42ef183ea0ab4ab084a2dadc8fd5c7b5.shtml (stránka navštívená 30. júla 2021).

47

(48)  Pozri na adrese: https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/zxs/sjdt/202004/P020200401627899644473.pdf (stránka navštívená 3. augusta 2021). Tento plán sa v podnete označoval ako päťročný plán pre západný Henan na roky 2019 – 2025.

48

(49)  Pozri na adrese: http://www.nmg.gov.cn/zwgk/zfxxgk/zfxxgkml/zzqzfjbgtwj/202012/t20201208_315136.html (stránka navštívená 3. augusta 2021).

49

(50)  Pozri na adrese: http://www.ln.gov.cn/zwgkx/zfwj/szfbgtwj/zfwj2011_136268/201901/t20190122_3424162.html (stránka navštívená 3. augusta 2021).

50

(51)  Pozri na adrese: https://www.hlj.gov.cn/zwfb/system/2019/07/02/010903336.shtml (stránka navštívená 3. augusta 2021).

51

(52)  Správa – kapitola 6, s. 138 – 149.

52

(53)  Správa – kapitola 9, s. 216.

53

(54)  Správa – kapitola 9, s. 213 – 215.

54

(55)  Správa – kapitola 9, s. 209 – 211.

55

(56)  Správa – kapitola 13, s. 332 – 337.

56

(57)  Správa – kapitola 13, s. 336.

57

(58)  Správa – kapitola 13, s. 337 – 341.

58

(59)  Správa – kapitola 6, s. 114 – 117.

59

(60)  Správa – kapitola 6, s. 119.

60

(61)  Správa – kapitola 6, s. 120.

61

(62)  Správa – kapitola 6, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

62

(63)  Pozri oficiálny politický dokument Čínskej komisie pre bankovú a poisťovaciu reguláciu (CBIRC) z 28. augusta 2020: Trojročný akčný plán na zlepšenie správy a riadenia spoločnosti v rámci odvetví bankovníctva a poisťovníctva (2020 – 2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (naposledy navštívené 3. apríla 2021). V pláne sa nariaďuje „
  prehĺbiť ducha, ktorý je obsahom programového vyhlásenia generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga o pokroku reformy riadenia podnikov finančného sektora
  “. Navyše II. časť plánu má za cieľ podporiť organickú integráciu vedúcej úlohy strany do správy a riadenia spoločností: „
  integrácia vedúcej úlohy strany do správy a riadenia spoločností bude systematickejšia, štandardizovanejšia a viac na základe postupov [...] Dôležité prevádzkové a riadiace otázky musí prerokovať stranícky výbor skôr, než o nich rozhodne predstavenstvo alebo vrcholový manažment.
  “

63

Trojročný akčný plán na zlepšenie správy a riadenia spoločnosti v rámci odvetví bankovníctva a poisťovníctva (2020 – 2022

prehĺbiť ducha, ktorý je obsahom programového vyhlásenia generálneho tajomníka Si Ťin-pchinga o pokroku reformy riadenia podnikov finančného sektora

integrácia vedúcej úlohy strany do správy a riadenia spoločností bude systematickejšia, štandardizovanejšia a viac na základe postupov [...] Dôležité prevádzkové a riadiace otázky musí prerokovať stranícky výbor skôr, než o nich rozhodne predstavenstvo alebo vrcholový manažment.

(64)  Pozri Oznámenie o spôsobe hodnotenia výkonu komerčných bánk, ktoré vydala komisia CBIRC 15. decembra 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (online stav k 12. aprílu 2021).

64

Oznámenie o spôsobe hodnotenia výkonu komerčných bánk

(65)  Pozri pracovný dokument MMF: Resolving China’s Corporate Debt Problem (Riešenie problému podnikových dlhov v Číne), autori: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu a Longmei Zhang, október 2016, WP/16/203.

65

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(66)  Správa – kapitola 6, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

66

(67)  Pozri OECD (2019), Ekonomické prehľady OECD: China 2019 (Čína 2019), OECD Publishing, Paríž, s. 29.

67

China 2019

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(68)  Pozri: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (online stav k 12. aprílu 2021).

68

(69)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyšší stredný príjem, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

69

(70)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/441 z 11. marca 2021, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 85, 12.3.2021, str. 154), odôvodnenie 111.

70

(71)  Údaje o tejto spoločnosti boli dostupné na internetovej stránke https://www.crif.com.my/, ktorá obsahuje verejne dostupné finančné údaje spoločností zaregistrovaných v Malajzii, pričom údaje pochádzajú z registra SSM, ktorý je vnútroštátnym registrom spoločností a podnikov v Malajzii. Na správu sa však vzťahujú autorské práva a v súčasnosti sa nemôže vložiť do verejne prístupného spisu, možno ju ale kúpiť za symbolický poplatok.

71

(72)  NORMA Oficial Mexicana NOM-024-SCFI-2013, Información comercial para empaques, instructivos y garantías de los productos electrónicos, eléctricos y electrodomésticos, dostupné na adrese: dof.gob.mx/nota_detalle.php?codigo=5309980&fecha=12/08/2013.

72

(73)  Výročná správa za rok 2019, dostupná na adrese https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2019/q4/843539-GrafTech-Bookmarked-Annual-Report.pdf.

73

(74)  Výročná správa za rok 2020, dostupná na adrese: https://s2.q4cdn.com/282965219/files/doc_financials/2020/q4/2020-Graftech-Bookmarked-Annual-Report.pdf, online stav k 16. 6. 2021.

74

(75)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 33). Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa ceny na domácom trhu v uvedených krajinách nemôžu použiť na účely určenia normálnej hodnoty.

75

(76)  K dispozícii na adrese https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (online stav k 28. marcu 2021).

76

(77)  K dispozícii na adrese https://www.cre.gob.mx//IPGN/index.html (online stav k 28. marcu 2021).

77

(78)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tec00115/default/table?lang=en.

78

(79)  Tamže.

79

(80)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2020/1605 z 30. októbra 2020, ktorým sa ukončuje čiastočné priebežné revízne prešetrovanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii.

80

(81)  Pre spoločnosť GrafTech vyrábajú v Únii spoločnosti GrafTech France a GrafTech Iberica. Údaje v tomto odôvodnení sú za oba subjekty.

81

(82)  Správa Odvolacieho orgánu, USA – Antidumpingové opatrenia týkajúce sa určitých za tepla valcovaných oceľových výrobkov z Japonska, WT/DS184/AB/R, body 195 – 205.

82

(83)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, riaditeľstvo H, Rue de la Loi 170, 1040 Brusel, Belgicko.

83

---

PRÍLOHA

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

| Krajina | Názov | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Čínska ľudová republika | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C 735 |
| Čínska ľudová republika | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C 736 |
| Čínska ľudová republika | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C 738 |
| Čínska ľudová republika | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C 739 |
| Čínska ľudová republika | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C 740 |
| Čínska ľudová republika | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C 741 |
| Čínska ľudová republika | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C 742 |
| Čínska ľudová republika | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C 743 |
| Čínska ľudová republika | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C 744 |
| Čínska ľudová republika | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C 746 |
| Čínska ľudová republika | JILIN CARBON CO., LTD | C 747 |
| Čínska ľudová republika | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C 748 |
| Čínska ľudová republika | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C 749 |
| Čínska ľudová republika | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C 750 |
| Čínska ľudová republika | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C 751 |
| Čínska ľudová republika | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C 752 |
| Čínska ľudová republika | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C 753 |
| Čínska ľudová republika | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C 754 |
| Čínska ľudová republika | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C 755 |
| Čínska ľudová republika | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 756 |
| Čínska ľudová republika | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C 757 |
| Čínska ľudová republika | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C 758 |
| Čínska ľudová republika | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C 759 |
| Čínska ľudová republika | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C 760 |
| Čínska ľudová republika | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C 762 |

Krajina

Názov

Doplnkový kód TARIC

Čínska ľudová republika

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C 735

Čínska ľudová republika

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C 736

Čínska ľudová republika

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C 738

Čínska ľudová republika

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C 739

Čínska ľudová republika

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C 740

Čínska ľudová republika

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C 741

Čínska ľudová republika

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C 742

Čínska ľudová republika

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C 743

Čínska ľudová republika

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C 744

Čínska ľudová republika

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C 746

Čínska ľudová republika

JILIN CARBON CO., LTD

C 747

Čínska ľudová republika

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C 748

Čínska ľudová republika

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C 749

Čínska ľudová republika

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C 750

Čínska ľudová republika

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C 751

Čínska ľudová republika

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C 752

Čínska ľudová republika

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C 753

Čínska ľudová republika

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C 754

Čínska ľudová republika

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C 755

Čínska ľudová republika

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 756

Čínska ľudová republika

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C 757

Čínska ľudová republika

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C 758

Čínska ľudová republika

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C 759

Čínska ľudová republika

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C 760

Čínska ľudová republika

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C 762

---

ROZHODNUTIA

| 15.10.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 366/109

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1813

zo 14. októbra 2021,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436, pokiaľ ide o harmonizované normy pre vybavenie letiskových plôch, žeriavy, ťažobné nástroje a iné strojové zariadenia vypracované na podporu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/27

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 6,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES zo 17. mája 2006 o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (2), a najmä na jej článok 7 ods. 3 a článok 10,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 7 smernice 2006/42/ES sa strojové zariadenia vyrobené v zhode s harmonizovanou normou, na ktorú bol uverejnený odkaz v Úradnom vestníku Európskej únie, považujú za spĺňajúce základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktorých sa týka takáto harmonizovaná norma. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 7 smernice 2006/42/ES sa strojové zariadenia vyrobené v zhode s harmonizovanou normou, na ktorú bol uverejnený odkaz v Úradnom vestníku Európskej únie, považujú za spĺňajúce základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktorých sa týka takáto harmonizovaná norma.

| (2) | Listom M/396 z 19. decembra 2006 Komisia požiadala Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) a Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC) („žiadosť“), aby sa pri vypracovávaní, revízii a dokončovaní práce na harmonizovaných normách na podporu smernice 2006/42/ES zohľadňovali zmeny zavedené uvedenou smernicou oproti smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Listom M/396 z 19. decembra 2006 Komisia požiadala Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) a Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC) („žiadosť“), aby sa pri vypracovávaní, revízii a dokončovaní práce na harmonizovaných normách na podporu smernice 2006/42/ES zohľadňovali zmeny zavedené uvedenou smernicou oproti smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES (3).

| (3) | Na základe žiadosti výbor CEN vypracoval nové harmonizované normy EN 1459-5:2020 o bezpečnostných požiadavkách na rozhrania na príslušenstvo pre terénne vozíky s meniteľným dosahom, ako aj EN 16808:2020 o bezpečnostných požiadavkách na ručne ovládané zdvíhacie zariadenia v ropnom, petrochemickom a plynárenskom priemysle. |
| --- | --- |

(3)

Na základe žiadosti výbor CEN vypracoval nové harmonizované normy EN 1459-5:2020 o bezpečnostných požiadavkách na rozhrania na príslušenstvo pre terénne vozíky s meniteľným dosahom, ako aj EN 16808:2020 o bezpečnostných požiadavkách na ručne ovládané zdvíhacie zariadenia v ropnom, petrochemickom a plynárenskom priemysle.

| (4) | Na základe žiadosti CEN a Cenelec zrevidovali existujúce harmonizované normy, odkazy na ktoré sú oznámením Komisie 2018/C092/01 (4) uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie s cieľom prispôsobiť ich technologickému pokroku. To viedlo k prijatiu týchto harmonizovaných noriem: EN 12312-7:2020 s osobitnými požiadavkami na vybavenie letiskových plôch; EN 13586:2020 o požiadavkách na prístup k žeriavom; EN 15011:2020 o mostových a portálových žeriavoch; EN 15571:2020 o bezpečnostných požiadavkách na stroje na povrchovú úpravu prírodného kameňa; EN 16564:2020 o požiadavkách na mostové rezacie/frézovacie stroje vrátane verzií numerického riadenia; EN 1804-1:2020 o podperných jednotkách a všeobecných požiadavkách na hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1804-2:2020 o hydraulicky nastavovaných stojkách a teleskopických stojkách pre hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1804-3:2020 o hydraulických a elektrohydraulických ovládacích systémoch pre hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1837:2020 o integrovanom osvetlení strojov; EN 1974:2020 o bezpečnostných a hygienických požiadavkách na potravinárske stroje; EN 81-40:2020 o schodiskových výťahoch a šikmých zdvíhacích plošinách pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou; EN 1175:2020 o elektrických a elektronických požiadavkách na motorové vozíky; EN 12312-3:2017+A1:2020 o vozidlách s dopravnými pásmi; EN ISO 16092-2:2020 o bezpečnostných požiadavkách na mechanické lisy; EN ISO 16092-4:2020 o bezpečnostných požiadavkách na pneumatické lisy; EN 16307-1:2020 s dodatočnými požiadavkami na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou; EN 16808:2020 o ručne ovládaných zdvíhacích zariadeniach; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o tesárskych pílach; EN ISO 20430:2020 o vstrekovacích strojoch; EN IEC 62841-2-6:2020 o osobitných požiadavkách na ručné kladivá so zmenou v norme EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; ako aj EN ISO 11553-1:2020 o požiadavkách na bezpečnosť laserov so zmenou v norme EN ISO 11553-1:2020/A11:2020. |
| --- | --- |

(4)

Na základe žiadosti CEN a Cenelec zrevidovali existujúce harmonizované normy, odkazy na ktoré sú oznámením Komisie 2018/C092/01 (4) uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie s cieľom prispôsobiť ich technologickému pokroku. To viedlo k prijatiu týchto harmonizovaných noriem: EN 12312-7:2020 s osobitnými požiadavkami na vybavenie letiskových plôch; EN 13586:2020 o požiadavkách na prístup k žeriavom; EN 15011:2020 o mostových a portálových žeriavoch; EN 15571:2020 o bezpečnostných požiadavkách na stroje na povrchovú úpravu prírodného kameňa; EN 16564:2020 o požiadavkách na mostové rezacie/frézovacie stroje vrátane verzií numerického riadenia; EN 1804-1:2020 o podperných jednotkách a všeobecných požiadavkách na hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1804-2:2020 o hydraulicky nastavovaných stojkách a teleskopických stojkách pre hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1804-3:2020 o hydraulických a elektrohydraulických ovládacích systémoch pre hydraulicky ovládané stropné výstuže; EN 1837:2020 o integrovanom osvetlení strojov; EN 1974:2020 o bezpečnostných a hygienických požiadavkách na potravinárske stroje; EN 81-40:2020 o schodiskových výťahoch a šikmých zdvíhacích plošinách pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou; EN 1175:2020 o elektrických a elektronických požiadavkách na motorové vozíky; EN 12312-3:2017+A1:2020 o vozidlách s dopravnými pásmi; EN ISO 16092-2:2020 o bezpečnostných požiadavkách na mechanické lisy; EN ISO 16092-4:2020 o bezpečnostných požiadavkách na pneumatické lisy; EN 16307-1:2020 s dodatočnými požiadavkami na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou; EN 16808:2020 o ručne ovládaných zdvíhacích zariadeniach; EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 o tesárskych pílach; EN ISO 20430:2020 o vstrekovacích strojoch; EN IEC 62841-2-6:2020 o osobitných požiadavkách na ručné kladivá so zmenou v norme EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020; ako aj EN ISO 11553-1:2020 o požiadavkách na bezpečnosť laserov so zmenou v norme EN ISO 11553-1:2020/A11:2020.

| (5) | Okrem toho výbory CEN a CENELEC na základe žiadosti zrevidovali normu EN 12999:2011+A2:2018, odkaz na ktorú je zahrnutý v prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2019/436 (5), na normu EN 12999:2020 o nakladacích žeriavoch s cieľom prispôsobiť ju technologickému pokroku. |
| --- | --- |

(5)

Okrem toho výbory CEN a CENELEC na základe žiadosti zrevidovali normu EN 12999:2011+A2:2018, odkaz na ktorú je zahrnutý v prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2019/436 (5), na normu EN 12999:2020 o nakladacích žeriavoch s cieľom prispôsobiť ju technologickému pokroku.

| (6) | CEN a CENELEC tiež zmenili normy EN 16851:2017 o ľahkých žeriavových systémoch a EN 16486:2014 o zhutňovačoch, odkazy na ktoré boli uverejnené v oznámení 2018/C092/01, na normu EN 16851:2017+A1:2020 o ľahkých žeriavových systémoch a na normu 16486:2014+A1:2020 o zhutňovačoch. |
| --- | --- |

(6)

CEN a CENELEC tiež zmenili normy EN 16851:2017 o ľahkých žeriavových systémoch a EN 16486:2014 o zhutňovačoch, odkazy na ktoré boli uverejnené v oznámení 2018/C092/01, na normu EN 16851:2017+A1:2020 o ľahkých žeriavových systémoch a na normu 16486:2014+A1:2020 o zhutňovačoch.

| (7) | Komisia spoločne s výbormi CEN a CENELEC zhodnotila, či sú normy vypracované, zrevidované a zmenené výbormi CEN a CENELEC v súlade s uvedenou žiadosťou. |
| --- | --- |

(7)

Komisia spoločne s výbormi CEN a CENELEC zhodnotila, či sú normy vypracované, zrevidované a zmenené výbormi CEN a CENELEC v súlade s uvedenou žiadosťou.

| (8) | Harmonizované normy vypracované, zrevidované a zmenené výbormi CEN a CENELEC na základe uvedenej žiadosti vyhovujú bezpečnostným požiadavkám, ktoré majú spĺňať a ktoré sú stanovené v smernici 2006/42/ES. Odkazy na uvedené normy je preto vhodné uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie spolu s odkazmi na všetky ich príslušné pozmeňujúce alebo opravujúce normy. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizované normy vypracované, zrevidované a zmenené výbormi CEN a CENELEC na základe uvedenej žiadosti vyhovujú bezpečnostným požiadavkám, ktoré majú spĺňať a ktoré sú stanovené v smernici 2006/42/ES. Odkazy na uvedené normy je preto vhodné uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie spolu s odkazmi na všetky ich príslušné pozmeňujúce alebo opravujúce normy.

| (9) | Odkaz na normu EN 474-1:2006+A4:2013 bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie s obmedzením na základe vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2015/27 (6), ktorým sa vylúčil predpoklad zhody stanovený normou vo vzťahu k základným požiadavkám na bezpečnosť a ochranu zdravia v bode 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(9)

Odkaz na normu EN 474-1:2006+A4:2013 bol uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie s obmedzením na základe vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2015/27 (6), ktorým sa vylúčil predpoklad zhody stanovený normou vo vzťahu k základným požiadavkám na bezpečnosť a ochranu zdravia v bode 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES.

| (10) | Norma EN 474-1:2006+A4:2013 sa zrušuje k 19. septembru 2020, ako sa stanovuje vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2019/436. Preto je vhodné zrušiť vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2015/27. |
| --- | --- |

(10)

Norma EN 474-1:2006+A4:2013 sa zrušuje k 19. septembru 2020, ako sa stanovuje vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2019/436. Preto je vhodné zrušiť vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2015/27.

| (11) | Výbor CEN zdokonalil normu vo verzii EN 474-1:2006+A5:2018. V novej verzii sa však neriešili obavy týkajúce sa viditeľnosti vyplývajúce zo vzájomného pôsobenia normy 474-1:2006+A5:2018 s časťou 5 série noriem EN 474, ktoré sa týkajú osobitných požiadaviek na hydraulické rýpadlá. Norma EN 474-1:2006+A5:2018 preto nespĺňala úplne základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES. Harmonizovaná norma bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie vykonávacím rozhodnutím (EÚ) 2019/436 s novým obmedzením v súvislosti s jej uplatňovaním s požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá. |
| --- | --- |

(11)

Výbor CEN zdokonalil normu vo verzii EN 474-1:2006+A5:2018. V novej verzii sa však neriešili obavy týkajúce sa viditeľnosti vyplývajúce zo vzájomného pôsobenia normy 474-1:2006+A5:2018 s časťou 5 série noriem EN 474, ktoré sa týkajú osobitných požiadaviek na hydraulické rýpadlá. Norma EN 474-1:2006+A5:2018 preto nespĺňala úplne základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES. Harmonizovaná norma bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie vykonávacím rozhodnutím (EÚ) 2019/436 s novým obmedzením v súvislosti s jej uplatňovaním s požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá.

| (12) | CEN pokračoval v zlepšovaní normy EN 474-1 a predložil zmenenú verziu harmonizovanej normy EN 474-1:2006+A6:2019. Komisia spolu s výbormi CEN a Cenelec posúdila, či normy 474-1:2006+A6:2019 spĺňajú základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, a dospela k záveru, že obmedzenie týkajúce sa obáv o viditeľnosť v súvislosti s normou by sa mohlo zrušiť. |
| --- | --- |

(12)

CEN pokračoval v zlepšovaní normy EN 474-1 a predložil zmenenú verziu harmonizovanej normy EN 474-1:2006+A6:2019. Komisia spolu s výbormi CEN a Cenelec posúdila, či normy 474-1:2006+A6:2019 spĺňajú základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, a dospela k záveru, že obmedzenie týkajúce sa obáv o viditeľnosť v súvislosti s normou by sa mohlo zrušiť.

| (13) | Pri skúmaní normy 474-1 však zástupcovia výboru zriadeného na základe článku 22 smernice 2006/42/ES vyjadrili nové obavy, pokiaľ ide o mechanizmus rýchlospojky predpokladaný v prílohe B.2 k norme, ktorý umožňuje pripojenie rôznych nástrojov k strojom na zemné práce. Členské štáty zaznamenali najmä vysoký počet vážnych zranení a smrteľných úrazov v dôsledku nesprávneho uzamknutia nástrojov a neexistencie aktívneho výstražného systému alebo aktívneho monitorovacieho systému pre obsluhu, keď stroj spúšťajú s nesprávne pripevnenými nástrojmi, ako sú radlice, drapáky, vibračné dosky. Počet nehôd je obzvlášť závažný v prípade niektorých strojov, ako sú rýpadlá, ktoré denne pravidelne menia rôzne poháňané nástroje. |
| --- | --- |

(13)

Pri skúmaní normy 474-1 však zástupcovia výboru zriadeného na základe článku 22 smernice 2006/42/ES vyjadrili nové obavy, pokiaľ ide o mechanizmus rýchlospojky predpokladaný v prílohe B.2 k norme, ktorý umožňuje pripojenie rôznych nástrojov k strojom na zemné práce. Členské štáty zaznamenali najmä vysoký počet vážnych zranení a smrteľných úrazov v dôsledku nesprávneho uzamknutia nástrojov a neexistencie aktívneho výstražného systému alebo aktívneho monitorovacieho systému pre obsluhu, keď stroj spúšťajú s nesprávne pripevnenými nástrojmi, ako sú radlice, drapáky, vibračné dosky. Počet nehôd je obzvlášť závažný v prípade niektorých strojov, ako sú rýpadlá, ktoré denne pravidelne menia rôzne poháňané nástroje.

| (14) | Komisia po preskúmaní normy EN 474-1:2006+A6:2019 dospela k záveru, že norma nespĺňa základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, konkrétne požiadavku na integrovanú bezpečnosť, a že vodič môže prevádzkovať strojové zariadenie a jeho nástroje v predvídateľných podmienkach používania pri zaručení úplnej bezpečnosti vodiča a osôb nachádzajúcich sa v bezprostrednej blízkosti. Norma 474-1:2006+A6:2019 by sa preto mala uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie s obmedzením, ak sa uplatňuje v kombinácii s požiadavkami normy EN 474-4:2006+A2:2012 na rýpadlo-nakladače a požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá. |
| --- | --- |

(14)

Komisia po preskúmaní normy EN 474-1:2006+A6:2019 dospela k záveru, že norma nespĺňa základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, konkrétne požiadavku na integrovanú bezpečnosť, a že vodič môže prevádzkovať strojové zariadenie a jeho nástroje v predvídateľných podmienkach používania pri zaručení úplnej bezpečnosti vodiča a osôb nachádzajúcich sa v bezprostrednej blízkosti. Norma 474-1:2006+A6:2019 by sa preto mala uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie s obmedzením, ak sa uplatňuje v kombinácii s požiadavkami normy EN 474-4:2006+A2:2012 na rýpadlo-nakladače a požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá.

| (15) | Harmonizovanou normou EN 62841-4-1:2020 o osobitných požiadavkách na reťazové píly sa zaviedli významné zmeny špecifikácií stanovených v harmonizovanej norme EN 60745-2-13:2009. Ručné reťazové píly, na ktoré sa vzťahujú normy EN 62841-4-1:2020 a EN 60745-2-13:2009, sú strojové zariadenia uvedené v prílohe IV k smernici 2006/42/ES, pri ktorých sa musí dodržiavať prísnejší certifikačný postup zahŕňajúci notifikovanú osobu, ak neexistuje harmonizovaná norma vzťahujúca sa na všetky príslušné základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia. Vzhľadom na to, že konštrukciu reťazových píl, na ktoré sa vzťahuje harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020, je potrebné výrazne upraviť a že harmonizovaná norma EN 60745-2-13:2009 prestane poskytovať predpoklad zhody po 3. septembri 2022, môže sa stať, že väčší počet výrobcov túto lehotu nedokáže dodržať. Je preto vhodné výnimočne odložiť dátum zrušenia harmonizovanej normy EN 60745-2-13:2009 o ďalších 8 mesiacov. Položka týkajúca sa harmonizovanej normy EN 60745-2-13:2019 v prílohe III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(15)

Harmonizovanou normou EN 62841-4-1:2020 o osobitných požiadavkách na reťazové píly sa zaviedli významné zmeny špecifikácií stanovených v harmonizovanej norme EN 60745-2-13:2009. Ručné reťazové píly, na ktoré sa vzťahujú normy EN 62841-4-1:2020 a EN 60745-2-13:2009, sú strojové zariadenia uvedené v prílohe IV k smernici 2006/42/ES, pri ktorých sa musí dodržiavať prísnejší certifikačný postup zahŕňajúci notifikovanú osobu, ak neexistuje harmonizovaná norma vzťahujúca sa na všetky príslušné základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia. Vzhľadom na to, že konštrukciu reťazových píl, na ktoré sa vzťahuje harmonizovaná norma EN 62841-4-1:2020, je potrebné výrazne upraviť a že harmonizovaná norma EN 60745-2-13:2009 prestane poskytovať predpoklad zhody po 3. septembri 2022, môže sa stať, že väčší počet výrobcov túto lehotu nedokáže dodržať. Je preto vhodné výnimočne odložiť dátum zrušenia harmonizovanej normy EN 60745-2-13:2009 o ďalších 8 mesiacov. Položka týkajúca sa harmonizovanej normy EN 60745-2-13:2019 v prílohe III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (16) | Odkaz na harmonizovanú normu EN ISO 3743-2:2019 o metódach pre špeciálne dozvukové skúšobné miestnosti bol vykonávacím rozhodnutím Komisie 2021/377 (7) zahrnutý do prílohy I k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436. Predchádzajúca verzia uvedenej normy, EN ISO 3743-2:2009, však bola uverejnená oznámením 2018/C092/01 a nebola stiahnutá. Vzhľadom na to, že norma EN ISO 3743-2:2009 už nie je aktuálna, odkaz na túto normu je vhodné z Úradného vestníka Európskej únie vypustiť. S cieľom poskytnúť výrobcom dostatočný čas na prípravu na uplatňovanie normy EN ISO 3743-2:2019 je potrebné odložiť stiahnutie normy EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(16)

Odkaz na harmonizovanú normu EN ISO 3743-2:2019 o metódach pre špeciálne dozvukové skúšobné miestnosti bol vykonávacím rozhodnutím Komisie 2021/377 (7) zahrnutý do prílohy I k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436. Predchádzajúca verzia uvedenej normy, EN ISO 3743-2:2009, však bola uverejnená oznámením 2018/C092/01 a nebola stiahnutá. Vzhľadom na to, že norma EN ISO 3743-2:2009 už nie je aktuálna, odkaz na túto normu je vhodné z Úradného vestníka Európskej únie vypustiť. S cieľom poskytnúť výrobcom dostatočný čas na prípravu na uplatňovanie normy EN ISO 3743-2:2019 je potrebné odložiť stiahnutie normy EN ISO 3743-2:2009.

| (17) | V prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy, ktoré zakladajú predpoklad zhody so smernicou 2006/42/ES, a v prílohe II k uvedenému vykonávaciemu rozhodnutiu sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy, ktoré zakladajú predpoklad zhody s obmedzeniami. S cieľom zabezpečiť, aby sa odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu smernice 2006/42/ES uvádzali v jednom akte, by sa odkazy na normy, ktoré výbory CEN a Cenelec nahradili, zrevidovali alebo zmenili, mali zahrnúť do vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2019/436. |
| --- | --- |

(17)

V prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy, ktoré zakladajú predpoklad zhody so smernicou 2006/42/ES, a v prílohe II k uvedenému vykonávaciemu rozhodnutiu sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy, ktoré zakladajú predpoklad zhody s obmedzeniami. S cieľom zabezpečiť, aby sa odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu smernice 2006/42/ES uvádzali v jednom akte, by sa odkazy na normy, ktoré výbory CEN a Cenelec nahradili, zrevidovali alebo zmenili, mali zahrnúť do vykonávacieho rozhodnutia (EÚ) 2019/436.

| (18) | V prílohe III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy na podporu smernice 2006/42/ES, ktoré sa od dátumov stanovených v uvedenej prílohe vypúšťajú z Úradného vestníka Európskej únie. |
| --- | --- |

(18)

V prílohe III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436 sa uvádzajú odkazy na harmonizované normy na podporu smernice 2006/42/ES, ktoré sa od dátumov stanovených v uvedenej prílohe vypúšťajú z Úradného vestníka Európskej únie.

| (19) | V dôsledku práce výborov CEN a Cenelec na základe uvedenej žiadosti sa nahradili, zrevidovali alebo zmenili tieto harmonizované normy uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009; a EN 81-40:2008. Je preto vhodné vypustiť odkazy na uvedené normy z Úradného vestníka Európskej únie tak, že sa dané odkazy zahrnú do prílohy III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436. |
| --- | --- |

(19)

V dôsledku práce výborov CEN a Cenelec na základe uvedenej žiadosti sa nahradili, zrevidovali alebo zmenili tieto harmonizované normy uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie: EN 12312-7:2005+A1:2009; EN 13155:2003+A2:2009; EN 13586:2004+A1:2008; EN 15011:2011+A1:2014; EN 15571:2014; EN 15746-2:2010+A1:2011; EN 1804-1:2001+A1:2010; EN 1804-2:2001+A1:2010; EN 1804-3:2006+A1:2010; EN 1837:1999+A1:2009; EN 1974:1998+A1:2009; EN 60745-2-6:2010; EN IEC 62841-2-6:2020; EN ISO 11553-1:2008; EN ISO 11553-1:2020; EN 1175-1:1998+A1:2010; EN 1175-2:1998+A1:2010; EN 1175-3:1998+A1:2010; EN 12312-3:2017; EN 13411-1:2002+A1:2008; EN 13411-2:2001+A1:2008; EN 13411-3:2004+A1:2008; EN 13411-4:2011; EN 13411-5:2003+A1:2008; EN 13411-6:2004+A1:2008; EN 13411-7:2006+A1:2008; EN 13411-8:2011; EN 16307-1:2013+A1:2015; EN 16486:2014; EN 201:2009; a EN 81-40:2008. Je preto vhodné vypustiť odkazy na uvedené normy z Úradného vestníka Európskej únie tak, že sa dané odkazy zahrnú do prílohy III k vykonávaciemu rozhodnutiu (EÚ) 2019/436.

| (20) | Je tiež potrebné vypustiť odkaz na harmonizovanú normu EN 12999:2011+A2:2018 uverejnený vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2019/436, keďže uvedená norma bola zrevidovaná. Uvedený odkaz je preto vhodné vypustiť z prílohy I k danému vykonávaciemu rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(20)

Je tiež potrebné vypustiť odkaz na harmonizovanú normu EN 12999:2011+A2:2018 uverejnený vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2019/436, keďže uvedená norma bola zrevidovaná. Uvedený odkaz je preto vhodné vypustiť z prílohy I k danému vykonávaciemu rozhodnutiu.

| (21) | Aby výrobcovia mali dostatočný čas pripraviť sa na uplatňovanie nových noriem, zrevidovaných noriem a zmenených noriem, je nevyhnutné odložiť vypustenie odkazov na harmonizované normy EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 a EN ISO 3743-2:2009. |
| --- | --- |

(21)

Aby výrobcovia mali dostatočný čas pripraviť sa na uplatňovanie nových noriem, zrevidovaných noriem a zmenených noriem, je nevyhnutné odložiť vypustenie odkazov na harmonizované normy EN 12999:2011+A2:2018, EN 1175-1:1998+A1:2010, EN 1175-2:1998+A1:2010, EN 1175-3:1998+A1:2010, EN 12312-3:2017, EN 12312-7:2005+A1:2009, EN 13411-1:2002+A1:2008, EN 13411-2:2001+A1:2008, EN 13411-3:2004+A1:2008, EN 13411-4:2011, EN 13411-5:2003+A1:2008, EN 13411-6:2004+A1:2008, EN 13411-7:2006+A1:2008, EN 13411-8:2011, EN 13586:2004+A1:2008, EN 15011:2011+A1:2014, EN 16307-1:2013+A1:2015, EN 16486:2014, EN 16851:2017, EN 1804-1:2001+A1:2010, EN 1804-2:2001+A1:2010, EN 1804-3:2006+A1:2010, EN 1837:1999+A1:2009, EN 1974:1998+A1:2009, EN 201:2009, EN 60745-2-6:2010, EN 81-40:2008, EN ISO 11553-1:2008 a EN ISO 3743-2:2009.

| (22) | Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(22)

Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (23) | Dodržiavanie harmonizovanej normy zakladá predpoklad zhody s príslušnými základnými požiadavkami stanovenými v harmonizačných právnych predpisoch Únie odo dňa uverejnenia odkazu na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto rozhodnutie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia, |
| --- | --- |

(23)

Dodržiavanie harmonizovanej normy zakladá predpoklad zhody s príslušnými základnými požiadavkami stanovenými v harmonizačných právnych predpisoch Únie odo dňa uverejnenia odkazu na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto rozhodnutie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436 sa mení takto:

| 1. | príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto rozhodnutiu; |
| --- | --- |

1.

príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto rozhodnutiu;

| 2. | príloha II sa mení v súlade s prílohou II k tomuto rozhodnutiu; |
| --- | --- |

2.

príloha II sa mení v súlade s prílohou II k tomuto rozhodnutiu;

| 3. | príloha III sa mení v súlade s prílohou III k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

3.

príloha III sa mení v súlade s prílohou III k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2015/27 sa zrušuje.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Bod 1 prílohy I sa uplatňuje od 15. apríla 2023.

V Bruseli 14. októbra 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 24.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES z 22. júna 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení (Ú. v. ES L 207, 23.7.1998, s. 1).

3

(4)  Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa harmonizačného právneho predpisu Únie) (Ú. v. EÚ C 92, 9.3.2018, s. 1).

4

(5)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/436 z 18. marca 2019 o harmonizovaných normách pre strojové zariadenia vypracovaných na podporu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES (Ú. v. EÚ L 75, 19.3.2019, s. 108).

5

(6)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/27 zo 7. januára 2015 o uverejnení odkazu s obmedzením v Úradnom vestníku Európskej únie na normu EN 474-1:2006+A4:2013 o strojoch na zemné práce v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES (Ú. v. EÚ L 4, 8.1.2015, s. 24).

6

Úradnom vestníku Európskej únie

(7)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/377 z 2. marca 2021, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/436 o harmonizovaných normách pre strojové zariadenia vypracovaných na podporu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES (Ú. v. EÚ L 72, 3.3.2021, s. 12).

7

---

PRÍLOHA I

Príloha I sa mení takto:

| 1. | Riadok 10 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

1.

Riadok 10 sa vypúšťa.

| 2. | Vkladá sa tento riadok 10a:







  „10a. | EN 12999:2020
  Žeriavy. Nakladacie žeriavy | C“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vkladá sa tento riadok 10a:

„10a.

EN 12999:2020

Žeriavy. Nakladacie žeriavy

C“

| 3. | Dopĺňajú sa tieto riadky:







  „95. | EN 1837:2020
  Bezpečnosť strojov. Integrované osvetlenie strojov | B |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | EN ISO 11553-1:2020
  Bezpečnosť strojov. Laserové obrábacie stroje. Časť 1: Základné požiadavky na bezpečnosť (ISO 11553-1:2020)
  EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 | B |
| 97. | EN 81-40:2020
  Bezpečnostné pravidlá na konštrukciu a montáž výťahov. Osobitné výťahy na dopravu osôb a nákladov. Časť 40: Schodiskové výťahy a šikmé zdvíhacie plošiny pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou | C |
| 98. | EN 1175:2020
  Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektrické/elektronické vybavenie | C |
| 99. | EN 1459-5:2020
  Terénne vozíky. Bezpečnostné požiadavky a overovanie. Časť 5: Rozhranie na príslušenstvo | C |
| 100. | EN 1804-1:2020
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 1: Podperné jednotky a všeobecné požiadavky | C |
| 101. | EN 1804-2:2020
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 2: Hydraulicky nastavované stojky a teleskopické stojky | C |
| 102. | EN 1804-3:2020
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 3: Hydraulické a elektrohydraulické ovládacie systémy | C |
| 103. | EN 1974:2020
  Potravinárske stroje. Krájače. Bezpečnostné a hygienické požiadavky | C |
| 104. | EN 12312-3:2017+A1:2020
  Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 3: Vozidlá s dopravnými pásmi | C |
| 105. | EN 12312-7:2020
  Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 7: Letiskové presúvacie zariadenia | C |
| 106. | EN 13586:2020
  Žeriavy. Prístup | C |
| 107. | EN 15011:2020
  Žeriavy. Mostové a portálové žeriavy | C |
| 108. | EN 15571:2020
  Stroje a zariadenia na ťažbu a spracovanie prírodného kameňa. Bezpečnosť. Požiadavky na stroje na povrchovú úpravu | C |
| 109. | EN ISO 16092-2:2020
  Bezpečnosť obrábacích a tvárniacich strojov. Lisy. Časť 2: Bezpečnostné požiadavky na mechanické lisy (ISO 16092-2:2019) | C |
| 110. | EN ISO 16092-4:2020
  Bezpečnosť obrábacích a tvárniacich strojov. Lisy. Časť 4: Bezpečnostné požiadavky na pneumatické lisy (ISO 16092-4:2019) | C |
| 111. | EN 16307-1:2020
  Priemyselné vozíky. Požiadavky na bezpečnosť a overovanie. Časť 1: Dodatočné požiadavky na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou | C |
| 112. | EN 16486:2014+A1:2020
  Stroje na zhutňovanie odpadových materiálov alebo recyklovateľných častí. Zhutňovače. Bezpečnostné požiadavky | C |
| 113. | EN 16564:2020
  Stroje a zariadenia na ťažbu a spracovanie prírodného kameňa. Bezpečnosť. Požiadavky na mostové rezacie/frézovacie stroje vrátane verzií numerického riadenia (NC/CNC) | C |
| 114. | EN 16808:2020
  Ropný, petrochemický a plynárenský priemysel. Bezpečnosť strojov. Ručne ovládané zdvíhacie zariadenia | C |
| 115. | EN 16851:2017+A1:2020
  Žeriavy. Ľahké žeriavové systémy | C |
| 116. | EN ISO 19085-10:2019
  Drevárske stroje. Bezpečnosť. Časť 10: Tesárske píly (ISO 19085-10:2018)
  EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 | C |
| 117. | EN ISO 20430:2020
  Plastárske a gumárske stroje. Vstrekovacie stroje. Bezpečnostné požiadavky (ISO 20430:2020) | C |
| 118. | EN IEC 62841-2-6:2020
  Elektrické ručné náradie, prenosné náradie a strojové zariadenia pre trávnik a záhradu. Bezpečnosť. Časť 2-6: Osobitné požiadavky na ručné kladivá (IEC 62841-2-6:2020, modifikovaná)
  EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 | C“ |

3.

Dopĺňajú sa tieto riadky:

„95.

EN 1837:2020

Bezpečnosť strojov. Integrované osvetlenie strojov

B

96.

EN ISO 11553-1:2020

Bezpečnosť strojov. Laserové obrábacie stroje. Časť 1: Základné požiadavky na bezpečnosť (ISO 11553-1:2020)

EN ISO 11553-1:2020/A11:2020

B

97.

EN 81-40:2020

Bezpečnostné pravidlá na konštrukciu a montáž výťahov. Osobitné výťahy na dopravu osôb a nákladov. Časť 40: Schodiskové výťahy a šikmé zdvíhacie plošiny pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou

C

98.

EN 1175:2020

Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektrické/elektronické vybavenie

C

99.

EN 1459-5:2020

Terénne vozíky. Bezpečnostné požiadavky a overovanie. Časť 5: Rozhranie na príslušenstvo

C

100.

EN 1804-1:2020

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 1: Podperné jednotky a všeobecné požiadavky

C

101.

EN 1804-2:2020

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 2: Hydraulicky nastavované stojky a teleskopické stojky

C

102.

EN 1804-3:2020

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 3: Hydraulické a elektrohydraulické ovládacie systémy

C

103.

EN 1974:2020

Potravinárske stroje. Krájače. Bezpečnostné a hygienické požiadavky

C

104.

EN 12312-3:2017+A1:2020

Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 3: Vozidlá s dopravnými pásmi

C

105.

EN 12312-7:2020

Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 7: Letiskové presúvacie zariadenia

C

106.

EN 13586:2020

Žeriavy. Prístup

C

107.

EN 15011:2020

Žeriavy. Mostové a portálové žeriavy

C

108.

EN 15571:2020

Stroje a zariadenia na ťažbu a spracovanie prírodného kameňa. Bezpečnosť. Požiadavky na stroje na povrchovú úpravu

C

109.

EN ISO 16092-2:2020

Bezpečnosť obrábacích a tvárniacich strojov. Lisy. Časť 2: Bezpečnostné požiadavky na mechanické lisy (ISO 16092-2:2019)

C

110.

EN ISO 16092-4:2020

Bezpečnosť obrábacích a tvárniacich strojov. Lisy. Časť 4: Bezpečnostné požiadavky na pneumatické lisy (ISO 16092-4:2019)

C

111.

EN 16307-1:2020

Priemyselné vozíky. Požiadavky na bezpečnosť a overovanie. Časť 1: Dodatočné požiadavky na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou

C

112.

EN 16486:2014+A1:2020

Stroje na zhutňovanie odpadových materiálov alebo recyklovateľných častí. Zhutňovače. Bezpečnostné požiadavky

C

113.

EN 16564:2020

Stroje a zariadenia na ťažbu a spracovanie prírodného kameňa. Bezpečnosť. Požiadavky na mostové rezacie/frézovacie stroje vrátane verzií numerického riadenia (NC/CNC)

C

114.

EN 16808:2020

Ropný, petrochemický a plynárenský priemysel. Bezpečnosť strojov. Ručne ovládané zdvíhacie zariadenia

C

115.

EN 16851:2017+A1:2020

Žeriavy. Ľahké žeriavové systémy

C

116.

EN ISO 19085-10:2019

Drevárske stroje. Bezpečnosť. Časť 10: Tesárske píly (ISO 19085-10:2018)

EN ISO 19085-10:2019/A11:2020

C

117.

EN ISO 20430:2020

Plastárske a gumárske stroje. Vstrekovacie stroje. Bezpečnostné požiadavky (ISO 20430:2020)

C

118.

EN IEC 62841-2-6:2020

Elektrické ručné náradie, prenosné náradie a strojové zariadenia pre trávnik a záhradu. Bezpečnosť. Časť 2-6: Osobitné požiadavky na ručné kladivá (IEC 62841-2-6:2020, modifikovaná)

EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020

C“

---

PRÍLOHA II

V prílohe II sa riadok 1 nahrádza takto:

| „1. | EN 474-1:2006+A6:2019
  Stroje na zemné práce. Bezpečnosť. Časť 1: Všeobecné požiadavky

  Upozornenie: Pokiaľ ide o prílohu B.2 – Rýchlospojky, harmonizovaná norma EN 474-1:2006+A6:2019 nezakladá predpoklad zhody so základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, ak sa uplatňuje v kombinácii s požiadavkami normy EN 474-4:2006+A2:2012 na rýpadlo-nakladače a požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá. | C“ |
| --- | --- | --- |

„1.

EN 474-1:2006+A6:2019

Stroje na zemné práce. Bezpečnosť. Časť 1: Všeobecné požiadavky

Upozornenie: Pokiaľ ide o prílohu B.2 – Rýchlospojky, harmonizovaná norma EN 474-1:2006+A6:2019 nezakladá predpoklad zhody so základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia v bodoch 1.2.2 a 3.2.1 prílohy I k smernici 2006/42/ES, ak sa uplatňuje v kombinácii s požiadavkami normy EN 474-4:2006+A2:2012 na rýpadlo-nakladače a požiadavkami normy EN 474-5:2006+A3:2013 na hydraulické rýpadlá.

C“

---

PRÍLOHA III

Príloha III sa mení takto:

| 1. | Riadok 73 sa nahrádza takto:








  „73. | EN 60745-2-13:2009
  Elektrické ručné náradie. Bezpečnosť. Časť 2-13: Osobitné požiadavky na reťazové píly (IEC 60745-2-13:2006, modifikovaná)
  EN 60745-2-13:2009/A1:2010 | 3. mája 2023 | C“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Riadok 73 sa nahrádza takto:

„73.

EN 60745-2-13:2009

Elektrické ručné náradie. Bezpečnosť. Časť 2-13: Osobitné požiadavky na reťazové píly (IEC 60745-2-13:2006, modifikovaná)

EN 60745-2-13:2009/A1:2010

3. mája 2023

C“

| 2. | Dopĺňajú sa tieto riadky:








  „86. | EN 1175-1:1998+A1:2010
  Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 1: Všeobecné požiadavky na elektrovozíky s akumulátorovým pohonom | 15. apríla 2023 | C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 87. | EN 1175-2:1998+A1:2010
  Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 2: Všeobecné požiadavky na motorové vozíky so spaľovacím motorom | 15. apríla 2023 | C |
| 88. | EN 1175-3:1998+A1:2010
  Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 3: Špeciálne požiadavky na systémy prenosu elektrickej energie motorových vozíkov so spaľovacím motorom | 15. apríla 2023 | C |
| 89. | EN 12312-3:2017
  Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 3: Vozidlá s dopravnými pásmi | 15. apríla 2023 | C |
| 90. | EN 12312-7:2005+A1:2009
  Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 7: Letiskové presúvacie zariadenia | 15. apríla 2023 | C |
| 91. | EN 13411-1:2002+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 1: Očnice závesov oceľových lán | 15. apríla 2023 | C |
| 92. | EN 13411-2:2001+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 2: Zapletanie ôk oceľových lán pre závesy | 15. apríla 2023 | C |
| 93. | EN 13411-3:2004+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 3: Zalisované objímky a zaisťovanie lana objímkou | 15. apríla 2023 | C |
| 94. | EN 13411-4:2011
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 4: Upevňovanie lana v koncovke kovom a živicou | 15. apríla 2023 | C |
| 95. | EN 13411-5:2003+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 5: Lanové svorky so svorníkom tvaru U | 15. apríla 2023 | C |
| 96. | EN 13411-6:2004+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 6: Asymetrická klinová koncovka | 15. apríla 2023 | C |
| 97. | EN 13411-7:2006+A1:2008
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 7: Symetrická klinová koncovka | 15. apríla 2023 | C |
| 98. | EN 13411-8:2011
  Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 8: Zhutnené koncovky a zhutňovanie | 15. apríla 2023 | C |
| 99. | EN 13586:2004+A1:2008
  Žeriavy. Prístup | 15. apríla 2023 | C |
| 100. | EN 15011:2011+A1:2014
  Žeriavy. Mostové a portálové žeriavy | 15. apríla 2023 | C |
| 101. | EN 16307-1:2013+A1:2015
  Priemyselné vozíky. Požiadavky na bezpečnosť a overovanie. Časť 1: Dodatočné požiadavky na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou | 15. apríla 2023 | C |
| 102. | EN 16486:2014
  Stroje na zhutňovanie odpadových materiálov alebo recyklovateľných častí. Zhutňovače. Bezpečnostné požiadavky | 15. apríla 2023 | C |
| 103. | EN 16851:2017
  Žeriavy. Ľahké žeriavové systémy | 15. apríla 2023 | C |
| 104. | EN 1804-1:2001+A1:2010
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 1: Podperné jednotky a všeobecné požiadavky | 15. apríla 2023 | C |
| 105. | EN 1804-2:2001+A1:2010
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 2: Hydraulicky nastavované stojky a teleskopické stojky | 15. apríla 2023 | C |
| 106. | EN 1804-3:2006+A1:2010
  Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 3: Hydraulické ovládacie systémy | 15. apríla 2023 | C |
| 107. | EN 1837:1999+A1:2009
  Bezpečnosť strojov. Integrované osvetlenie strojov | 15. apríla 2023 | B |
| 108. | EN 1974:1998+A1:2009
  Potravinárske stroje. Krájače. Bezpečnostné a hygienické požiadavky | 15. apríla 2023 | C |
| 109. | EN 201:2009
  Stroje pre gumársku a plastársku technológiu. Vstrekovacie stroje. Bezpečnostné požiadavky | 15. apríla 2023 | C |
| 110. | EN 60745-2-6:2010
  Elektrické ručné náradie. Bezpečnosť. Časť 2-6: Osobitné požiadavky na kladivá (IEC 60745-2-6:2003, modifikovaná, + A1:2006) | 15. apríla 2023 | C |
| 111. | EN 81-40:2008
  Bezpečnostné pravidlá na konštrukciu a montáž výťahov. Osobitné výťahy na dopravu osôb a nákladov. Časť 40: Schodiskové výťahy a šikmé zdvíhacie plošiny pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou | 15. apríla 2023 | C |
| 112. | EN ISO 11553-1:2008
  Bezpečnosť strojov. Laserové obrábacie stroje. Časť 1: Základné požiadavky na bezpečnosť (ISO 11553-1:2005) | 15. apríla 2023 | C |
| 113. | EN ISO 3743-2:2009
  Akustika. Určovanie hladín akustického výkonu zdrojov hluku pomocou akustického tlaku. Technické metódy pre malé prenosné zdroje v dozvukových poliach. Časť 2: Metódy pre špeciálne dozvukové skúšobné miestnosti (ISO 3743-2:1994) | 15. apríla 2023 | B“ |

2.

Dopĺňajú sa tieto riadky:

„86.

EN 1175-1:1998+A1:2010

Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 1: Všeobecné požiadavky na elektrovozíky s akumulátorovým pohonom

15. apríla 2023

C

87.

EN 1175-2:1998+A1:2010

Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 2: Všeobecné požiadavky na motorové vozíky so spaľovacím motorom

15. apríla 2023

C

88.

EN 1175-3:1998+A1:2010

Bezpečnosť motorových vozíkov. Požiadavky na elektroinštaláciu. Časť 3: Špeciálne požiadavky na systémy prenosu elektrickej energie motorových vozíkov so spaľovacím motorom

15. apríla 2023

C

89.

EN 12312-3:2017

Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 3: Vozidlá s dopravnými pásmi

15. apríla 2023

C

90.

EN 12312-7:2005+A1:2009

Vybavenie letiskových plôch. Osobitné požiadavky. Časť 7: Letiskové presúvacie zariadenia

15. apríla 2023

C

91.

EN 13411-1:2002+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 1: Očnice závesov oceľových lán

15. apríla 2023

C

92.

EN 13411-2:2001+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 2: Zapletanie ôk oceľových lán pre závesy

15. apríla 2023

C

93.

EN 13411-3:2004+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 3: Zalisované objímky a zaisťovanie lana objímkou

15. apríla 2023

C

94.

EN 13411-4:2011

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 4: Upevňovanie lana v koncovke kovom a živicou

15. apríla 2023

C

95.

EN 13411-5:2003+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 5: Lanové svorky so svorníkom tvaru U

15. apríla 2023

C

96.

EN 13411-6:2004+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 6: Asymetrická klinová koncovka

15. apríla 2023

C

97.

EN 13411-7:2006+A1:2008

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 7: Symetrická klinová koncovka

15. apríla 2023

C

98.

EN 13411-8:2011

Zakončenie oceľových lán. Bezpečnosť. Časť 8: Zhutnené koncovky a zhutňovanie

15. apríla 2023

C

99.

EN 13586:2004+A1:2008

Žeriavy. Prístup

15. apríla 2023

C

100.

EN 15011:2011+A1:2014

Žeriavy. Mostové a portálové žeriavy

15. apríla 2023

C

101.

EN 16307-1:2013+A1:2015

Priemyselné vozíky. Požiadavky na bezpečnosť a overovanie. Časť 1: Dodatočné požiadavky na priemyselné vozíky s vlastným pohonom, s obsluhou, s meniteľným dosahom a vozíky s pevnou plošinou

15. apríla 2023

C

102.

EN 16486:2014

Stroje na zhutňovanie odpadových materiálov alebo recyklovateľných častí. Zhutňovače. Bezpečnostné požiadavky

15. apríla 2023

C

103.

EN 16851:2017

Žeriavy. Ľahké žeriavové systémy

15. apríla 2023

C

104.

EN 1804-1:2001+A1:2010

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 1: Podperné jednotky a všeobecné požiadavky

15. apríla 2023

C

105.

EN 1804-2:2001+A1:2010

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 2: Hydraulicky nastavované stojky a teleskopické stojky

15. apríla 2023

C

106.

EN 1804-3:2006+A1:2010

Stroje pre hlbinné bane. Bezpečnostné požiadavky na hydraulicky ovládané stropné výstuže. Časť 3: Hydraulické ovládacie systémy

15. apríla 2023

C

107.

EN 1837:1999+A1:2009

Bezpečnosť strojov. Integrované osvetlenie strojov

15. apríla 2023

B

108.

EN 1974:1998+A1:2009

Potravinárske stroje. Krájače. Bezpečnostné a hygienické požiadavky

15. apríla 2023

C

109.

EN 201:2009

Stroje pre gumársku a plastársku technológiu. Vstrekovacie stroje. Bezpečnostné požiadavky

15. apríla 2023

C

110.

EN 60745-2-6:2010

Elektrické ručné náradie. Bezpečnosť. Časť 2-6: Osobitné požiadavky na kladivá (IEC 60745-2-6:2003, modifikovaná, + A1:2006)

15. apríla 2023

C

111.

EN 81-40:2008

Bezpečnostné pravidlá na konštrukciu a montáž výťahov. Osobitné výťahy na dopravu osôb a nákladov. Časť 40: Schodiskové výťahy a šikmé zdvíhacie plošiny pre osoby s obmedzenou pohyblivosťou

15. apríla 2023

C

112.

EN ISO 11553-1:2008

Bezpečnosť strojov. Laserové obrábacie stroje. Časť 1: Základné požiadavky na bezpečnosť (ISO 11553-1:2005)

15. apríla 2023

C

113.

EN ISO 3743-2:2009

Akustika. Určovanie hladín akustického výkonu zdrojov hluku pomocou akustického tlaku. Technické metódy pre malé prenosné zdroje v dozvukových poliach. Časť 2: Metódy pre špeciálne dozvukové skúšobné miestnosti (ISO 3743-2:1994)

15. apríla 2023

B“

---