# Službeni list L 398/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 398 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.11. studenoga 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 398

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.11. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1947 оd 10. studenoga 2021. o definiciji zemljopisnog područja država članica za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 91/450/EEZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1948 оd 10. studenoga 2021. o postupku za povrat PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 1999/622/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1949 оd 10. studenoga 2021. o načelima za procjenu usluga stanovanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 95/309/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1950 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pragova za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga (
  1
  ) | 19 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1951 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za koncesije (
  1
  ) | 21 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1952 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje (
  1
  ) | 23 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1953 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje (
  1
  ) | 25 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2021/1954 od 9. studenoga 2021. o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Kraljevina Belgija | 27 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2021/1955 od 9. studenoga 2021. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija | 28 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1947 оd 10. studenoga 2021. o definiciji zemljopisnog područja država članica za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 91/450/EEZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1948 оd 10. studenoga 2021. o postupku za povrat PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 1999/622/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1949 оd 10. studenoga 2021. o načelima za procjenu usluga stanovanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 95/309/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1950 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pragova za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga (
  1
  )

1

19

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1951 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za koncesije (
  1
  )

1

21

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1952 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje (
  1
  )

1

23

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1953 оd 10. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje (
  1
  )

1

25

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2021/1954 od 9. studenoga 2021. o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Kraljevina Belgija

27

*

Odluka Vijeća (EU) 2021/1955 od 9. studenoga 2021. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija

28

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te za sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, o izmjeni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 631/2009, (EU) br. 406/2010, (EU) br. 672/2010, (EU) br. 1003/2010, (EU) br. 1005/2010, (EU) br. 1008/2010, (EU) br. 1009/2010, (EU) br. 19/2011, (EU) br. 109/2011, (EU) br. 458/2011, (EU) br. 65/2012, (EU) br. 130/2012, (EU) br. 347/2012, (EU) br. 351/2012, (EU) br. 1230/2012 i (EU) 2015/166 ( SL L 325, 16.12.2019. ) | 29 |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 ( SL L 150, 7.6.2019. ) | 42 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 оd 27. svibnja 2021. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) 2019/1156 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obrazaca, predložaka, postupaka i tehničkih rješenja za objavljivanje i obavješćivanje o pravilima marketinga, naknadama i pristojbama te o određivanju informacija koje se šalju za uspostavljanje i održavanje središnje baze podataka o prekograničnom marketingu AIF-ova i UCITS-ova, kao i obrazaca, predložaka i postupaka za slanje takvih informacija ( SL L 211, 15.6.2021. ) | 57 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 оd 17. kolovoza 2021. o izmjeni Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zabrane hranidbe nepreživača iz uzgoja, osim krznaša, bjelančevinama dobivenima od životinja ( SL L 295, 18.8.2021. ) | 59 |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala ( SL L 60, 2.3.2013. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 2013., 13/Sv.63) | 60 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te za sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, o izmjeni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 631/2009, (EU) br. 406/2010, (EU) br. 672/2010, (EU) br. 1003/2010, (EU) br. 1005/2010, (EU) br. 1008/2010, (EU) br. 1009/2010, (EU) br. 19/2011, (EU) br. 109/2011, (EU) br. 458/2011, (EU) br. 65/2012, (EU) br. 130/2012, (EU) br. 347/2012, (EU) br. 351/2012, (EU) br. 1230/2012 i (EU) 2015/166 ( SL L 325, 16.12.2019. )

( SL L 325, 16.12.2019. )

29

*

Ispravak Uredbe (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 ( SL L 150, 7.6.2019. )

( SL L 150, 7.6.2019. )

42

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 оd 27. svibnja 2021. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) 2019/1156 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obrazaca, predložaka, postupaka i tehničkih rješenja za objavljivanje i obavješćivanje o pravilima marketinga, naknadama i pristojbama te o određivanju informacija koje se šalju za uspostavljanje i održavanje središnje baze podataka o prekograničnom marketingu AIF-ova i UCITS-ova, kao i obrazaca, predložaka i postupaka za slanje takvih informacija ( SL L 211, 15.6.2021. )

( SL L 211, 15.6.2021. )

57

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 оd 17. kolovoza 2021. o izmjeni Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zabrane hranidbe nepreživača iz uzgoja, osim krznaša, bjelančevinama dobivenima od životinja ( SL L 295, 18.8.2021. )

( SL L 295, 18.8.2021. )

59

*

Ispravak Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala ( SL L 60, 2.3.2013. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 2013., 13/Sv.63)

( SL L 60, 2.3.2013. )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 2013., 13/Sv.63)

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1947

оd 10. studenoga 2021.

o definiciji zemljopisnog područja država članica za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 91/450/EEZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 109/2005

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Definicija zemljopisnog područja jedno je od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja kako bi se osigurala pouzdanost, iscrpnost i usporedivost podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”) koje treba riješiti u svakom ciklusu provjere. |
| --- | --- |

(1)

Definicija zemljopisnog područja jedno je od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja kako bi se osigurala pouzdanost, iscrpnost i usporedivost podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”) koje treba riješiti u svakom ciklusu provjere.

| (2) | Kako bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, potrebno je razjasniti definiciju zemljopisnog područja država članica. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, potrebno je razjasniti definiciju zemljopisnog područja država članica.

| (3) | Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi među svim državama članicama i u skladu s odgovarajućim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa iz 2010. („ESA 2010.”) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi među svim državama članicama i u skladu s odgovarajućim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa iz 2010. („ESA 2010.”) (3).

| (4) | Odluku Komisije 91/450/EEZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ) br. 109/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(4)

Odluku Komisije 91/450/EEZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ) br. 109/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 izraz „ekonomsko područje” ima značenje utvrđeno u točkama 2.05. i 2.06. poglavlja 2. Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013, a izraz „zemljopisno područje” iz tih točaka podrazumijeva državna područja država članica navedena u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Odluka 91/450/EEZ, Euratom i Uredba (EZ) br. 109/2005 stavljaju se izvan snage.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 91, 29.3.2019., str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 оd 8. listopada 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem popisa pitanja koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere (SL L 428, 18.12.2020., str. 9.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

3

(4)  Odluka Komisije 91/450/EEZ, Euratom, od 26. srpnja 1991. o određivanju područja država članica u svrhu provedbe članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (SL L 240, 29.8.1991., str. 36.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 109/2005 od 24. siječnja 2005. o utvrđivanju ekonomskog područja država članica za potrebe Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka prema tržišnim cijenama (SL L 21, 25.1.2005., str. 3.).

5

---

PRILOG

Državna područja država članica:

| — | državno područje Kraljevine Belgije, |
| --- | --- |

—

državno područje Kraljevine Belgije,

| — | državno područje Republike Bugarske, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Bugarske,

| — | državno područje Češke Republike, |
| --- | --- |

—

državno područje Češke Republike,

| — | državno područje Kraljevine Danske, s iznimkom Farskih otoka i Grenlanda, |
| --- | --- |

—

državno područje Kraljevine Danske, s iznimkom Farskih otoka i Grenlanda,

| — | državno područje Savezne Republike Njemačke, |
| --- | --- |

—

državno područje Savezne Republike Njemačke,

| — | državno područje Republike Estonije, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Estonije,

| — | državno područje Irske, |
| --- | --- |

—

državno područje Irske,

| — | državno područje Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

državno područje Helenske Republike,

| — | državno područje Kraljevine Španjolske, |
| --- | --- |

—

državno područje Kraljevine Španjolske,

| — | državno područje Francuske Republike, osim prekomorskih zemalja i područja pod njezinim suverenitetom, kako je definirano u Prilogu II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

državno područje Francuske Republike, osim prekomorskih zemalja i područja pod njezinim suverenitetom, kako je definirano u Prilogu II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

| — | državno područje Republike Hrvatske, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Hrvatske,

| — | državno područje Talijanske Republike, |
| --- | --- |

—

državno područje Talijanske Republike,

| — | državno područje Republike Cipar, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Cipar,

| — | državno područje Republike Latvije, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Latvije,

| — | državno područje Republike Litve, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Litve,

| — | državno područje Velikog Vojvodstva Luksemburga, |
| --- | --- |

—

državno područje Velikog Vojvodstva Luksemburga,

| — | državno područje Mađarske, |
| --- | --- |

—

državno područje Mađarske,

| — | državno područje Republike Malte, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Malte,

| — | državno područje Kraljevine Nizozemske, osim prekomorskih zemalja i područja pod njezinim suverenitetom, kako je definirano u Prilogu II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

državno područje Kraljevine Nizozemske, osim prekomorskih zemalja i područja pod njezinim suverenitetom, kako je definirano u Prilogu II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

| — | državno područje Republike Austrije, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Austrije,

| — | državno područje Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Poljske,

| — | državno područje Portugalske Republike, |
| --- | --- |

—

državno područje Portugalske Republike,

| — | državno područje Rumunjske, |
| --- | --- |

—

državno područje Rumunjske,

| — | državno područje Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Slovenije,

| — | državno područje Slovačke Republike, |
| --- | --- |

—

državno područje Slovačke Republike,

| — | državno područje Republike Finske, |
| --- | --- |

—

državno područje Republike Finske,

| — | državno područje Kraljevine Švedske. |
| --- | --- |

—

državno područje Kraljevine Švedske.

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1948

оd 10. studenoga 2021.

o postupku za povrat PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 1999/622/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Postupak za povrat PDV-a jedno je od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja za osiguranje pouzdanosti, iscrpnosti i usporedivosti podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”) koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere. |
| --- | --- |

(1)

Postupak za povrat PDV-a jedno je od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja za osiguranje pouzdanosti, iscrpnosti i usporedivosti podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”) koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere.

| (2) | Kako bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, potrebno je razjasniti definiciju postupka za povrat PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, potrebno je razjasniti definiciju postupka za povrat PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja.

| (3) | Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi u svim državama članicama i u skladu s odgovarajućim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa 2010. („ESA 2010.”) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi u svim državama članicama i u skladu s odgovarajućim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa 2010. („ESA 2010.”) (3).

| (4) | Odluku Komisije 1999/622/EZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(4)

Odluku Komisije 1999/622/EZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (5) | U Direktivi Vijeća 2006/112/EZ (6) upotrebljavaju se pojmovi poreznog obveznika, osobe koja nije porezni obveznik i izuzetih djelatnosti, koji bi se trebali upotrebljavati i za potrebe ovog akta. |
| --- | --- |

(5)

U Direktivi Vijeća 2006/112/EZ (6) upotrebljavaju se pojmovi poreznog obveznika, osobe koja nije porezni obveznik i izuzetih djelatnosti, koji bi se trebali upotrebljavati i za potrebe ovog akta.

| (6) | U okviru sustava ESA 2010. nije izričito naveden postupak povrata PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja. |
| --- | --- |

(6)

U okviru sustava ESA 2010. nije izričito naveden postupak povrata PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Pri sastavljanju agregata nacionalnih računa za potrebe Uredbe (EU) 2019/516, povrati PDV-a nastali pri nabavi isplaćeni osobama koje nisu porezni obveznici ili poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja, tretiraju se u ESA 2010. kao ostali tekući transferi (D.7) ili kapitalni transferi (D.9), a ne kao PDV koji se može odbiti.

2.   Za potrebe stavka 1. pojam „porezni obveznik” ima značenje iz članaka od 9. do 13. Direktive 2006/112/EZ, a „djelatnostima izuzetima od oporezivanja” smatraju se djelatnosti iz članaka od 132. do 137. te direktive.

Članak 2.

Odluka 1999/622/EZ, Euratom i Uredba (EZ, Euratom) br. 116/2005 stavljaju se izvan snage.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 91, 29.3.2019., str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 оd 8. listopada 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem popisa pitanja koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere (SL L 428, 18.12.2020., str. 9.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

3

(4)  Odluka Komisije 1999/622/EZ, Euratom od 8. rujna 1999. o tretmanu povrata PDV-a neoporezivim i oporezivim jedinicama za njihove aktivnosti koje su oslobođene od PDV-a, za provedbu Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom, o usklađivanju obračuna bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (SL L 245, 17.9.1999., str. 51.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ, Euratom) br. 116/2005 od 26. siječnja 2005. o postupku povrata PDV-a osobama koje nisu porezni obveznici i poreznim obveznicima za njihove djelatnosti koje su izuzete od oporezivanja, za potrebe Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (SL L 24, 27.1.2005., str. 6.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

6

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1949

оd 10. studenoga 2021.

o načelima za procjenu usluga stanovanja za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 95/309/EZ, Euratom i Uredbe Komisije (EZ) br. 1722/2005

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Načela za procjenu usluga stanovanja jedno su od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja kojima bi se osigurala pouzdanost, iscrpnost i usporedivost podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”), koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere. |
| --- | --- |

(1)

Načela za procjenu usluga stanovanja jedno su od pitanja definiranih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/2147 (2) o popisu pitanja kojima bi se osigurala pouzdanost, iscrpnost i usporedivost podataka o bruto nacionalnom dohotku po tržišnim cijenama („BND”), koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere.

| (2) | Da bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, treba pojasniti načela za procjenu usluga stanovanja. |
| --- | --- |

(2)

Da bi podaci o BND-u bili pouzdani, iscrpni i usporedivi, treba pojasniti načela za procjenu usluga stanovanja.

| (3) | Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi u svim državama članicama i usklađeni s relevantnim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa 2010. („ESA 2010.”) (3). |
| --- | --- |

(3)

Agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi trebali bi biti usporedivi u svim državama članicama i usklađeni s relevantnim definicijama i računovodstvenim pravilima Europskog sustava računa 2010. („ESA 2010.”) (3).

| (4) | Odluku Komisije 95/309/EZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ) br. 1722/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(4)

Odluku Komisije 95/309/EZ, Euratom (4) i Uredbu Komisije (EZ) br. 1722/2005 (5) trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav iz članka 8. Uredbe (EU) 2019/516,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za potrebe Uredbe (EU) 2019/516 primjenjuju se načela za procjenu usluga stanovanja kako su utvrđena u toj Uredbi.

Članak 2.

1.   Države članice za izračun proizvodnje usluga stanovanja primjenjuju metodu stratifikacije utemeljenu na stvarnim najamninama.

Države članice za utvrđivanje primjerenih kriterija stratifikacije upotrebljavaju tablične analize ili statističke tehnike.

2.   Države članice za izračun procijenjenih najamnina koriste stvarne najamnine koje se naplaćuju za uživanje prava korištenja nenamještenog stambenog objekta na temelju ugovora koji se odnose na stambene objekte u privatnom vlasništvu.

One mogu koristiti i najamnine za namještene stambene objekte ako su umanjene tako da se isključi plaćanje za korištenje namještaja.

Države članice s malim sektorom privatnog najma iznimno mogu koristiti primjereno uvećane javne najamnine kako bi se povećala osnova procijenjenih najamnina.

Članak 3.

U iznimnim i opravdanim slučajevima države članice mogu primijeniti druge objektivne metode, poput metode troškova korisnika.

Nije potrebno opravdati primjenu metode troškova korisnika u izračunavanju proizvodnje usluga stanovanja za stambene objekte u vlasništvu stanara, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | stambeni objekti u privatnom najmu moraju činiti manje od 10 % ukupnog broja stambenih objekata; i |
| --- | --- |

(a)

stambeni objekti u privatnom najmu moraju činiti manje od 10 % ukupnog broja stambenih objekata; i

| (b) | ako je uvjet iz točke (a) ispunjen, a udio ukupnog broja iznajmljenih stambenih objekata (tržišnih i netržišnih) u ukupnom broju stambenih objekata prelazi 10 %, razlika između tržišnih i drugih plaćenih najamnina mora biti više nego trostruka. |
| --- | --- |

(b)

ako je uvjet iz točke (a) ispunjen, a udio ukupnog broja iznajmljenih stambenih objekata (tržišnih i netržišnih) u ukupnom broju stambenih objekata prelazi 10 %, razlika između tržišnih i drugih plaćenih najamnina mora biti više nego trostruka.

Članak 4.

Države članice koje koriste pristup bazne godine ekstrapoliraju određenu baznu godinu uz uporabu primjerenih pokazatelja količine, cijene i kvalitete.

Članak 5.

U području usluga stanovanja države članice primjenjuju detaljna načela iz Priloga za procjenu proizvodnje, intermedijarne potrošnje i transakcija s inozemstvom.

Članak 6.

Odluka 95/309/EZ, Euratom i Uredba (EZ) br. 1722/2005 stavljaju se izvan snage.

Članak 7.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 91, 29.3.2019., str. 19.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2147 od 8. listopada 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem popisa pitanja koja treba riješiti u okviru svakog ciklusa provjere (SL L 428, 18.12.2020., str. 9.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

3

(4)  Odluka Komisije 95/309/EZ, Euratom od 18. srpnja 1995. o načelima procjene stambenih usluga s ciljem provedbe članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (SL L 186, 5.8.1995., str. 59.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 1722/2005 od 20. listopada 2005. o načelima za procjenu stambenih usluga za potrebe Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (SL L 276, 21.10.2005., str. 5.).

5

---

PRILOG

Načela koja države članice moraju primijeniti za procjenu proizvodnje, intermedijarne potrošnje i transakcija s inozemstvom u području usluga stanovanja.

1.   PROIZVODNJA USLUGA STANOVANJA

1.1.   Temeljne metode

Prema dogovoru u nacionalnim računima proizvodnja usluga stanovanja uključuje usluge najma stambenih objekata, ali i usluge u stambenim objektima u vlasništvu stanara. Europskim sustavom računa uspostavljenim Uredbom (EU) br. 549/2013 (ESA 2010.) u stavku 3.75. Priloga A u odnosu na vrednovanje outputa usluga stanovanja predviđeno je: „output usluga stambenih objekata u vlasništvu stanara vrednuje se prema procijenjenoj vrijednosti najamnine (1) koju bi najmoprimac platio za isti smještaj, uzevši u obzir čimbenike kao što su lokacija, pogodnosti susjedstva itd., kao i veličinu i kakvoću samog stambenog objekta”. U načelu postoji nekoliko metoda za procjenu vrijednosti usluga koje se pružaju u stambenim objektima u vlasništvu stanara:

| — | metoda stratifikacije koja se temelji na stvarnim najamninama, u kojoj se informacije o ukupnom stambenom fondu raščlanjenom u više slojeva kombiniraju s informacijama o stvarnim najamninama koje se plaćaju u svakom sloju, |
| --- | --- |

—

metoda stratifikacije koja se temelji na stvarnim najamninama, u kojoj se informacije o ukupnom stambenom fondu raščlanjenom u više slojeva kombiniraju s informacijama o stvarnim najamninama koje se plaćaju u svakom sloju,

| — | metoda troškova korisnika u kojoj se odvojeno procjenjuju intermedijarna potrošnja, potrošnja fiksnog kapitala, ostali porezi na proizvodnju umanjeni za subvencije i neto poslovni višak. Proizvodnja usluga stanovanja zbroj je tih komponenti, |
| --- | --- |

—

metoda troškova korisnika u kojoj se odvojeno procjenjuju intermedijarna potrošnja, potrošnja fiksnog kapitala, ostali porezi na proizvodnju umanjeni za subvencije i neto poslovni višak. Proizvodnja usluga stanovanja zbroj je tih komponenti,

| — | metoda samoprocjene pri kojoj se od vlasnika-stanara zahtijeva procjena potencijalne najamnine za njihovu nekretninu, |
| --- | --- |

—

metoda samoprocjene pri kojoj se od vlasnika-stanara zahtijeva procjena potencijalne najamnine za njihovu nekretninu,

| — | metode upravne procjene pri kojima moguću najamninu utvrđuje treća strana, na primjer država za potrebe oporezivanja. |
| --- | --- |

—

metode upravne procjene pri kojima moguću najamninu utvrđuje treća strana, na primjer država za potrebe oporezivanja.

Preporučuje se metoda stratifikacije utemeljena na stvarnim najamninama. Ta se metoda može koristiti i za procjenu vrijednosti svih stvarnih najamnina na temelju uzorka stvarnih najamnina i za procjenu vrijednosti usluga stanovanja na temelju stambenih objekata koji se iznajmljuju besplatno ili za vrlo povoljnu najamninu (za detalje vidjeti odjeljak 1.4.1.).

Metodu troškova korisnika potrebno je primjenjivati samo u određenim uvjetima i samo za one slojeve stambenih objekata za koje ne postoje podaci o stvarnim najamninama ili su ti podaci statistički nepouzdani.

Metodu samoprocjene ne bi se trebalo koristiti zbog većinom subjektivnog utjecaja na procjenu koji dovodi do značajnih nesigurnosti u rezultatima.

Metode upravne procjene, posebno kad se koriste u vezi s oporezivanjem, mogu dovesti do pristranih rezultata. Međutim, rezultati objektivnih metoda procjene mogu ponekad biti dostupni za određene slojeve. Uporaba tih rezultata prihvatljiva je kad je moguće dokazati da je metoda objektivna, a rezultati usporedivi.

U metodi stratifikacije podaci o stvarnim najamninama za iznajmljene stambene objekte koriste se za procjenu vrijednosti najamnine ukupnog stambenog fonda. To se može protumačiti kao postupak agregiranja na temelju pristupa „cijena puta količina”. Stratifikacija ukupnog stambenog fonda potrebna je kako bi se dobila pouzdana procjena i primjereno uključile relativne razlike u cijeni. Poslije se prosječna stvarna najamnina u sloju primjenjuje na sve stambene objekte u tom određenom sloju. Ako se dostupne informacije dobivaju iz anketa provedenih na određenom uzorku, agregiranje se odnosi na dio stambenih objekata u najmu i sve stambene objekte u vlasništvu stanara. Detaljan postupak utvrđivanja najamnine prema slojevima obično se provodi za baznu godinu, a rezultat se zatim ekstrapolira za tekuću godinu.

Najamnina koju je potrebno primijeniti za stambene objekte u vlasništvu stanara se u metodi stratifikacije određuje kao najamnina koja se na privatnom tržištu plaća za uživanje prava korištenja nenamještenog stambenog objekta. Za utvrđivanje imputiranih najamnina trebalo bi koristiti najamnine za nenamještene stambene objekte iz svih ugovora s privatnog tržišta. Potrebno je uključiti najamnine na privatnom tržištu koje su niske zbog važećih propisa države.

Ako je izvor podataka stanar, može biti potrebno ispraviti utvrđenu najamninu dodavanjem mogućeg dodatka za najam koji se neposredno isplaćuje najmodavcu. Ako uzorak za utvrđene najamnine, kako je gore utvrđeno, nije dovoljno velik, za potrebe procjene mogu se koristiti i stvarne najamnine za namještene stambene objekte, ako se iznosi prilagode s obzirom na element namještaja. U iznimnim slučajevima mogu se koristiti i uvećane najamnine za stambene objekte u državnom vlasništvu. Ne mogu se koristiti male najamnine za stambene objekte koji se iznajmljuju rodbini ili zaposlenicima (za detalje vidjeti odjeljak 1.2.3. i 1.4.1.).

Metoda stratifikacije može se koristiti i za agregiranje svih unajmljenih stambenih objekata. Prosječna najamnina za procjenu kako je gore opisana možda neće odgovarati određenim segmentima tržišta najma. Na primjer, umanjene najamnine za namještene stambene objekte ili uvećane javne najamnine možda neće biti usklađene s odgovarajućim stambenim objektima koji su zaista iznajmljeni. Posebno, za stvarno iznajmljene namještene stambene objekte trošak namještaja zapravo je dio najamnine i trebao bi biti uključen u izračun proizvodnje. Taj se problem može riješiti uporabom odvojenih slojeva za namještene stambene objekte ili stambene objekte za socijalne potrebe, koji su zaista unajmljeni, u kombinaciji s odgovarajućim prosječnim najamninama.

U načelu najamnina ne bi smjela obuhvaćati troškove grijanja, vode, struje itd. Ako izvori podataka to ne omogućuju, mora se zajamčiti koherentnost između najamnina i intermedijarne potrošnje (za detalje vidjeti odjeljak 2.).

Ako za određene slojeve stambenih objekata u vlasništvu stanara nema reprezentativne stvarne najamnine, u većini slučajeva to se može riješiti primjenom tehnika ekstrapolacije ili regresije.

Alternativa standardnoj metodi stratifikacije koja se temelji na ekstrapolaciji prosječnih najamnina po sloju je uporaba metoda hedoničke regresije. Ukratko, u tim se metodama koriste podaci dobiveni iz uzoraka unajmljenih stambenih objekata radi utvrđivanja cijene svake karakteristike tih objekata (veličina, lokacija, postojanje balkona itd.). Proizvodnja se izračunava množenjem svake karakteristike (reprezentativnog uzorka) svih stambenih objekata s hedoničkom cijenom te karakteristike. Uporabom metoda regresije moguće je voditi računa o većem broju varijabli te one mogu biti posebno učinkovite, ako za određene slojeve nema stvarnih najamnina.

Naravno, time nije riješen problem koji se pojavljuje u ekstremnim slučajevima, kad su svi stambeni objekti u vlasništvu stanara ili kad ne postoji razvijeno tržište najma. U tim slučajevima za objektivnu procjenu potrebno je primijeniti metodu troškova korisnika. Tu metodu treba primjenjivati samo na stambene objekte u vlasništvu stanara.

Detalji metode troškova korisnika

Metodu troškova korisnika potrebno je primjenjivati samo kad je nemoguće koristiti metodu stratifikacije na temelju stvarnih najamnina jer tržište najma nije reprezentativno.

Po dogovoru, to je slučaj ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: 1. mjera obujma (broj stambenih objekata ili kvadratnih metara stambenih objekata) stambenih objekata u privatnom najmu čini manje od 10 % mjere ukupnog obujma (broj stambenih objekata ili kvadratnih metara stambenih objekata) stambenih objekata i 2. ako je uvjet iz stavka 1. ispunjen, a udio ukupnog broja iznajmljenih stambenih objekata (tržišnih i netržišnih) u ukupnom broju stambenih objekata prelazi 10 %, razlika između tržišnih i drugih plaćenih najamnina više je nego trostruka. Čak i ako su ispunjena oba uvjeta, država članica svejedno se može odlučiti za metodu stratifikacije ako su rezultati dovoljno kvalitetni. Ako uvjeti nisu ispunjeni, treba se primjenjivati metoda stratifikacije, osim ako se može dokazati da za značajne dijelove ukupnog broja stambenih objekata nema dostupnih reprezentativnih najmova na tržištu i da metoda troškova korisnika daje rezultate koji se mogu bolje usporediti. Ako je to opravdano, metoda troškova korisnika može se primijeniti na sve ili dio ukupnog broja stambenih objekata. Pri odlučivanju o podjeli ukupnog broja stambenih objekata na dijelove za koje se primjenjuje metoda troškova korisnika ili metoda stratifikacije, trebalo bi uzeti u obzir i čimbenike kao što su ograničenost podataka i specifična situacija u pojedinoj zemlji.

Prema metodi troškova korisnika proizvodnja usluga stanovanja zbroj je intermedijarne potrošnje, potrošnje fiksnog kapitala, ostalih poreza na proizvodnju umanjenih za subvencije i neto poslovnog viška. Za stambene objekte u vlasništvu stanara ne bilježi se rad koji obave vlasnici (2). Iskustvo je pokazalo da su potrošnja fiksnog kapitala i neto poslovni višak dvije najveće stavke, pri čemu svaka čini od 30 do 40 % proizvodnje.

Potrošnju fiksnog kapitala potrebno je izračunati na temelju modela stalne inventarizacije (MSI) ili drugih odobrenih metoda. Za stambene zgrade u vlasništvu stanara treba postojati zasebna procjena.

Neto poslovni višak potrebno je mjeriti primjenom stalne stvarne godišnje stope prinosa od 2,5 % na neto vrijednost svih stambenih objekata u vlasništvu stanara u tekućim cijenama (troškovi zamjene). Stvarna stopa prinosa od 2,5 % primjenjuje se na vrijednost svih stambenih objekata u tekućim cijenama, budući da se o povećanju tekuće vrijednosti stambenih objekata već vodi računa u MSI-ju. Jednaku stopu prinosa potrebno je primijeniti na vrijednost u tekućim cijenama zemljišta na kojima se nalaze stambeni objekti u vlasništvu stanara.

Može biti teško utvrditi vrijednost zemljišta u tekućim cijenama na godišnjoj osnovi. Omjeri vrijednosti zemljišta i vrijednosti objekata u različitim slojevima mogu se izračunati na temelju analize sastava troškova novih objekata i pripadajućeg zemljišta.

Načelo 1:

Za izračun proizvodnje usluga stanovanja države članice primjenjuju metodu stratifikacije na temelju stvarnih najamnina, izravnom ekstrapolacijom ili pomoću ekonometrijske regresije. U slučaju stambenih objekata u vlasništvu stanara ovime se podrazumijeva uporaba stvarnih najamnina za slične iznajmljene stambene objekte. U opravdanim i izvanrednim slučajevima, kad nedostaju podaci o stvarnim najamninama ili kad su oni statistički nepouzdani, koriste se druge objektivne metode kao što je metoda troškova korisnika. Nije potrebno dodatno opravdanje za uporabu metode troškova korisnika u izračunu proizvodnje usluga stanovanja za stambene objekte u vlasništvu stanara, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: 1. stambeni objekti u privatnom najmu čine manje od 10 % ukupnog broja stambenih objekata i 2. ako je uvjet iz stavka 1. ispunjen, a udio ukupnog broja iznajmljenih stambenih objekata (tržišnih i netržišnih) u ukupnom broju stambenih objekata prelazi 10 %, razlika između tržišnih i drugih plaćenih najamnina više je nego trostruka.

1.2.   Stratifikacija stambenog fonda

1.2.1.   Čimbenici koji utječu na razinu najamnine

Prva skupina varijabli koja određuje razinu najamnine odnosi se na karakteristike stambenog objekta i zgrade. Veličina stambenog objekta važna je u smislu površine i broja soba. Što je stambeni objekt veći, viša je najamnina. U isto vrijeme najamnina po kvadratnom metru obično se smanjuje s veličinom stambenog objekta. Međutim, za određene kategorije stambenih objekata (npr. stanovi u glavnim gradovima) može doći do odnosa u obliku slova U između cijene kvadratnog metra i veličine stambenog objekta. Još se jedan važan faktor odnosi na udobnost određenog stambenog objekta. Ona može obuhvaćati varijable poput postojanja kupaonice, balkona/terase, posebnih podnih ili zidnih obloga, otvorenog kamina, centralnog grijanja, klimatizacije, posebnih prozora i drugih načina zvučne ili toplinske izolacije; važan je i tlocrt stambenog objekta. U odnosu na zgradu, među sadržajima koji mogu utjecati na visinu najamnine nalaze se garaža, dizalo, bazen, (krovni) vrt ili položaj određenog stambenog objekta unutar zgrade. I vrsta objekta (samostojeći, dvojni, stan), arhitektura, starost ili broj stambenih objekata u zgradi mogu utjecati na visinu najamnine.

Druga skupina varijabli odnosi se na karakteristike okoline. Dobro poznati faktor je razlika u najamninama između usporedivih stambenih objekata u gradu i na udaljenoj lokaciji. Ne mogu se zanemariti ni faktori kao što su udaljenost od gospodarskog centra ili izgled krajolika (nizina, planine). Na stvarnu najamninu dodatno utječu i čimbenici susjedstva: pogled, okolne zelene površine, prijevozna sredstva, trgovine i škole ili ugled i sigurnost okruga.

Sljedeća skupina varijabli može se sažeti pod socioekonomske faktore. Na primjer, u većini država članica na visinu najamnine utječu propisi opće države poput ograničavanja najamnina ili subvencija. Nadalje, na najamnine mogu utjecati i starost ugovora o najmu, vrsta ugovora (na određeno ili neodređeno vrijeme), broj stanara po stambenom objektu (zajednički stanovi), vlasnik (država, stambena udruga, privatnik, poslodavac) ili politika najmodavca u vezi s najamninama.

Na najamnine očito mogu utjecati i druge dodatne varijable. Međutim, prikupljanje podataka o svim gore navedenim čimbenicima može dovesti do preopterećenosti upitnika. Zbog toga se može razmotriti uporaba kapitalnih vrijednosti za potrebe stratifikacije. Razlog korištenja kapitalne vrijednosti stambenog objekta je odraz svih važnih karakteristika stambenog objekta. Stoga se kapitalna vrijednost može smatrati implicitnim faktorom stratifikacije. Uporaba omjera između kapitalne vrijednosti i stvarne najamnine može se smatrati ostvarivim rješenjem, posebno u državama članicama u kojima stambeni objekti u najmu čine manji dio stambenog fonda. Ako je omjer stabilan, takva bi metoda omogućila određivanje vrijednosti najamnine za stambene objekte koji se nalaze samo u sektoru stambenih objekata u vlasništvu stanara. Osim toga, kapitalne vrijednosti ne isključuju uporabu „fizičkih” stratifikacijskih kriterija; oni se mogu kombinirati. U toj se situaciji pretpostavlja da kapitalne vrijednosti predstavljaju „fizičke” stratifikacijske kriterije koji nedostaju. U svakom slučaju, kako bi se mogle koristiti u izračunu najamnina, kapitalne vrijednosti moraju se temeljiti na objektivnoj procjeni za ažuriranu referentnu godinu.

U praksi se stratifikacija razlikuje među državama članicama u pogledu broja slojeva i točnih kriterija za njihovo utvrđivanje. Premda se na prvi pogled može činiti zabrinjavajućim, potrebno je naglasiti da se određeni osnovni kriteriji, kao što su veličina i (geografska) lokacija stambenog objekta koriste gotovo svugdje. Štoviše, prikladnost drugih kriterija razlikuje se među državama članicama te države članice same najbolje mogu odrediti važne kriterije.

Načelo 2:

Za potrebe stratifikacije države članice koriste važne karakteristike stambenih objekata. One se mogu odnositi na karakteristike stambenog objekta, zgrade i okoliša ili na socioekonomske faktore. Korištenje ažuriranih kapitalnih vrijednosti za potrebe stratifikacije prihvatljivo je ako se navedene vrijednosti temelje na objektivnoj procjeni.

1.2.2.   Odabir stratifikacijskih kriterija

S obzirom na razne karakteristike koje utječu na najam određenog stambenog objekta, prva zadaća je istražiti varijable koje imaju značajan utjecaj. Jedan od načina otkrivanja značajnih varijabli je izrada tablične analize dostupnih statističkih podataka. Za dobivanje objektivnog mjerila procjene čini se korisna varijanca stvarnih najamnina u određenom sloju. Time bi se potaklo poboljšanje stratifikacije pomoću odabira slojeva radi smanjivanja varijance najamnina unutar sloja. Stoga se preporučuje izračun varijance po sloju, barem u slučajevima u kojima stratifikacija utječe na razinu stvarnih i imputiranih najamnina.

Savršeniji pristup daju napredne statističke tehnike poput (višestruke) regresijske analize. Ta tehnika omogućuje procjenu utjecaja pojedinačnih varijabli, tako da se razlike u visini najamnine mogu pripisati određenim karakteristikama. Ukratko, eksplanatorna vrijednost varijable može se kvantificirati putem korelacijskog koeficijenta. Osim toga, ona omogućuje klasifikaciju karakteristika prema njihovoj važnosti. Tako se lakše može utvrditi elemente koje je potrebno podrobnije stratificirati. Kombiniranje najvažnijih varijabli uz uporabu tehnika višestruke regresije ukazuje na njihovu eksplanatornu vrijednost. Uporaba naprednih statističkih tehnika za otkrivanje značajnih varijabli smatra se učinkovitim načinom stratifikacije stambenog fonda. Osim toga, regresijska analiza može se koristiti neposredno, za procjenu najamnina, na primjer u obliku hedoničkih modela. Ta je tehnika korisno sredstvo i za procjenu prosječne najamnine za slojeve u kojima nema odgovarajućih opažanja u sektoru iznajmljivanja (prazni slojevi).

Dodatna prednost odabira stratifikacijskog kriterija na temelju napredne statističke tehnike je da se tako izbjegava propisivanje jedinstvenih kriterija za sve države članice. Kako bi se dobio usporediv rezultat, dovoljno je u svakoj državi članici provesti klasifikaciju najvažnijih kriterija i utvrditi potrebnu zajedničku razinu moći objašnjavanja. Jasno je da takva regresijska analiza uvelike ovisi o dostupnim statističkim rezultatima. Međutim, to bi čak i u situaciji u kojoj su statistički podaci ograničeni mogao biti poticaj za buduća poboljšanja.

Budući da informacije o raznim varijablama koje utječu na najamnine uglavnom ovise o razvoju osnovne statistike, mogućnost korištenja naprednih statističkih metoda možda je još ograničena. Zbog toga se preporučuje standardna metoda, tj. države članice primjenjuju sve značajne kriterije koji proizlaze iz tabličnih analiza. One pri stratifikaciji stambenog fonda moraju koristiti najmanje veličinu, lokaciju i barem još jednu važnu karakteristiku stambenog objekta; pri takvoj stratifikaciji mora nastati najmanje 30 polja. Raščlamba stambenog fonda mora biti značajna i reprezentativna za sve raspoložive stambene objekte. Napredna statistička tehnika može se koristiti za utvrđivanje važne eksplanatorne varijable ili varijabli za odabir slojeva.

U praksi, međutim, država članica može koristiti manje varijabli ili varijable koje nisu propisane standardnom metodom. To je prihvatljivo ako (višestruka) regresijska analiza dokaže prihvatljivu razinu eksplanatorne vrijednosti. Kako bi se zajamčili usporedivi rezultati, kao prag se preporučuje korelacijski koeficijent od najmanje 70 %. Taj bi prag bio prihvatljiv u slučaju velikog uzorka, ako se otklone nulte, jeftine i netipične najamnine.

Načelo 3:

Države članice koriste tablične analize ili statističke tehnike za određivanje važnih stratifikacijskih kriterija. Kao minimum se koriste veličina, lokacija i još najmanje jedna značajna karakteristika stambenog objekta. Potrebno je izraditi najmanje 30 polja i razlikovati najmanje tri razreda veličine i dvije vrste lokacija. Uporaba manjeg broja ili drugih vrsta varijabli prihvatljiva je ako je prethodno dokazano da (višestruki) korelacijski koeficijent doseže 70 %.

1.2.3.   Stvarne i imputirane najamnine

Imputirane najamnine određuju se na temelju utvrđenih stvarnih najamnina. Za potrebe procjenjivanja, najamnina se određuje kao cijena plativa za pravo korištenja nenamještenog stambenog objekta. Radi usklađivanja s tom definicijom može biti potrebno prilagoditi stvarne najamnine.

Troškove grijanja, vode, struje itd. potrebno je isključiti iz najamnina, međutim, ponekad može biti teško odvojiti ih u praksi. Radi usklađivanja s pravilima o procjeni ESA 2010., proizvodnja usluga stanovanja treba biti izražena u osnovnim cijenama.

U odnosu na stvarne najamnine, određene državne potpore dobivaju veću važnost. Na primjer, određeno kućanstvo kao potrošač ima pravo na državnu potporu (npr. na stambenu olakšicu). Međutim, ona se iz administrativnih razloga isplaćuje neposredno najmodavcu. Ovisno o izvoru podataka, utvrđena najamnina može biti različita. Ako je izvor informacija stanar, možda je potrebno ispraviti stvarnu najamninu dodavanjem posebnog dodatka za najamninu.

Osim toga, uporaba stvarnih najamnina za potrebe procjenjivanja zahtjeva pojašnjenje nekoliko osnovnih pitanja koja utječu na usklađivanje podataka. Prvo se postavlja pitanje je li potrebno za postupak procjene koristiti sve stvarne najamnine ili samo one koje su uređene novim ugovorima. Ovisno o namjeni, mogu se predstaviti različiti teorijski razlozi kao potpora stvarnim najamninama isplaćenima na temelju novih ugovora, ugovora koji su potpisani u godini izgradnje ili „prosječnih” ugovora. U slučaju primjene općeg pravila, tj. uporabe najamnina sličnih stambenih objekata, ograničavanje osnove procjenjivanja na najamnine iz novih ugovora čini se neprihvatljivim. Budući da se za sektor najma koriste „prosječne” najamnine, jednako bi moralo važiti za stambene objekte u vlasništvu stanara. Osim toga, drugo bi rješenje vjerojatno prouzročilo velike teškoće u mnogim državama članicama pri primjeni metode stratifikacije. Ukratko, zaključak je da je za izračun imputiranih najamnina potrebno koristiti prosječne stvarne najamnine iz svih ugovora. Stoga je u izračun prosječnih najamnina potrebno uključiti i najamnine s privatnog tržišta, koje su niske zbog važećih propisa.

Drugo je pitanje mogu li se najamnine za stambene objekte u društvenom vlasništvu koristiti za potrebe procjene najamnina. Budući da je većina stambenih objekata u vlasništvu stanara u privatnom vlasništvu, u načelu se za potrebe procjene trebaju koristiti samo stvarne najamnine iz privatnog sektora. Međutim, ako nije dostupan dovoljan broj opažanja vezanih uz stvarne najamnine za stambene objekte u privatnom vlasništvu, u iznimnim slučajevima se za dobivanje primjerene osnove za procjenu mogu koristiti najamnine za stambene objekte u državnom vlasništvu, ako se uvećaju na odgovarajući način i služe kao zamjenska vrijednost za najamnine s privatnog tržišta.

Još se jedno pitanje odnosi na uporabu najamnina za namještene stambene objekte, kako bi se uvećala osnova za izračun imputiranih najamnina. U načelu su najamnine za nenamještene stambene objekte osnova za izračun vrijednosti najamnina za stambene objekte u vlasništvu stanara. Zbog toga se najamnine za namještene stambene objekte ne mogu koristiti neposredno. Kako se ne bi izračunala pogrešna razina najamnine, potrebno ih je umanjiti tako da se isključi plaćanje za uporabu namještaja.

Načelo 4:

Za potrebe procjene pod najamninom se podrazumijeva iznos plativ za pravo uporabe nenamještenog stambenog objekta. Ako je izvor informacija stanar, može biti potrebno ispraviti stvarnu najamninu dodavanjem dodatka za najam koji se iz administrativnih razloga isplaćuje neposredno najmodavcu. Za izračun imputiranih najamnina koriste se stvarne najamnine iz svih ugovora za nenamještene stambene objekte u privatnom vlasništvu. Ako je to potrebno iz statističkih razloga, u iznimnim slučajevima mogu se koristiti najamnine za stambene objekte u državnom vlasništvu, ako se uvećaju na odgovarajući način i služe kao zamjenska vrijednost za najamnine s privatnog tržišta. Na sličan način se u osnovu za procjenu mogu uključiti najamnine za namještene stambene objekte, nakon odbijanja razlike u najamninama između namještenih i nenamještenih stambenih objekata.

1.3.   Izvori za procjenu bazne godine i metode ekstrapolacije

1.3.1.   Stambeni fond

Ključni element izračuna prema metodi stratifikacije su podaci o stambenom fondu. Navedeni podaci predstavljaju sveukupnu referencu za postupke ekstrapolacije. Općenito, stambeni fond sastoji se od svih zgrada ili dijelova zgrada koji se koriste za stanovanje. Detalji su navedeni u odjeljku o posebnim problemima. Glavni su izvori za utvrđivanje stambenog fonda popisi stambenih objekata, upravni registri zgrada ili popisi stanovništva. Podatak za baznu godinu potom se ažurira kako bi se dobila procjena za tekuću godinu.

S obzirom na stambeni fond u baznoj godini, čini se da su popisi stambenih objekata najmanje problematični i da su najpotpuniji, posebno ako su provedeni zajedno s popisom stanovništva. Upravni registri zgrada uvelike ovise o pravnim postupcima koji mogu prouzročiti nepoznanice o valjanoj evidenciji npr. proširenja, obnova, prenamjena i rušenja stambenih objekata. Uporaba podataka koje pružaju kućanstva u popisu stanovništva kao temelj utvrđivanja stambenog fonda može biti problematična jer se u rezultatima većinom prikazuje premali broj sekundarnih nekretnina u kojima u trenutku provođenja popisa nitko ne stanuje.

Načelo 5:

Za izračun stambenog fonda u baznoj godini države članice koriste popis stambenih objekata ili popis stanovništva ili upravni registar zgrada kao početnu osnovu. Budući da je popis stambenih objekata obično najpotpuniji, uporaba upravnih registara zgrada i popisa stanovništva zahtijeva intenzivne i temeljite provjere kako bi izračun bio sveobuhvatan.

1.3.2.   Stvarne najamnine

Drugi temeljni element za izračun proizvodnje usluga stanovanja u skladu s metodom stratifikacije odnosi se na stvarne najamnine koje su isplaćene u sektoru najma. Podaci o stvarnim najamninama u baznoj godini potječu iz popisa (npr. popis stanovništva) ili iz istraživanja na temelju uzorka kao što je anketa o obiteljskoj potrošnji ili posebna anketa o najamninama. U prvom slučaju su stvarne najamnine vjerojatno obuhvaćene u cijelosti, a izračun utječe samo na razinu imputiranih najamnina. Kad je riječ o istraživanjima na temelju uzorka, izračun utječe na razinu stvarnih i imputiranih najamnina. Jasno je da popis pruža široku osnovu za pouzdane podatke. Ali i ankete o obiteljskoj potrošnji obično se smatraju prilično pouzdanima, posebno s obzirom na ključne proizvode. Međutim, poznato je da su u toj vrsti ankete tipični problem razlike u stopi nedostatka odgovora. Ako se stambeni objekt smatra luksuzom, a ne osnovnom potrebom, taj bi problem imao neželjeni utjecaj na rezultate izračuna te ga je potrebno neutralizirati. Još jedan problem s anketom o obiteljskoj potrošnji, barem u određenim državama članicama, odnosi se na njezin mali uzorak koji može ograničiti mogućnost stratifikacije najamnina. U svakom slučaju, dostupne dodatne izvore potrebno je iskoristiti u najvećoj mogućoj mjeri. Na primjer, to može biti slučaj u državama članicama u kojima je veliki broj stambenih objekata pod kontrolom države te su agencije za nekretnine obvezne predočiti račune. Nadalje, kao stalna zadaća radi poboljšavanja rezultata potrebno je ispitati alternativne izvore, kao što su specijalizirane ankete o najamninama.

Načelo 6:

Države članice koriste najopširnije i najpouzdanije izvore za izračunavanje stvarnih najamnina po sloju, npr. popis stanovništva ili ankete u domaćinstvima. Alternativne izvore potrebno je procijeniti radi povećanja pouzdanosti i iscrpnosti, a posebno stratifikacije.

1.3.3.   Ekstrapolacija rezultata za baznu godinu

Samo neke države članice imaju godišnje podatke koji su potrebni za godišnji izračun proizvodnje stambenih usluga za stambene objekte u vlasništvu stanara. U većini država članica rezultate za određenu godinu uzima se kao referentnu točku i zatim ih se dopunjuje kako bi se procijenio iznos za tekuću godinu na temelju pokazatelja. Podaci se mogu ažurirati primjenom kombiniranog pokazatelja na (ukupnu) proizvodnju bazne godine ili tako da se odvojeno ekstrapolira stambeni fond i najamnine po slojevima. Iako bi se općenito očekivali slični rezultati, strukturni pomaci, npr. u odnosu između stambenih objekata u najmu i onih u vlasništvu stanara, mogu uzrokovati razlike. Osim toga, odvojeno bi izračunavanje omogućilo provjere vjerodostojnosti.

U odnosu na korištene pokazatelje kvantitativni indeks se najčešće dobiva iz proizvodnje građevinskog sektora. S druge strane, pokazatelj cijena se često temelji na indeksu cijena plaćenih najamnina iz indeksa potrošačkih cijena. To može dovesti do anomalija u slučajevima u kojima pretpostavka da imputirane najamnine slijede ukupni razvoj najamnina nije opravdana, npr. zbog kontrole države nad najamninama. Stoga se za ekstrapolaciju imputiranih najamnina čini preporučljivom uporaba indeksa cijena, kao u baznoj godini, koji odražava razvoj najamnina plaćenih za stambene objekte u privatnom najmu. Nadalje, potrebno je posvetiti pažnju činjenici da indeksi cijena obično isključuju povećanja cijena zbog promjena u kvaliteti. Indekse cijena je zbog toga potrebno nadopuniti pokazateljem kvalitete koji odražava poboljšanja.

Konačno, čini se korisnim smanjiti učinak strukturnih promjena na rezultate ograničavanjem razdoblja ekstrapolacije. U tom pogledu, vodeći računa o periodičnosti relevantne osnovne statistike, čini se primjerenim svakih deset godina provesti određivanje mjerila stambenog fonda, tj. u uobičajenom vremenskom razmaku za popise stanovništva. Osim toga, treba provoditi određivanje mjerila elementa cijena (najamnina po sloju) najmanje svakih pet godina, tj. u uobičajenim vremenskim razmacima za anketu o obiteljskoj potrošnji.

Načelo 7:

Ako nije moguće svake godine provesti potpunu procjenu proizvodnje usluga stanovanja, države članice mogu ekstrapolirati utvrđene rezultate za baznu godinu korištenjem odgovarajućih pokazatelja količine, cijene i kvalitete. Ekstrapolacija stambenog fonda i prosječne najamnine provodi se odvojeno za svaki sloj. Postupak ekstrapolacije razlikuje se u izračunu za stvarne i imputirane najamnine. Ako je potrebno, broj slojeva koji se koristi za ekstrapolaciju može biti manji od broja koji se koristi za izračun bazne godine. Radi ekstrapolacije imputirane najamnine za stambene objekte u vlasništvu stanara općenito se primjenjuje indeks cijena koji odražava privatne najamnine. U svakom slučaju, određivanje vrijednosti stambenog fonda provodi se najkasnije svakih deset godina, a elementa cijene svakih pet godina, ili je sličnu kvalitetu potrebno zajamčiti na temelju drugih odgovarajućih metoda.

1.4.   Posebni problemi

1.4.1.   Besplatno i vrlo povoljno unajmljeni stambeni objekti

Pri prikupljanju podataka o stvarnim najamninama u nekim će se slučajevima opaziti nulte ili vrlo niske vrijednosti. Kad je riječ o stambenim objektima koji se iznajmljuju besplatno, dolazi do neobične situacije u kojoj je usluga stanovanja stvarno pružena, ali bez (vidljivog) plaćanja. U tim slučajevima čini se primjerenim riješiti situaciju ispravljanjem uočene stvarne nulte najamnine. Slično rješenje čini se logičnim za stambene objekte koji se iznajmljuju po niskoj cijeni.

Osim intervencija države postoje i drugi razlozi zbog kojih se registriraju stambeni objekti koji se iznajmljuju besplatno ili po vrlo povoljnoj cijeni. Jedan primjer je zaposlenik koji koristi stambeni objekt u vlasništvu poslodavca uz plaćanje snižene najamnine ili besplatno. To se može odnositi na sve vrste zaposlenika, uključujući nadstojnike ili čuvare. U tom slučaju treba ispraviti stvarnu najamninu, a razliku između stvarne i usporedive najamnine prikazati kao naknadu u naravi (vidjeti Prilog A ESA-i 2010., točke od 4.04. do 4.06.). Još je jedna mogućnost iznajmljivanja stambenih objekata bez naknade ili za vrlo povoljnu najamninu rodbini ili prijateljima. U tom se slučaju ispravak može ostvariti jednostavnom preraspodjelom tih stambenih objekata iz sektora iznajmljenih u sektor stambenih objekata u vlasništvu stanara. Nadalje, slični se ispravak čini primjerenim u slučaju kad stanari plaćaju odjednom, tj. kad unaprijed plaćaju najamninu za vremensko razdoblje koje je dulje od uobičajenog.

Načelo 8:

Stvarna najamnina koja je utvrđena za stambene objekte koji se iznajmljuju besplatno ili po vrlo povoljnoj cijeni ispravlja se tako da obuhvati potpunu uslugu stanovanja. Ni besplatni najam ni najam po vrlo povoljnoj cijeni ne smiju se koristiti za izračun imputiranih najamnina bez ispravljanja. Stoga za izračun stvarnih i imputiranih najamnina treba unijeti ispravke kako bi vrijednost proizvodnje u potpunosti odražavala pruženu uslugu stanovanja.

1.4.2.   Kuće za odmor

Kuće za odmor uključuju različite vrste stambenih objekata za slobodno vrijeme, kao što su obližnje vikendice koje se koriste tijekom kratkog razdoblja više puta godišnje ili udaljeniji ljetnikovci koji se koriste tijekom duljeg razdoblja, ali samo nekoliko puta godišnje. Na prvi pogled čini se da u slučaju iznajmljivanja kuća za odmor nema problema, budući da se stvarna plaćena najamnina uzima kao mjera za proizvodnju. Međutim, ako se stvarne najamnine prikupljaju mjesečno, ekstrapolacija na ukupni godišnji iznos može dovesti do precjenjivanja, ako se ne uključe dodatni podaci o prosječnom vremenu korištenja.

Za izračun imputirane najamnine za kuće za odmor u vlasništvu stanara najlogičniji pristup je stratifikacija tih karakteristika i primjena odgovarajuće prosječne godišnje najamnine za stvarno iznajmljene slične objekte. Godišnja najamnina implicitno odražava prosječno vrijeme korištenja. U slučaju poteškoća može se primijeniti zamjenska metoda, tj. sakupiti podatke o kućama za odmor u određenom sloju i primijeniti prosječne godišnje najamnine za stvarno iznajmljene kuće za odmor na one u vlasništvu stanara. Kao treće, prihvatljivo je koristiti punu godišnju najamninu za obične stambene objekte u istom sloju lokacije, ako kuće za odmor čine manji dio stambenog fonda ili ako ih se ne može odvojiti od drugih stambenih objekata. Čak i kad je riječ o ljetnikovcima, ti se postupci čine razumnima ako se vodi računa o činjenici da su oni uvijek dostupni vlasniku i da će ih isto tako besplatno koristiti njegovi ili njezini prijatelji ili rodbina.

U iznimnim slučajevima kad nema stvarnih najamnina ili su one statistički nepouzdane za određene slojeve kuća za odmor, mogu se koristiti druge objektivne metode, kao što je metoda troškova korisnika. Ako se metoda troškova korisnika u cijelosti koristi kao jedina izvediva metoda za tu vrstu stambenih objekata, mora se primijeniti opravdana pretpostavka o prosječnom vremenu korištenja kako bi se osigurala usporedivost, osim ako se može smatrati da su kuće za odmor uvijek na raspolaganju vlasniku tijekom cijele godine. Ako je pretpostavka o prosječnom vremenu korištenja opravdana, treba posvetiti pažnju potrebi da se osiguraju vjerodostojni rezultati u smislu da svi troškovi budu obuhvaćeni proizvodnjom na temelju metode troškova korisnika. To se može postići prilagodbom kako bi se prosječno vrijeme korištenja odražavalo samo na neto poslovni višak.

Načelo 9:

Kuće za odmor uključuju sve vrste stambenih objekata za slobodno vrijeme, kao što su obližnje vikendice ili udaljeniji ljetnikovci. Za izračunavanje proizvodnje kuća za odmor preporučuje se uporaba prosječnih godišnjih najamnina za slične objekte. Godišnja najamnina implicitno odražava prosječno vrijeme korištenja. Iako se stratifikacija čini poželjnom, kuće za odmor mogu se grupirati u jedan sloj. Ako kuće za odmor čine jako mali dio stambenog fonda, može se koristiti ukupna godišnja najamnina običnih stambenih objekata koji se nalaze u istom sloju lokacije. U opravdanim iznimnim slučajevima kad nema stvarnih najamnina ili su one statistički nepouzdane za određene slojeve kuća za odmor, mogu se koristiti druge objektivne metode, kao što je metoda troškova korisnika.

1.4.3.   Smještaj s vremenski ograničenim pravom korištenja

U slučaju stambenih objekata s vremenski ograničenim pravom korištenja agent za prodaju nekretnina prodaje pravo boravka tijekom određenog razdoblja svake godine, u određenom stambenom objektu koji se nalazi na turističkom području, te vodi brigu o upravljanju tom nekretninom. Pravo se jamči potvrdom koja se izdaje nakon početne uplate. S potvrdom se može trgovati po tekućoj cijeni. Za pokrivanje administrativnih troškova potrebno je izvršiti daljnja periodična plaćanja.

Iz ovog opisa proizlazi da početna uplata predstavlja ulaganje, budući da je izdana potvrda slična dionici. To podržava i činjenica da prema pravu najmanje jedne države članice kupac stječe stvarno pravo. Zbog toga se čini korisnim uključiti početnu uplatu među nematerijalna dobra u nacionalnim računima. Nadalje, čini se logičnim smatrati uslugu besplatnog smještaja dividendom u naravi koju plaća agent za prodaju nekretnina.

Temeljni problem predstavlja činjenica da smještaj s vremenski ograničenim pravom korištenja nekretnine zapravo pruža uslugu koja nije uključena u gospodarsku proizvodnju. To logično zahtijeva ispravak. Prije svega, prijedlog prihvaćanja periodičnog plaćanja kao zamjenske vrijednosti implicitno znači da nije unesen ispravak u usluge smještaja, budući da periodično plaćanje pokriva različitu uslugu, tj. troškove upravljanja. Druga teoretska mogućnost je shvaćanje početnog plaćanja kao plaćanje pružene usluge unaprijed, raspoređujući ga na relevantna razdoblja korištenja. Osim statističkih poteškoća, u praktičnoj provedbi ovog modela čini se da postoji proturječnost u pravnim izrazima, budući da tumačenje implicira kupovinu usluge, a ne stjecanje imovine.

Dodatna mogućnost je izvođenje zamjenske vrijednosti iz stvarnih godišnjih najamnina za slične stambene objekte (bez ugostiteljskih usluga). Tom rješenju ide u prilog činjenica da su stambeni objekti s vremenski ograničenim pravom korištenja smješteni u turističkim područjima i postoje istodobno sa stvarno iznajmljenim turističkim apartmanima. U slučaju poteškoća, druge dvije metode koje su predložene za kuće za odmor prihvatljive su i za nekretnine s vremenski ograničenim pravom korištenja. Imputirana najamnina treba se izračunavati na neto osnovi, kako bi se izbjeglo dvostruko računanje troškova pokrivenih periodičnim plaćanjem.

Načelo 10:

U odnosu na smještaj s vremenski ograničenim pravom korištenja primjenjuju se jednaki postupci kao za kuće za odmor.

1.4.4.   Podstanari u slobodnim sobama

U većini država članica velik broj studenata smješten je u slobodnim sobama (sobe za goste). To se često odnosi i na druge mlade ljude ili osobe koje zbog posla moraju biti često biti na putu. Ako je soba dio iznajmljenog stambenog objekta, tj. dana u podnajam, čini se da nema većih problema. Najamnina za slobodnu sobu može se smatrati doprinosom stvarnoj glavnoj najamnini, tj. prijenosom između kućanstava. Međutim, ako je soba dio stambenog objekta u vlasništvu stanara, uključiti najamninu koju plaća podstanar i cijelu imputiranu najamninu značilo bi dvostruko računanje. Vjerojatno bi ispravno rješenje bilo uzeti stvarnu najamninu koju podstanar plaća za postotak površine stambenog objekta u kojem boravi i izračunati najamninu za ostatak objekta. No to možda nije moguće provesti u praksi. Umjesto toga se na najamninu može gledati kao na prijenos koji uključuje raspodjelu troškova stanovanja. To bi bilo slično prvom slučaju u mjeri u kojoj se stvarna najamnina za slobodnu sobu smatra doprinosom imputiranoj glavnoj najamnini. Slijedom tog pristupa bit će potreban ispravak, ako je sektor kućanstava raščlanjen na skupine.

Još je jedno pitanje kako riješiti podnajam više soba. U tom slučaju predlaže se da se pojam podstanari u slobodnim sobama koristi samo kad vlasnik ili glavni najmoprimac i dalje živi u stambenom objektu. U protivnom podstanarstvo treba smatrati odvojenom gospodarskom djelatnošću (stambena usluga ili pansion).

Načelo 11:

Najamnine plaćene za slobodne sobe unutar stambenog objekta smatraju se doprinosom glavnoj najamnini sve dok vlasnik ili glavni najmoprimac žive u stambenom objektu.

1.4.5.   Prazni stambeni objekti

Iznajmljeni stambeni objekt uvijek se smatra korištenim, čak i ako najmoprimac odluči stanovati drugdje. U skladu s općim rješenjem koje je dogovoreno za kuće za odmor i smještaj s vremenski ograničenim pravom korištenja, godišnja najamnina implicitno odražava prosječno vrijeme korištenja. Problem praznih stambenih objekata je dakle ograničen na neiznajmljene stambene objekte u kojima vlasnik ne živi, tj. koji su dostupni za prodaju ili najam. U tim slučajevima se ne pruža usluga stanovanja, tako da treba bilježiti nultu najamninu.

Podaci koji su potrebni za utvrđivanje je li neiznajmljeni objekt prazan mogu se temeljiti na izjavi vlasnika ili susjeda. U nedostatku takvih podataka, namještenost stambenog objekta može se koristiti kao pokazatelj korištenja stambenog objekta. Suprotno tome, nenamješteni stambeni objekti mogu se smatrati praznima, budući da je teško zamisliti da se pruža usluga stanovanja. Praznim stambenim objektima smatraju se i stambeni objekti koji su oduzeti zbog neplaćanja ili koji su kratko vrijeme prazni jer agencija ne može odmah naći novog najmoprimca. Granični slučaj je u potpunosti namješten prazan stambeni objekt koji vlasnik može odmah koristiti. Ovdje je moguće prigovoriti da se usluge stanovanja zapravo ne pružaju ako stambeni objekt u stvarnosti ne koristi vlasnik. Međutim, budući da je taj slučaj usporediv sa slučajem iznajmljenog praznog stambenog objekta, čini se prikladnim navesti najamninu. Stoga se namješteni stambeni objekti u vlasništvu stanara obično smatraju korištenima.

Prazan stambeni objekt svejedno može prouzročiti troškove, kao što su tekući troškovi održavanja, struje, premija osiguranja, poreza itd. Njih je potrebno uključiti u intermedijarnu potrošnju, druge poreze na proizvodnju itd. Kao kad je riječ o poduzetnicima koji ne proizvode usluge, to može dovesti do negativne dodane vrijednosti.

Ako se primjenjuje metoda troškova korisnika, prazne stambene objekte trebalo bi ispravno razlikovati od ostatka stambenog fonda, da se u izračunima ne bi implicitno utjecalo na vrijednost proizvodnje, a da se u obzir uzmu sve komponente troškova, kao što su potrošnja fiksnog kapitala i neto poslovni višak. Na prvi pogled, slučaj praznih stambenih objekata u kontekstu socijalnog stanovanja može zabrinjavati zbog sličnog implicitnog učinka na proizvodnju na temelju pristupa zbroja troškova, koji je relevantan za netržišne sektore koji pružaju socijalno stanovanje. Međutim, očekuje se da će utjecaj u tom slučaju biti beznačajan. Štoviše, prazan stambeni objekt u kontekstu socijalnog stanovanja uvijek se može smatrati zauzetim jer ga može koristiti vlasnik (država ili neprofitne ustanove u službi kućanstava) radi pružanja funkcije socijalne zaštite.

Načelo 12:

Za neiznajmljeni stambeni objekt koji je dostupan za prodaju ili najam računa se najamnina jednaka nuli. S namještenim stambenim objektom u vlasništvu stanara općenito se postupa kao s korištenim stambenim objektom.

1.4.6.   Garaže

Budući da su garaže dio bruto investicija u fiksni kapital, primjereno je uključiti u gospodarsku proizvodnju ne samo usluge onih garaža koje su u najmu, već i izračunati procijenjenu proizvodnju za garaže koje koriste vlasnici. U oba slučaja garaža predstavlja element udobnosti stambenog objekta, kao i sve druge strukture. Jednako važi i za nadstrešnice za automobile i parkirna mjesta, budući da oni vjerojatno imaju istu funkciju.

U stavku 3.75. Priloga A ESA-i 2010. navodi se: „Za garaže koje su smještene odvojeno od stambenih objekata, a koje vlasnik koristi za vlastitu finalnu potrošnju u vezi sa stambenim objektima, izvodi se slična imputacija.”

Obično ima više garaža uz stambene objekte u vlasništvu stanara nego uz iznajmljene stambene objekte. Za primjereno uvrštavanje ove strukturne razlike čini se da je najbolji način koristiti postojanje garaže kao kriterij stratifikacije.

Načelo 13:

Garaže i parkirna mjesta koja se koriste za potrebe finalne potrošnje pružaju usluge koje je potrebno uključiti u usluge stanovanja.

2.   INTERMEDIJARNA POTROŠNJA

Intermedijarna potrošnja mora biti usklađena s proizvodnjom. U skladu s klasifikacijom osobne potrošnje prema namjeni (COICOP), troškove grijanja, vode, struje itd. kao i većinu troškova održavanja i popravaka vezanih uz stanovanje potrebno je knjižiti odvojeno i stoga isključiti iz proizvodnje usluga stanovanja.

Međutim, u praksi je moguće da se razni troškovi, kao i održavanje i popravci, moraju smatrati dijelom usluge najma zato što ih se ne može izdvojiti. To ne bi smjelo utjecati na razinu BND-a, ako se bruto obrada dosljedno izvrši za intermedijarnu potrošnju i proizvodnju.

U odnosu na popravke i održavanje potrebno je razlikovati tri kategorije. Prije svega, poboljšanja postojeće fiksne aktive koja nadilaze zahtjeve redovnog održavanja i popravaka uključuju se u bruto investicije u fiksni kapital (stavak 3.129. Priloga A ESA-i 2010.).

Kao drugo, troškovi redovnog održavanja i popravaka koje vlasnik-stanar mora platiti za uređenje, održavanje i popravak stambenog objekta, koje obično ne obavljaju najmoprimci, smatraju se intermedijarnom potrošnjom u proizvodnji usluga stanovanja (stavak 3.96. Priloga A ESA-i 2010.).

Konačno, čišćenje, uređenje i održavanje stambenog objekta, u mjeri u kojoj su te djelatnosti uobičajene za najmoprimce, isključuju se iz proizvodnje (stavak 3.09. Priloga A ESA-i 2010.). Troškove povezane s tim djelatnostima potrebno je knjižiti neposredno kao finalnu potrošnju kućanstava. U stavku 3.95. Priloga A ESA-i 2010. stoji da izdaci za finalnu potrošnju kućanstva uključuju materijale za manje popravke i unutarnje uređenje stambenih objekata, koje obično obavljaju najmoprimci i vlasnici.

To znači da za stambene objekte u kojima su smješteni vlasnici, intermedijarna potrošnja treba obuhvaćati iste vrste redovitog održavanja i popravaka koje bi najmodavac i inače smatrao intermedijarnom potrošnjom za slične stambene objekte u najmu. Troškove popravaka i održavanja koje obično snose najmoprimci, a ne najmodavci, treba uzeti kao troškove finalne potrošnje kućanstva za najmoprimce i vlasnike-stanare.

Intermedijarna potrošnja za redovito održavanje i popravke povezane sa stambenim objektima u vlasništvu stanara može se izračunati iz direktnih statističkih izvora, kao što su ankete o obiteljskoj potrošnji. Kad se omjer intermedijarne potrošnje i proizvodnje za stambene objekte u vlasništvu stanara jako razlikuje od omjera za sektor najma, potrebno je istražiti razloge razlike. Kad su tu razliku prouzročile razlike u kvaliteti, na primjer niža razina redovnog održavanja za inače slične stambene objekte, imputirane najamnine treba na odgovarajući način prilagoditi.

Intermedijarna potrošnja treba obuhvaćati usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) u skladu s poglavljem 14. Priloga A ESA-i 2010. To obuhvaća intermedijarnu potrošnju kućanstava kao vlasnika stambenih objekata u odnosu na stambene kredite.

Kao što je navedeno u odjeljku 1.4.5., prazni stambeni objekti mogu prouzročiti intermedijarnu potrošnju. Općenito govoreći, naglašava se da je potrebno izbjeći dvostruko računanje intermedijarne potrošnje kad je riječ o stambenim objektima u vlasništvu poslodavaca.

Načelo 14:

Intermedijarna potrošnja utvrđuje se u skladu s pojmom izračuna usluga stanovanja. Općenito bi iz obje stavke bilo potrebno isključiti troškove grijanja, vode, struje itd. Ako se iz praktičnih razloga preporučuje drugi tretman, on je prihvatljiv sve dok ne utječe na razine BNP-a i BND-a.

3.   TRANSAKCIJE S INOZEMSTVOM

U skladu s ESA-om 2010. (stavci 1.63. i 2.29. Priloga A) nerezidentne jedinice smatraju se uvjetno rezidentnim jedinicama u ulozi vlasnika zemljišta ili građevina na ekonomskom području zemlje, ali jedino u pogledu transakcija koje se odnose na spomenuto zemljište ili građevine.

To znači da se usluga koju pruža stambeni objekt u vlasništvu nerezidenta uključuje u gospodarsku proizvodnju lokacije na kojoj se stambeni objekt nalazi. Za stambeni objekt u vlasništvu stanara nerezidenta potrebno je zabilježiti izvoz usluga stanovanja te se odgovarajući neto poslovni višak knjiži kao primarni dohodak plaćen inozemstvu (stavci 3.173. i 4.60. Priloga A ESA-i 2010.).

U odnosu na rezidente koji su vlasnici stambenih objekata u inozemstvu, u stavku 3.75. Priloga A ESA-i 2010. stoji da se „vrijednost najma stambenih objekata u vlasništvu stanara u inozemstvu, npr. vikendica, ne može bilježiti kao dio domaće proizvodnje, već kao uvoz usluga, a odgovarajući neto poslovni višak kao primarni dohodak primljen iz inozemstva.”

Općenito nema puno problema ako se nekretnina u vlasništvu nerezidenta iznajmljuje rezidentu, budući da će se monetarni tok opaziti i uključiti u platnu bilancu. Stambene objekte u vlasništvu stranih rezidenata koji ih koriste treba iskazati posebno. Državljanstvo vlasnika-stanara nije dovoljno za odvajanje rezidenata od nerezidenata. Kuće za odmor u vlasništvu stranih rezidenata vjerojatno će biti najvažnije te bi bilo korisno doći do dogovora između predmetnih država članica o broju nerezidentnih vlasnika. Međutim, općenito nedostaju informacije o nerezidentnim vlasnicima-stanarima. Informacija o rezidentima koji su vlasnici kuća za odmor u inozemstvu još je manje. Kako bi izbjegla nedosljednosti, država članica koja oduzima primarni dohodak za stambene objekte u vlasništvu stanara nerezidenata trebala bi istodobno dodavati primarni dohodak za stambene objekte u inozemstvu u vlasništvu stanara rezidenata.

Posebno pitanje u tom se smislu odnosi na nekretnine s vremenski ograničenim pravom korištenja. Budući da u istom računovodstvenom razdoblju vlasnici takve nekretnine mogu biti rezidenti iz različitih država, direktna alokacija zemlji podrijetla čini se gotovo nemogućom. Slični se rezultati mogu dobiti korištenjem izvodljivijeg pristupa. Prije svega se (procijenjena) dodana vrijednost koju proizvode stambeni objekti s vremenski ograničenim pravom korištenja alocira zemlji podrijetla poduzetnika koji je vlasnik. Nakon toga se od poduzetnika koji je vlasnik mogu zatražiti podaci o državama porijekla vlasnika nekretnine s vremenski ograničenim pravom korištenja koji mogu poslužiti kao ključ raspodjele.

Načelo 15:

U skladu s ESA-om 2010. svi stambeni objekti na gospodarskom području određene države članice doprinose njezinu BDP-u. Neto poslovni višak koji primaju nerezidenti kao vlasnici zemljišta i objekata u toj državi članici potrebno je prikazati kao vlasnički dohodak u inozemstvo, koji je zbog toga potrebno odbiti od BDP-a tijekom prelaska na BND (i obratno). Pod tim neto poslovnim viškom podrazumijeva se neto poslovni višak iz stvarnog i imputiranog najma stambenih objekata. Država članica koja oduzima vlasnički dohodak za stambene objekte u vlasništvu stanara nerezidenata treba istodobno dodavati vlasnički dohodak za stambene objekte u inozemstvu u vlasništvu stanara rezidenata.

---

(1)  Radi usklađenosti sa sustavom ESA 2010. u cijelom ovom tekstu koristi se pojam „najamnina”.

(2)  Načelno je moguće da vlasnici-stanari, pojedinačno ili kolektivno, zaposle nadstojnike zgrada, a da ne uključe druge statističke jedinice, kao što su tvrtke za izdavanje stanova ili poduzeća za upravljanje nekretninama. U takvim bi situacijama proizvodnja sukladno metodi troškova korisnika trebala obuhvaćati naknadu za plaćanje zaposlenika.

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/19

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1950

оd 10. studenoga 2021.

o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pragova za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (1), a posebno njezin članak 68. stavak 1. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi („Sporazum”) plurilateralan je instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose („pragove”) utvrđene u njemu i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi („Sporazum”) plurilateralan je instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose („pragove”) utvrđene u njemu i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. U skladu s člankom 17. Direktive 2014/25/EU Komisija svake dvije godine provjerava odgovaraju li pragovi iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive pragovima utvrđenima u Sporazumu te ih prema potrebi revidira. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. U skladu s člankom 17. Direktive 2014/25/EU Komisija svake dvije godine provjerava odgovaraju li pragovi iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive pragovima utvrđenima u Sporazumu te ih prema potrebi revidira.

| (3) | Pragovi utvrđeni u Direktivi 2014/25/EU revidirani su. U skladu s člankom 68. stavkom 1. Direktive 2009/81/EZ pragove utvrđene u toj direktivi treba uskladiti s revidiranim pragovima iz Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(3)

Pragovi utvrđeni u Direktivi 2014/25/EU revidirani su. U skladu s člankom 68. stavkom 1. Direktive 2009/81/EZ pragove utvrđene u toj direktivi treba uskladiti s revidiranim pragovima iz Direktive 2014/25/EU.

| (4) | Komisija istodobno s revizijom pragova utvrđenih u Direktivi 2004/17/EZ (5) u skladu s člankom 68. stavkom 1. Direktive 2009/81/EZ revidira i pragove utvrđene u članku 8. te direktive. U članku 17. stavku 1. Direktive 2014/25/EU, kojom je stavljena izvan snage Direktiva 2004/17/EZ, zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove, s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za 2022. i 2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(4)

Komisija istodobno s revizijom pragova utvrđenih u Direktivi 2004/17/EZ (5) u skladu s člankom 68. stavkom 1. Direktive 2009/81/EZ revidira i pragove utvrđene u članku 8. te direktive. U članku 17. stavku 1. Direktive 2014/25/EU, kojom je stavljena izvan snage Direktiva 2004/17/EZ, zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove, s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za 2022. i 2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| (5) | Direktivu 2009/81/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Direktivu 2009/81/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Članak 8. Direktive 2009/81/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u točki (a) „428 000 EUR” zamjenjuje se s „431 000 EUR”; |
| --- | --- |

1.

u točki (a) „428 000 EUR” zamjenjuje se s „431 000 EUR”;

| 2. | u točki (b) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se s „5 382 000 EUR”. |
| --- | --- |

2.

u točki (b) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se s „5 382 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 2.

3

(4)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

4

(5)  Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str. 1.).

5

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1951

оd 10. studenoga 2021.

o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za koncesije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/23/EU omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se osiguralo da prag za koncesije utvrđen u članku 8. stavku 1. Direktive 2014/23/EU odgovara pragu za koncesije utvrđenom u Sporazumu, potrebno je revidirati prag utvrđen u toj direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/23/EU omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se osiguralo da prag za koncesije utvrđen u članku 8. stavku 1. Direktive 2014/23/EU odgovara pragu za koncesije utvrđenom u Sporazumu, potrebno je revidirati prag utvrđen u toj direktivi.

| (3) | Člankom 9. stavkom 1. Direktive 2014/23/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 9. stavkom 1. Direktive 2014/23/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| (4) | Direktivu 2014/23/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/23/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 8. stavku 1. Direktive 2014/23/EU „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 2.

3

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/23

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1952

оd 10. studenoga 2021.

o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (1), a posebno njezin članak 6. stavak 5. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/24/EU omogućiti javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se osiguralo da pragovi utvrđeni u članku 4. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2014/24/EU odgovaraju pragovima utvrđenima u Sporazumu, potrebno je revidirati prag utvrđen u toj direktivi. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 2014/24/EU pragovi utvrđeni u članku 13. te direktive trebaju se uskladiti s pragovima utvrđenima u članku 4. točkama (a) i (c) te direktive. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/24/EU omogućiti javnim naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se osiguralo da pragovi utvrđeni u članku 4. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2014/24/EU odgovaraju pragovima utvrđenima u Sporazumu, potrebno je revidirati prag utvrđen u toj direktivi. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 2014/24/EU pragovi utvrđeni u članku 13. te direktive trebaju se uskladiti s pragovima utvrđenima u članku 4. točkama (a) i (c) te direktive.

| (3) | Člankom 6. stavkom 1. Direktive 2014/24/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 6. stavkom 1. Direktive 2014/24/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| (4) | Direktivu 2014/24/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/24/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Direktiva 2014/24/EU mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

(1)

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”;

| (b) | u točki (b) „139 000 EUR” zamjenjuje se sa „140 000 EUR”; |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) „139 000 EUR” zamjenjuje se sa „140 000 EUR”;

| (c) | u točki (c) „214 000 EUR” zamjenjuje se sa „215 000 EUR”; |
| --- | --- |

(c)

u točki (c) „214 000 EUR” zamjenjuje se sa „215 000 EUR”;

| (2) | u članku 13. prvi stavak mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 13. prvi stavak mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”;

| (b) | u točki (b) „214 000 EUR” zamjenjuje se sa „215 000 EUR”. |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) „214 000 EUR” zamjenjuje se sa „215 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 2.

3

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1953

оd 10. studenoga 2021.

o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga te projektne natječaje

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (1), a posebno njezin članak 17. stavak 4. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Izmijenjeni Sporazum o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Sporazum se primjenjuje na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose utvrđene u Sporazumu (dalje u tekstu „pragovi”) i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU omogućiti naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU Komisija svake dvije godine provjerava odgovaraju li pragovi za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga i projektne natječaje iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive pragovima utvrđenima u Sporazumu. S obzirom na to da se vrijednost pragova izračunanih u skladu s člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU razlikuje od vrijednosti pragova iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive, potrebno je revidirati te pragove. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU omogućiti naručiteljima koji je primjenjuju da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU Komisija svake dvije godine provjerava odgovaraju li pragovi za ugovore o javnoj nabavi robe, radova i usluga i projektne natječaje iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive pragovima utvrđenima u Sporazumu. S obzirom na to da se vrijednost pragova izračunanih u skladu s člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU razlikuje od vrijednosti pragova iz članka 15. točaka (a) i (b) te direktive, potrebno je revidirati te pragove.

| (3) | Člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 17. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU zahtijeva se da Komisija svake dvije godine revidira pragove s učinkom od 1. siječnja. Stoga bi se pragovi za razdoblje 2022.–2023. trebali primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| (4) | Direktivu 2014/25/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/25/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Članak 15. Direktive 2014/25/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u točki (a) „428 000 EUR” zamjenjuje se sa „431 000 EUR”; |
| --- | --- |

1.

u točki (a) „428 000 EUR” zamjenjuje se sa „431 000 EUR”;

| 2. | u točki (b) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”. |
| --- | --- |

2.

u točki (b) „5 350 000 EUR” zamjenjuje se sa „5 382 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 2.

3

---

ODLUKE

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/27

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1954

od 9. studenoga 2021.

o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Kraljevina Belgija

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/853 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir prijedlog belgijske vlade,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području.

| (2) | Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025.

| (3) | Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Sophie GRENADE. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Sophie GRENADE.

| (4) | Belgijska vlada predložila je gđu Mirandu ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (glavna tajnica sindikata ABVV-FGTB), kao članicu Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025., |
| --- | --- |

(4)

Belgijska vlada predložila je gđu Mirandu ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (glavna tajnica sindikata ABVV-FGTB), kao članicu Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (glavna tajnica sindikata ABVV-FGTB), imenuje se članicom Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na Dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 15.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1392 od 2. listopada 2020. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. te kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Odluka Vijeća o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. donesena 18. rujna 2020. (SL L 322, 5.10.2020., str. 1.).

2

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/28

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1955

od 9. studenoga 2021.

o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Republika Austrija

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/852 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Odbora regija (1),

uzimajući u obzir prijedlog austrijske vlade,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 3. Ugovora Odbor regija sastoji se od predstavnika regionalnih i lokalnih tijela, koji ili imaju izborni mandat regionalnog ili lokalnog tijela ili su politički odgovorni izabranoj skupštini. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 3. Ugovora Odbor regija sastoji se od predstavnika regionalnih i lokalnih tijela, koji ili imaju izborni mandat regionalnog ili lokalnog tijela ili su politički odgovorni izabranoj skupštini.

| (2) | Vijeće je 10. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 10. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2157 (2) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025.

| (3) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložen g. Markus LINHART. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložen g. Markus LINHART.

| (4) | Austrijska vlada predložila je g. Bernharda BAIERA, predstavnika regionalnog ili lokalnog tijela koje ima izborni mandat lokalnog tijela, Gemeinderat der Stadt Linz (Općinsko vijeće grada Linza), kao člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025., |
| --- | --- |

(4)

Austrijska vlada predložila je g. Bernharda BAIERA, predstavnika regionalnog ili lokalnog tijela koje ima izborni mandat lokalnog tijela, Gemeinderat der Stadt Linz (Općinsko vijeće grada Linza), kao člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Bernhard BAIER, predstavnik regionalnog ili lokalnog tijela koje ima izborni mandat, Gemeinderat der Stadt Linz (Općinsko vijeće grada Linza), imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 13.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2019/2157 od 10. prosinca 2019. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2020. do 25. siječnja 2025. (SL L 327, 17.12.2019., str. 78.).

2

---

Ispravci

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/29

---

Ispravak Uredbe (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te za sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, o izmjeni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 631/2009, (EU) br. 406/2010, (EU) br. 672/2010, (EU) br. 1003/2010, (EU) br. 1005/2010, (EU) br. 1008/2010, (EU) br. 1009/2010, (EU) br. 19/2011, (EU) br. 109/2011, (EU) br. 458/2011, (EU) br. 65/2012, (EU) br. 130/2012, (EU) br. 347/2012, (EU) br. 351/2012, (EU) br. 1230/2012 i (EU) 2015/166

(
  Službeni list Europske unije L 325 od 16. prosinca 2019
  .)

| 1. | Na stranici 1., u bilješci 1.: |
| --- | --- |

1.

Na stranici 1., u bilješci 1.:

umjesto:

| „(1) | SL C 440, 6.12.2018, str. 90.”; |
| --- | --- |

„(1)

treba stajati:

| „(1) | SL C 440, 6.12.2018., str. 90.”. |
| --- | --- |

„(1)

| 2. | Na stranici 2., u uvodnoj izjavi 10., u prvoj rečenici: |
| --- | --- |

2.

Na stranici 2., u uvodnoj izjavi 10., u prvoj rečenici:

umjesto:

„(...) predstavljaju sigurnosne sustave koji imaju veliki potencijal da znatno smanje broj smrtnih slučajeva.”;

treba stajati:

„(...) predstavljaju sigurnosne sustave koji imaju velik potencijal da znatno smanje broj smrtnih slučajeva.”.

| 3. | Na stranici 3., u uvodnoj izjavi 15., u prvoj rečenici: |
| --- | --- |

3.

Na stranici 3., u uvodnoj izjavi 15., u prvoj rečenici:

umjesto:

„Napredni sustavi za kočenje u slučaju opasnosti ili sustavi za zadržavanje u prometnoj traci u slučaju opasnosti u nekim slučajevima možda neće biti potpunosti operativni, posebno zbog manjkavosti cestovne infrastrukture.”;

treba stajati:

„Napredni sustavi za kočenje u slučaju opasnosti ili sustavi za zadržavanje u prometnoj traci u slučaju opasnosti u nekim slučajevima možda neće biti u potpunosti operativni, posebno zbog manjkavosti cestovne infrastrukture.”.

| 4. | Na stranici 4., u uvodnoj izjavi 18., u prvoj rečenici: |
| --- | --- |

4.

Na stranici 4., u uvodnoj izjavi 18., u prvoj rečenici:

umjesto:

„Pravilnike UN-a i njihove izmjene za koje je Unije glasala ili koje primjenjuje, u skladu s Odlukom 97/836/EZ, trebalo bi uključiti u zakonodavstvo Unije o homologaciji tipa.”;

treba stajati:

„Pravilnike UN-a i njihove izmjene za koje je Unija glasala ili koje primjenjuje, u skladu s Odlukom 97/836/EZ, trebalo bi uključiti u zakonodavstvo Unije o homologaciji tipa.”.

| 5. | Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 22., u drugoj rečenici: |
| --- | --- |

5.

Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 22., u drugoj rečenici:

umjesto:

„Međutim, visoki položaj vozača doveo je do povećanog područja mrtvog kuta i lošije izravne vidljivosti oko kabine kamiona.”;

treba stajati:

„Međutim, visok položaj vozača doveo je do povećanog područja mrtvog kuta i lošije izravne vidljivosti oko kabine kamiona.”.

| 6. | Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 26., u drugoj rečenici: |
| --- | --- |

6.

Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 26., u drugoj rečenici:

umjesto:

„Kako bi se u obzir uzeli ti rizici potrebno je na obvezujućoj osnovi primijeniti pravila UN-a ili druge regulatorne akte o kibersigurnosti što je prije moguće nakon njihova stupanja na snagu.”;

treba stajati:

„Kako bi se u obzir uzeli ti rizici, trebalo bi na obvezujućoj osnovi primjenjivati pravilnike UN-a ili druge regulatorne akte o kibersigurnosti što je prije moguće nakon njihova stupanja na snagu.”.

| 7. | Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 32.: |
| --- | --- |

7.

Na stranici 5., u uvodnoj izjavi 32.:

umjesto:

„(...) delegiranim aktima ili provedbenim aktima donesenima na temelju ove uredbe, prijelazne odredbe potrebne su da bi se osiguralo da takve homologacije tipa ne budu proglašene nevažećima.”;

treba stajati:

„(...) delegiranim aktima ili provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, prijelazne odredbe potrebne su da bi se osiguralo da takve homologacije tipa ne budu proglašene nevažećima.”.

| 8. | Na stranici 11., u članku 6. stavku 1. točki (f): |
| --- | --- |

8.

Na stranici 11., u članku 6. stavku 1. točki (f):

umjesto:

| „(f) | sustava za detekciju pri vožnji unatrag; i”; |
| --- | --- |

„(f)

sustava za detekciju pri vožnji unatrag; i”;

treba stajati:

| „(f) | sustavom za detekciju pri vožnji unatrag; i”. |
| --- | --- |

„(f)

sustavom za detekciju pri vožnji unatrag; i”.

| 9. | Na stranici 12., u članku 6. stavku 4. točki (b): |
| --- | --- |

9.

Na stranici 12., u članku 6. stavku 4. točki (b):

umjesto:

| „(b) | nije ih moguće isključiti,”; |
| --- | --- |

„(b)

nije ih moguće isključiti,”;

treba stajati:

| „(b) | nije ih moguće isključiti;”. |
| --- | --- |

„(b)

nije ih moguće isključiti;”.

| 10. | Na stranici 12., u članku 6. stavku 4. točki (d): |
| --- | --- |

10.

Na stranici 12., u članku 6. stavku 4. točki (d):

umjesto:

| „(d) | podaci koje oni mogu snimati mogu stavljaju se na raspolaganje nacionalnim tijelima na temelju prava Unije ...”; |
| --- | --- |

„(d)

podaci koje oni mogu snimati mogu stavljaju se na raspolaganje nacionalnim tijelima na temelju prava Unije ...”;

treba stajati:

| „(d) | podaci koje oni mogu snimati, mogu se staviti na raspolaganje nacionalnim tijelima na temelju prava Unije ...”. |
| --- | --- |

„(d)

podaci koje oni mogu snimati, mogu se staviti na raspolaganje nacionalnim tijelima na temelju prava Unije ...”.

| 11. | Na stranici 12., u članku 7. stavku 4. točki (a): |
| --- | --- |

11.

Na stranici 12., u članku 7. stavku 4. točki (a):

umjesto:

| „(a) | takve je sustave moguće isključiti samo jedan po jedan slijedom postupaka koje poduzima vozač.”; |
| --- | --- |

„(a)

takve je sustave moguće isključiti samo jedan po jedan slijedom postupaka koje poduzima vozač.”;

treba stajati:

| „(a) | takve je sustave moguće isključiti samo jedan po jedan slijedom postupaka koje poduzima vozač;”. |
| --- | --- |

„(a)

takve je sustave moguće isključiti samo jedan po jedan slijedom postupaka koje poduzima vozač;”.

| 12. | Na stranici 13., u članku 8. stavcima 1. i 2. te stavku 3. prvom podstavku: |
| --- | --- |

12.

Na stranici 13., u članku 8. stavcima 1. i 2. te stavku 3. prvom podstavku:

umjesto:

| „1. | Prednji zaštitni sustavi, bilo da se ugrađuju kao izvorna oprema na vozila kategorija M1 i N1 ili su dostupni na tržištu kao zasebne tehničke jedinice za ta vozila, moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u stavku 2. i s tehničkim specifikacijama utvrđenima u provedbenim aktima iz stavka 3. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Prednjim zaštitnim sustavima koji su dostupni na tržištu kao zasebne tehničke jedinice prilažu se detaljan popis tipova, varijanti i izvedbi vozila za koje je za prednji zaštitni sustav provedena homologacija tipa te jasne upute za sastavljanje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o jedinstvenim postupcima i tehničkim specifikacijama za homologaciju tipa prednjih zaštitnih sustava, uključujući tehničke specifikacije koji se odnose na njihovu konstrukciju i ugradnju.”; |
| --- | --- |

3.

treba stajati:

| „1. | Prednji zaštitni sustavi, bilo da se ugrađuju kao izvorna oprema na vozila kategorija M1 i N1 ili su stavljeni na raspolaganje na tržištu kao zasebne tehničke jedinice za ta vozila, moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u stavku 2. i s tehničkim specifikacijama utvrđenima u provedbenim aktima iz stavka 3. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Prednjim zaštitnim sustavima koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu kao zasebne tehničke jedinice prilažu se detaljan popis tipova, varijanti i izvedbi vozila za koje je za prednji zaštitni sustav provedena homologacija tipa te jasne upute za sastavljanje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o jedinstvenim postupcima i tehničkim specifikacijama za homologaciju tipa prednjih zaštitnih sustava, uključujući tehničke specifikacije koje se odnose na njihovu konstrukciju i ugradnju.”. |
| --- | --- |

3.

| 13. | Na stranici 17., u članku 18. stavku 1.: |
| --- | --- |

13.

Na stranici 17., u članku 18. stavku 1.:

umjesto:

| „1. | Uredbe (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009, i (EZ) br. 661/2009 te uredbe (...)”; |
| --- | --- |

„1.

treba stajati:

| „1. | Uredbe (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 te uredbe (...)”. |
| --- | --- |

„1.

| 14. | Prilog I. glasi kako slijedi:


  „PRILOG I.
  Popis pravilnika UN-a iz članka 4. stavka 2.









  Broj pravilnika UN-a | Predmet | Niz izmjena objavljen u SL-u | Upućivanje na SL | Područje primjene obuhvaćeno pravilnikom UN-a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Glavna svjetla koja emitiraju asimetrično kratko svjetlo i/ili dugo svjetlo te su opremljena žaruljama sa žarnom niti kategorije R2 i/ili HS1 | Niz izmjena 02 | SL L 177, 10.7.2010., str. 1. | M, N (1) |
| 3 | Katadiopteri (retroreflektirajući uređaji) za motorna vozila | Niz izmjena 02 | SL L 323, 6.12.2011., str. 1. | M, N, O |
| 4 | Osvjetljenje stražnjih registracijskih tablica motornih vozila i njihovih prikolica | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012., str. 7. | M, N, O |
| 6 | Pokazivači smjera za motorna vozila i njihove prikolice | Niz izmjena 01 | SL L 213, 18.7.2014., str. 1. | M, N, O |
| 7 | Prednja i stražnja (bočna) pozicijska svjetla, kočna svjetla i gabaritna svjetla za motorna vozila i njihove prikolice | Niz izmjena 02 | SL L 285, 30.9.2014., str. 1. | M, N, O |
| 8 | Glavna svjetla za motorna vozila (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 i/ili H11) | Niz izmjena 05 Ispravak 1. Revizije 4. | SL L 177, 10.7.2010., str. 71. | M, N (2) |
| 10 | Elektromagnetska kompatibilnost | Niz izmjena 05 | SL L 41, 17.2.2017., str. 1. | M, N, O |
| 11 | Sastavni dijelovi brava i okova za pričvršćivanje vrata | Niz izmjena 03 | SL L 120, 13.5.2010., str. 1. | M1, N1 |
| 12 | Zaštita vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara | Niz izmjena 04 | SL L 89, 27.3.2013., str. 1. | M1, N1 |
| 13 | Kočenje vozila i prikolica | Niz izmjena 11 | SL L 42, 18.2.2016., str. 1. | M2, M3, N, O (3) |
| 13-H | Kočenje osobnih automobila | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 335, 22.12.2015., str. 1. | M1, N1 |
| 14 | Sidrišta sigurnosnih pojaseva, sustavi sidrišta ISOFIX i sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX | Niz izmjena 07 | SL L 218, 19.8.2015., str. 27. | M, N |
| 16 | Sigurnosni pojasevi, sustavi za vezivanje, sustavi za držanje djeteta i sustavi za držanje djeteta ISOFIX | Niz izmjena 07 | SL L 109, 27.4.2018., str. 1. | M, N |
| 17 | Sjedala, njihova sidrišta i nasloni za glavu | Niz izmjena 08 | SL L 230, 31.8.2010., str. 81. | M, N |
| 18 | Zaštita motornih vozila od neovlaštene uporabe | Niz izmjena 03 | SL L 120, 13.5.2010., str. 29. | M2, M3, N2, N3 |
| 19 | Prednja svjetla za maglu za motorna vozila | Niz izmjena 04 | SL L 250, 22.8.2014., str. 1. | M, N |
| 20 | Glavna svjetla koja emitiraju asimetrično kratko svjetlo ili dugo svjetlo ili oba te su opremljena halogenim žaruljama sa žarnom niti (svjetla H4) | Niz izmjena 03 | SL L 177, 10.7.2010., str. 170. | M, N (4) |
| 21 | Unutarnja oprema vozila | Niz izmjena 01 | SL L 188, 16.7.2008., str. 32. | M1 |
| 23 | Svjetla za vožnju unatrag za motorna vozila i njihove prikolice | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 237, 8.8.2014., str. 1. | M, N, O |
| 25 | Nasloni za glavu, ugrađeni ili ne u sjedala vozila | Niz izmjena 04 Ispravak 2. Revizije 1. | SL L 215, 14.8.2010., str. 1. | M1 |
| 26 | Vanjske izbočine | Niz izmjena 03 | SL L 215, 14.8.2010., str. 27. | M1 |
| 28 | Uređaji i signali za zvučno upozoravanje | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 323, 6.12.2011., str. 33. | M, N |
| 29 | Zaštita putnika u kabini gospodarskog vozila | Niz izmjena 03 | SL L 304, 20.11.2010., str. 21. | N |
| 30 | Pneumatske gume za motorna vozila i njihove prikolice (klasa C1) | Niz izmjena 02 | SL L 307, 23.11.2011., str. 1. | M, N, O |
| 31 | „Sealed beam” glavna svjetla (SB) za motorna vozila, koja emitiraju europski asimetrični kratki ili dugi svjetlosni snop ili oba | Niz izmjena 02 | SL L 185, 17.7.2010., str. 15. | M, N |
| 34 | Sprečavanje rizika od požara (spremnici za tekuće gorivo) | Niz izmjena 03 | SL L 231, 26.8.2016., str. 41. | M, N, O |
| 37 | Žarulje sa žarnom niti za upotrebu u homologiranim svjetlima vozila na motorni pogon i njihovim prikolicama | Niz izmjena 03 | SL L 213, 18.7.2014., str. 36. | M, N, O |
| 38 | Stražnja svjetla za maglu za motorna vozila i njihove prikolice | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012., str. 20. | M, N, O |
| 39 | Brzinomjer i njegova ugradnja | Niz izmjena 01 | SL L 302, 28.11.2018., str. 106. | M, N |
| 43 | Materijali za sigurnosna stakla | Niz izmjena 01 | SL L 42, 12.2.2014., str. 1. | M, N, O |
| 44 | Naprave za držanje djece u motornim vozilima („sustav za držanje djece”) | Niz izmjena 04 | SL L 265, 30.9.2016., str. 1. | M, N |
| 45 | Uređaji za čišćenje glavnih svjetala | Niz izmjena 01 | | M, N |
| 46 | Uređaji za neizravno gledanje i njihova ugradnja | Niz izmjena 04 | SL L 237, 8.8.2014., str. 24. | M, N |
| 48 | Ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u vozila | Niz izmjena 06 | SL L 14, 16.1.2019. str. 42. | M, N, O (5) |
| 54 | Pneumatske gume za gospodarska vozila i njihove prikolice (klase C2 i C3) | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 307, 23.11.2011., str. 2. | M, N, O |
| 55 | Sastavni dijelovi mehaničkih spojnica za skupove vozila | Niz izmjena 01 | SL L 153, 15.6.2016., str. 179. | M, N, O (6) |
| 58 | Uređaji za zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUPD) i njihova ugradnja; zaštita od stražnjeg podlijetanja (RUP) | Niz izmjena 03 | SL L 49, 28.2.2019., str. 1. | M, N, O |
| 61 | Gospodarska vozila s obzirom na njihove vanjske izbočine ispred stražnje stijenke kabine | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 164, 30.6.2010., str. 1. | N |
| 64 | Zamjenska jedinica za privremenu uporabu, sigurnosne gume/pneumatski sustav sa sposobnošću vožnje bez zraka (i sustav praćenja zračnog pritiska u gumama) | Niz izmjena 02 | SL L 310, 26.11.2010., str. 18. | M1, N1 |
| 66 | Čvrstoća nosive konstrukcije velikih putničkih vozila | Niz izmjena 02 | SL L 84, 30.3.2011., str. 1. | M2, M3 |
| 67 | Motorna vozila na ukapljeni naftni plin (LPG) | Niz izmjena 01 | SL L 285, 20.10.2016., str. 1. | M, N |
| 73 | Bočna zaštita teretnih vozila | Niz izmjena 01 | SL L 122, 8.5.2012., str. 1. | N2, N3, O3, O4 |
| 77 | Parkirna svjetla za motorna vozila | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012., str. 21. | M, N |
| 79 | Uređaj za upravljanje | Niz izmjena 03 | SL L 318, 14.12.2018., str. 1. | M, N, O |
| 80 | Sjedala u velikim putničkim vozilima | Niz izmjena 03 | SL L 226, 24.8.2013., str. 20. | M2, M3 |
| 87 | Dnevna svjetla za motorna vozila | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012., str. 24. | M, N |
| 89 | Uređaji za ograničenje brzine | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012., str. 25. | M, N (7) |
| 90 | Zamjenski sklopovi kočnih obloga i obloge za kočnice s bubnjem za motorna vozila i njihove prikolice | Niz izmjena 02 | SL L 185, 13.7.2012., str. 24. | M, N, O |
| 91 | Bočna svjetla za označivanje za motorna vozila i njihove prikolice | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 4, 7.1.2012, str. 27. | M, N, O |
| 93 | Naprave za zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUPD) i njihova ugradnja; zaštita od prednjeg podlijetanja (FUP) | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 185, 17.7.2010., str. 56. | N2, N3 |
| 94 | Zaštita putnika u slučaju čeonog sudara | Niz izmjena 03 | SL L 35, 8.2.2018., str. 1. | M1 |
| 95 | Zaštita putnika u slučaju bočnog sudara | Niz izmjena 03 | SL L 183, 10.7.2015., str. 91. | M1, N1 |
| 97 | Alarmni sustavi za vozila (VAS) | Niz izmjena 01 | SL L 122, 8.5.2012., str. 19. | M1, N1
   (8) |
| 98 | Glavna svjetla na motornim vozilima opremljenim izvorima svjetlosti s izbojem u plinu | Niz izmjena 01 | SL L 176, 14.6.2014., str. 64. | M, N |
| 99 | Izvori svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 285, 30.9.2014., str. 35. | M, N |
| 100 | Električna sigurnost | Niz izmjena 02 | SL L 302, 28.11.2018., str. 114. | M, N |
| 102 | Naprava za spajanje vozila i prikolice (CCD); ugradnja homologiranog tipa naprave za spajanje vozila i prikolice | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 351, 30.12.2008., str. 44. | N2, N3, O3, O4 |
| 104 | Retroreflektirajuće oznake (za teška i duga vozila) | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 75, 14.3.2014., str. 29. | M2, M3, N, O2, O3, O4 |
| 105 | Vozila namijenjena za prijevoz opasnih tvari | Niz izmjena 05 | SL L 4, 7.1.2012., str. 30. | N, O |
| 107 | Vozila M2 i M3 | Niz izmjena 07 | SL L 52, 23.2.2018., str. 1. | M2, M3 |
| 108 | Obnovljene gume za osobna vozila i njihove prikolice | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 181, 4.7.2006., str. 1. | M1, O1, O2 |
| 109 | Obnovljene gume za gospodarska vozila i njihove prikolice. | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 181, 4.7.2006., str. 1. | M2, M3, N, O3, O4 |
| 110 | Posebni sastavni dijelovi za stlačeni prirodni plin (CNG) | Niz izmjena 01 | SL L 166, 30.6.2015., str. 1. | M, N |
| 112 | Glavna svjetla motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba, opremljena žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima | Niz izmjena 01 | SL L 250, 22.8.2014., str. 67. | M, N |
| 114 | Zamjenski zračni jastuk | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 373, 27.12.2006., str. 272. | M1, N1 |
| 115 | Sustav na LPG i CNG za naknadnu ugradnju | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 323, 7.11.2014., str. 91. | M, N |
| 116 | Zaštita motornih vozila od neovlaštene uporabe | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 45, 16.2.2012., str. 1. | M1, N1
   (9) |
| 117 | Gume s obzirom na emisije buke od kotrljanja, prianjanje na mokru površinu i otpor kotrljanja (klase C1, C2 i C3) | Niz izmjena 02 | SL L 218, 12.8.2016., str. 1. | M, N, O |
| 118 | Vatrootpornost unutarnjih materijala u autobusima | Niz izmjena 02 | SL L 102, 21.4.2015., str. 67. | M3 |
| 119 | Svjetla za skretanje | Niz izmjena 01 | SL L 89, 25.3.2014., str. 101. | M, N |
| 121 | Mjesto ugradnje i označavanje ručnih komandi, kontrolnih lampica i indikatora | Niz izmjena 01 | SL L 5, 8.1.2016., str. 9. | M, N |
| 122 | Sustav grijanja vozila | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 164, 30.6.2010., str. 231. | M, N, O |
| 123 | Sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) za motorna vozila | Niz izmjena 01 | SL L 49, 20.2.2019., str. 24. | M, N |
| 124 | Zamjenski kotači | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 375, 27.12.2006., str. 568. | M1, N1, O1, O2 |
| 125 | Prednje vidno polje | Niz izmjena 01 | SL L 20, 25.1.2018., str. 16. | M1 |
| 126 | Pregradni sustavi | Izvorna verzija Pravilnika | | M1 |
| 127 | Sigurnost pješaka | Niz izmjena 02 | | M1, N1 |
| 128 | Izvori svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED) | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 320, 17.12.2018., str. 63. | M, N, O |
| 129 | Poboljšani sustavi za držanje djece | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 97, 29.3.2014., str. 21. | M, N |
| 130 | Upozoravanje o napuštanju prometne trake | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 178, 18.6.2014., str. 29. | M2, M3, N2, N3
   (10) |
| 131 | Napredno kočenje u slučaju opasnosti | Niz izmjena 01 | SL L 214, 19.7.2014., str. 47. | M2, M3, N2, N3
   (11) |
| 134 | Sigurnost vodika | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 129, 17.5.2019., str. 43. | M, N |
| 135 | Bočni udar u stup | Niz izmjena 01 | | M1, N1 |
| 137 | Čelni sudar cijelom širinom | Niz izmjena 01 | | M1 |
| 139 | Pomoć pri kočenju | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 269, 26.10.2018., str. 1. | M1, N1 |
| 140 | Nadzor stabilnosti | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 269, 26.10.2018., str. 17. | M1, N1 |
| 141 | Nadzor tlaka u gumama | Izvorna verzija Pravilnika | SL L 269, 26.10.2018., str. 36. | M1, N1
   (12) |
| 142 | Ugradnja guma | Izvorna verzija Pravilnika | | M1 |
| 145 | Sidrišta za držanje djece | Izvorna verzija Pravilnika | | M1 |
| Napomene uz tablicu

  Nizovi izmjena navedeni u tablici odražavaju verzije koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i njima se ne dovode u pitanje nizovi izmjena s kojima se treba uskladiti na temelju prijelaznih odredbi predviđenih u njima. Usklađivanje s nizom izmjena donesenih nakon određenog niza navedenog u tablici prihvaća se kao alternativa. Datumi navedeni u relevantnim nizovima izmjena pravilnika UN-a navedenih u tablici, povezani s obvezama ugovornih stranaka ,Revidiranog sporazuma iz 1958.՚, koji se odnose na prvu registraciju, stavljanje u uporabu, stavljanje na raspolaganje na tržištu, prodaju, priznavanje homologacija tipa i slične odredbe obvezno se primjenjuju za potrebe članaka 48. i 50. Uredbe (EU) 2018/858, osim ako su u Prilogu II. ovoj Uredbi navedeni alternativni datumi koji se u tom slučaju trebaju primjenjivati. U određenim slučajevima pravilnik UN-a naveden u tablici u svojim prijelaznim odredbama predviđa da ugovorne stranke ,Revidiranog sporazuma iz 1958.՚, kada primjenjuju određeni niz izmjena tog pravilnika UN-a, u svrhu nacionalne ili regionalne homologacije tipa, od utvrđenog datuma nisu dužne prihvatiti ili mogu odbiti prihvatiti tip homologiran u skladu s prethodnim nizom izmjena ili sadržava tekst sa sličnom namjerom i značenjem. To se tumači kao obvezujuća odredba za nacionalna tijela na temelju koje se certifikati o sukladnosti više ne smatraju važećima za potrebe članka 48. Uredbe (EU) 2018/858, osim ako su u Prilogu II. ovoj Uredbe navedeni alternativni datumi koji se u tom slučaju trebaju primjenjivati. |

14.

Prilog I. glasi kako slijedi:

„PRILOG I.

Popis pravilnika UN-a iz članka 4. stavka 2.

Broj pravilnika UN-a

Predmet

Niz izmjena objavljen u SL-u

Upućivanje na SL

Područje primjene obuhvaćeno pravilnikom UN-a

1

Glavna svjetla koja emitiraju asimetrično kratko svjetlo i/ili dugo svjetlo te su opremljena žaruljama sa žarnom niti kategorije R2 i/ili HS1

Niz izmjena 02

SL L 177, 10.7.2010., str. 1.

M, N (1)

3

Katadiopteri (retroreflektirajući uređaji) za motorna vozila

Niz izmjena 02

SL L 323, 6.12.2011., str. 1.

M, N, O

4

Osvjetljenje stražnjih registracijskih tablica motornih vozila i njihovih prikolica

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012., str. 7.

M, N, O

6

Pokazivači smjera za motorna vozila i njihove prikolice

Niz izmjena 01

SL L 213, 18.7.2014., str. 1.

M, N, O

7

Prednja i stražnja (bočna) pozicijska svjetla, kočna svjetla i gabaritna svjetla za motorna vozila i njihove prikolice

Niz izmjena 02

SL L 285, 30.9.2014., str. 1.

M, N, O

8

Glavna svjetla za motorna vozila (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 i/ili H11)

Niz izmjena 05 Ispravak 1. Revizije 4.

SL L 177, 10.7.2010., str. 71.

M, N (2)

10

Elektromagnetska kompatibilnost

Niz izmjena 05

SL L 41, 17.2.2017., str. 1.

M, N, O

11

Sastavni dijelovi brava i okova za pričvršćivanje vrata

Niz izmjena 03

SL L 120, 13.5.2010., str. 1.

M1, N1

12

Zaštita vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara

Niz izmjena 04

SL L 89, 27.3.2013., str. 1.

M1, N1

13

Kočenje vozila i prikolica

Niz izmjena 11

SL L 42, 18.2.2016., str. 1.

M2, M3, N, O (3)

13-H

Kočenje osobnih automobila

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 335, 22.12.2015., str. 1.

M1, N1

14

Sidrišta sigurnosnih pojaseva, sustavi sidrišta ISOFIX i sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX

Niz izmjena 07

SL L 218, 19.8.2015., str. 27.

M, N

16

Sigurnosni pojasevi, sustavi za vezivanje, sustavi za držanje djeteta i sustavi za držanje djeteta ISOFIX

Niz izmjena 07

SL L 109, 27.4.2018., str. 1.

M, N

17

Sjedala, njihova sidrišta i nasloni za glavu

Niz izmjena 08

SL L 230, 31.8.2010., str. 81.

M, N

18

Zaštita motornih vozila od neovlaštene uporabe

Niz izmjena 03

SL L 120, 13.5.2010., str. 29.

M2, M3, N2, N3

19

Prednja svjetla za maglu za motorna vozila

Niz izmjena 04

SL L 250, 22.8.2014., str. 1.

M, N

20

Glavna svjetla koja emitiraju asimetrično kratko svjetlo ili dugo svjetlo ili oba te su opremljena halogenim žaruljama sa žarnom niti (svjetla H4)

Niz izmjena 03

SL L 177, 10.7.2010., str. 170.

M, N (4)

21

Unutarnja oprema vozila

Niz izmjena 01

SL L 188, 16.7.2008., str. 32.

M1

23

Svjetla za vožnju unatrag za motorna vozila i njihove prikolice

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 237, 8.8.2014., str. 1.

M, N, O

25

Nasloni za glavu, ugrađeni ili ne u sjedala vozila

Niz izmjena 04 Ispravak 2. Revizije 1.

SL L 215, 14.8.2010., str. 1.

M1

26

Vanjske izbočine

Niz izmjena 03

SL L 215, 14.8.2010., str. 27.

M1

28

Uređaji i signali za zvučno upozoravanje

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 323, 6.12.2011., str. 33.

M, N

29

Zaštita putnika u kabini gospodarskog vozila

Niz izmjena 03

SL L 304, 20.11.2010., str. 21.

N

30

Pneumatske gume za motorna vozila i njihove prikolice (klasa C1)

Niz izmjena 02

SL L 307, 23.11.2011., str. 1.

M, N, O

31

„Sealed beam” glavna svjetla (SB) za motorna vozila, koja emitiraju europski asimetrični kratki ili dugi svjetlosni snop ili oba

Niz izmjena 02

SL L 185, 17.7.2010., str. 15.

M, N

34

Sprečavanje rizika od požara (spremnici za tekuće gorivo)

Niz izmjena 03

SL L 231, 26.8.2016., str. 41.

M, N, O

37

Žarulje sa žarnom niti za upotrebu u homologiranim svjetlima vozila na motorni pogon i njihovim prikolicama

Niz izmjena 03

SL L 213, 18.7.2014., str. 36.

M, N, O

38

Stražnja svjetla za maglu za motorna vozila i njihove prikolice

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012., str. 20.

M, N, O

39

Brzinomjer i njegova ugradnja

Niz izmjena 01

SL L 302, 28.11.2018., str. 106.

M, N

43

Materijali za sigurnosna stakla

Niz izmjena 01

SL L 42, 12.2.2014., str. 1.

M, N, O

44

Naprave za držanje djece u motornim vozilima („sustav za držanje djece”)

Niz izmjena 04

SL L 265, 30.9.2016., str. 1.

M, N

45

Uređaji za čišćenje glavnih svjetala

Niz izmjena 01

M, N

46

Uređaji za neizravno gledanje i njihova ugradnja

Niz izmjena 04

SL L 237, 8.8.2014., str. 24.

M, N

48

Ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju u vozila

Niz izmjena 06

SL L 14, 16.1.2019. str. 42.

M, N, O (5)

54

Pneumatske gume za gospodarska vozila i njihove prikolice (klase C2 i C3)

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 307, 23.11.2011., str. 2.

M, N, O

55

Sastavni dijelovi mehaničkih spojnica za skupove vozila

Niz izmjena 01

SL L 153, 15.6.2016., str. 179.

M, N, O (6)

58

Uređaji za zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUPD) i njihova ugradnja; zaštita od stražnjeg podlijetanja (RUP)

Niz izmjena 03

SL L 49, 28.2.2019., str. 1.

M, N, O

61

Gospodarska vozila s obzirom na njihove vanjske izbočine ispred stražnje stijenke kabine

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 164, 30.6.2010., str. 1.

N

64

Zamjenska jedinica za privremenu uporabu, sigurnosne gume/pneumatski sustav sa sposobnošću vožnje bez zraka (i sustav praćenja zračnog pritiska u gumama)

Niz izmjena 02

SL L 310, 26.11.2010., str. 18.

M1, N1

66

Čvrstoća nosive konstrukcije velikih putničkih vozila

Niz izmjena 02

SL L 84, 30.3.2011., str. 1.

M2, M3

67

Motorna vozila na ukapljeni naftni plin (LPG)

Niz izmjena 01

SL L 285, 20.10.2016., str. 1.

M, N

73

Bočna zaštita teretnih vozila

Niz izmjena 01

SL L 122, 8.5.2012., str. 1.

N2, N3, O3, O4

77

Parkirna svjetla za motorna vozila

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012., str. 21.

M, N

79

Uređaj za upravljanje

Niz izmjena 03

SL L 318, 14.12.2018., str. 1.

M, N, O

80

Sjedala u velikim putničkim vozilima

Niz izmjena 03

SL L 226, 24.8.2013., str. 20.

M2, M3

87

Dnevna svjetla za motorna vozila

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012., str. 24.

M, N

89

Uređaji za ograničenje brzine

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012., str. 25.

M, N (7)

90

Zamjenski sklopovi kočnih obloga i obloge za kočnice s bubnjem za motorna vozila i njihove prikolice

Niz izmjena 02

SL L 185, 13.7.2012., str. 24.

M, N, O

91

Bočna svjetla za označivanje za motorna vozila i njihove prikolice

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 4, 7.1.2012, str. 27.

M, N, O

93

Naprave za zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUPD) i njihova ugradnja; zaštita od prednjeg podlijetanja (FUP)

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 185, 17.7.2010., str. 56.

N2, N3

94

Zaštita putnika u slučaju čeonog sudara

Niz izmjena 03

SL L 35, 8.2.2018., str. 1.

M1

95

Zaštita putnika u slučaju bočnog sudara

Niz izmjena 03

SL L 183, 10.7.2015., str. 91.

M1, N1

97

Alarmni sustavi za vozila (VAS)

Niz izmjena 01

SL L 122, 8.5.2012., str. 19.

M1, N1
   (8)

98

Glavna svjetla na motornim vozilima opremljenim izvorima svjetlosti s izbojem u plinu

Niz izmjena 01

SL L 176, 14.6.2014., str. 64.

M, N

99

Izvori svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 285, 30.9.2014., str. 35.

M, N

100

Električna sigurnost

Niz izmjena 02

SL L 302, 28.11.2018., str. 114.

M, N

102

Naprava za spajanje vozila i prikolice (CCD); ugradnja homologiranog tipa naprave za spajanje vozila i prikolice

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 351, 30.12.2008., str. 44.

N2, N3, O3, O4

104

Retroreflektirajuće oznake (za teška i duga vozila)

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 75, 14.3.2014., str. 29.

M2, M3, N, O2, O3, O4

105

Vozila namijenjena za prijevoz opasnih tvari

Niz izmjena 05

SL L 4, 7.1.2012., str. 30.

N, O

107

Vozila M2 i M3

Niz izmjena 07

SL L 52, 23.2.2018., str. 1.

M2, M3

108

Obnovljene gume za osobna vozila i njihove prikolice

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 181, 4.7.2006., str. 1.

M1, O1, O2

109

Obnovljene gume za gospodarska vozila i njihove prikolice.

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 181, 4.7.2006., str. 1.

M2, M3, N, O3, O4

110

Posebni sastavni dijelovi za stlačeni prirodni plin (CNG)

Niz izmjena 01

SL L 166, 30.6.2015., str. 1.

M, N

112

Glavna svjetla motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba, opremljena žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima

Niz izmjena 01

SL L 250, 22.8.2014., str. 67.

M, N

114

Zamjenski zračni jastuk

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 373, 27.12.2006., str. 272.

M1, N1

115

Sustav na LPG i CNG za naknadnu ugradnju

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 323, 7.11.2014., str. 91.

M, N

116

Zaštita motornih vozila od neovlaštene uporabe

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 45, 16.2.2012., str. 1.

M1, N1
   (9)

117

Gume s obzirom na emisije buke od kotrljanja, prianjanje na mokru površinu i otpor kotrljanja (klase C1, C2 i C3)

Niz izmjena 02

SL L 218, 12.8.2016., str. 1.

M, N, O

118

Vatrootpornost unutarnjih materijala u autobusima

Niz izmjena 02

SL L 102, 21.4.2015., str. 67.

M3

119

Svjetla za skretanje

Niz izmjena 01

SL L 89, 25.3.2014., str. 101.

M, N

121

Mjesto ugradnje i označavanje ručnih komandi, kontrolnih lampica i indikatora

Niz izmjena 01

SL L 5, 8.1.2016., str. 9.

M, N

122

Sustav grijanja vozila

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 164, 30.6.2010., str. 231.

M, N, O

123

Sustavi prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) za motorna vozila

Niz izmjena 01

SL L 49, 20.2.2019., str. 24.

M, N

124

Zamjenski kotači

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 375, 27.12.2006., str. 568.

M1, N1, O1, O2

125

Prednje vidno polje

Niz izmjena 01

SL L 20, 25.1.2018., str. 16.

M1

126

Pregradni sustavi

Izvorna verzija Pravilnika

M1

127

Sigurnost pješaka

Niz izmjena 02

M1, N1

128

Izvori svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED)

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 320, 17.12.2018., str. 63.

M, N, O

129

Poboljšani sustavi za držanje djece

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 97, 29.3.2014., str. 21.

M, N

130

Upozoravanje o napuštanju prometne trake

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 178, 18.6.2014., str. 29.

M2, M3, N2, N3
   (10)

131

Napredno kočenje u slučaju opasnosti

Niz izmjena 01

SL L 214, 19.7.2014., str. 47.

M2, M3, N2, N3
   (11)

134

Sigurnost vodika

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 129, 17.5.2019., str. 43.

M, N

135

Bočni udar u stup

Niz izmjena 01

M1, N1

137

Čelni sudar cijelom širinom

Niz izmjena 01

M1

139

Pomoć pri kočenju

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 269, 26.10.2018., str. 1.

M1, N1

140

Nadzor stabilnosti

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 269, 26.10.2018., str. 17.

M1, N1

141

Nadzor tlaka u gumama

Izvorna verzija Pravilnika

SL L 269, 26.10.2018., str. 36.

M1, N1
   (12)

142

Ugradnja guma

Izvorna verzija Pravilnika

M1

145

Sidrišta za držanje djece

Izvorna verzija Pravilnika

M1

Napomene uz tablicu

Nizovi izmjena navedeni u tablici odražavaju verzije koje su objavljene u Službenom listu Europske unije i njima se ne dovode u pitanje nizovi izmjena s kojima se treba uskladiti na temelju prijelaznih odredbi predviđenih u njima. Usklađivanje s nizom izmjena donesenih nakon određenog niza navedenog u tablici prihvaća se kao alternativa. Datumi navedeni u relevantnim nizovima izmjena pravilnika UN-a navedenih u tablici, povezani s obvezama ugovornih stranaka ,Revidiranog sporazuma iz 1958.՚, koji se odnose na prvu registraciju, stavljanje u uporabu, stavljanje na raspolaganje na tržištu, prodaju, priznavanje homologacija tipa i slične odredbe obvezno se primjenjuju za potrebe članaka 48. i 50. Uredbe (EU) 2018/858, osim ako su u Prilogu II. ovoj Uredbi navedeni alternativni datumi koji se u tom slučaju trebaju primjenjivati. U određenim slučajevima pravilnik UN-a naveden u tablici u svojim prijelaznim odredbama predviđa da ugovorne stranke ,Revidiranog sporazuma iz 1958.՚, kada primjenjuju određeni niz izmjena tog pravilnika UN-a, u svrhu nacionalne ili regionalne homologacije tipa, od utvrđenog datuma nisu dužne prihvatiti ili mogu odbiti prihvatiti tip homologiran u skladu s prethodnim nizom izmjena ili sadržava tekst sa sličnom namjerom i značenjem. To se tumači kao obvezujuća odredba za nacionalna tijela na temelju koje se certifikati o sukladnosti više ne smatraju važećima za potrebe članka 48. Uredbe (EU) 2018/858, osim ako su u Prilogu II. ovoj Uredbe navedeni alternativni datumi koji se u tom slučaju trebaju primjenjivati.

| 15. | Na stranicama od 24. do 31., u Prilogu II., u naslovu zadnjeg stupca: |
| --- | --- |

15.

Na stranicama od 24. do 31., u Prilogu II., u naslovu zadnjeg stupca:

umjesto:

„Sastavnidio”;

treba stajati:

„Sastavni dio”.

| 16. | Na stranici 25., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A20 Čelni sudar u dio prednje površine”: |
| --- | --- |

16.

Na stranici 25., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A20 Čelni sudar u dio prednje površine”:

umjesto:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1 s najvećom masom ≤ 2 500 kg. Za vozila s najvećom masom > 2 500 kg primjenjuju se datumi u napomeni B.”;

treba stajati:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1 s najvećom masom ≤ 2 500 kg. Za vozila s najvećom masom > 2 500 kg primjenjuju se datumi u napomeni B.”.

| 17. | Na stranici 25., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A25 Bočni udar u stup”: |
| --- | --- |

17.

Na stranici 25., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A25 Bočni udar u stup”:

umjesto:

„Primjenjuje se na sva vozila kategorija M1 i N1, uključujući ona ...”;

treba stajati:

„Primjenjuje se na sva vozila kategorija M1 i N1, uključujući ona ...”.

| 18. | Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A27 Stražnji sudar”: |
| --- | --- |

18.

Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „A27 Stražnji sudar”:

umjesto:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1. Mora se osigurati ...”;

treba stajati:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1. Mora se osigurati ...”.

| 19. | Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Predmet”, u retku „B7 Sustav za detekciju pri vožnji unatrag;”: |
| --- | --- |

19.

Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Predmet”, u retku „B7 Sustav za detekciju pri vožnji unatrag;”:

umjesto:

„B7 Sustav za detekciju pri vožnji unatrag;”;

treba stajati:

„B7 Sustav za detekciju pri vožnji unatrag”.

| 20. | Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „B8 Prednje vidno polje”: |
| --- | --- |

20.

Na stranici 26., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „B8 Prednje vidno polje”:

umjesto:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 i N1”;

treba stajati:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 i N1
  ”.

| 21. | Na stranici 28., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „C13 Nadzor tlaka u gumama za laka vozila”: |
| --- | --- |

21.

Na stranici 28., u Prilogu II., u stupcu „Dodatne posebne tehničke odredbe”, u retku „C13 Nadzor tlaka u gumama za laka vozila”:

umjesto:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1.”;

treba stajati:

„Primjenjuje se na kategorije vozila M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1.”.

| 22. | Na stranici 31., u Prilogu II., u Napomenama uz tablicu: |
| --- | --- |

22.

Na stranici 31., u Prilogu II., u Napomenama uz tablicu:

umjesto:

| „A | : | Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:6. srpnja 2022. |
| --- | --- | --- |
| B | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:6. srpnja 2022.
  Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:
  7.srpnja 2024. |
| C | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:7. srpnja 2024.
  Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

  7. srpnja 2026. |
| D | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:7. siječnja 2026.
  Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

  7. siječnja 2029. |
| X | : | Predmetni sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica odnosi se na navedene kategorije vozila.”; |

„A

:

Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:6. srpnja 2022.

B

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:6. srpnja 2022.

Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

7.srpnja 2024.

C

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:7. srpnja 2024.

Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

7. srpnja 2026.

D

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa:7. siječnja 2026.

Datumi nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica:

7. siječnja 2029.

X

:

Predmetni sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica odnosi se na navedene kategorije vozila.”;

treba stajati:

| „A | : | Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 6. srpnja 2022. |
| --- | --- | --- |
| B | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 6. srpnja 2022.
  Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. srpnja 2024. |
| C | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 7. srpnja 2024.
  Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. srpnja 2026. |
| D | : | Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 7. siječnja 2026.
  Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. siječnja 2029. |
| X | : | Predmetni sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica odnosi se na navedene kategorije vozila.”. |

„A

:

Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 6. srpnja 2022.

B

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 6. srpnja 2022.

Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. srpnja 2024.

C

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 7. srpnja 2024.

Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. srpnja 2026.

D

:

Datum nakon kojeg se odbija dodijeliti EU homologacija tipa: 7. siječnja 2026.

Datum nakon kojeg se zabranjuje registrirati vozilo i zabranjuje stavljanje na tržište i stavljanje u uporabu sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica: 7. siječnja 2029.

X

:

Predmetni sastavni dio ili zasebna tehnička jedinica odnosi se na navedene kategorije vozila.”.

| 23. | Na stranici 32., u Prilogu II., u bilješci 4.: |
| --- | --- |

23.

Na stranici 32., u Prilogu II., u bilješci 4.:

umjesto:

| „(4) | Sljedeća su vozila izuzeta:






  — | vučna vozila za poluprikolicu kategorije N2 čija je najveća masa veća od 3,5 tone, ali nijeveća od 8 tona; |
| --- | --- | --- |

„(4)

—

vučna vozila za poluprikolicu kategorije N2 čija je najveća masa veća od 3,5 tone, ali nijeveća od 8 tona;

| — | vozila kategorija M2 i M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku 2.1.
  Pravilnika UN-a br. 107; |
| --- | --- |

—

vozila kategorija M2 i M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku 2.1.

Pravilnika UN-a br. 107;

| — | zglobni autobusi kategorije M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku






  2.1. | Pravilnika UN-a br. 107;






  — | terenska vozila kategorija M2, M3, N2 i N3; |
| --- | --- | --- | --- |

—

zglobni autobusi kategorije M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku

2.1.

Pravilnika UN-a br. 107;

—

terenska vozila kategorija M2, M3, N2 i N3;

| — | vozila za posebnu namjenu kategorija M2, M3, N2 i N3; i |
| --- | --- |

—

vozila za posebnu namjenu kategorija M2, M3, N2 i N3; i

| — | vozila kategorija M2, M3, N2 i N3 s više od tri osovine.”; |
| --- | --- |

—

vozila kategorija M2, M3, N2 i N3 s više od tri osovine.”;

treba stajati:

| „(4) | Sljedeća su vozila izuzeta:






  — | vučna vozila za poluprikolicu kategorije N2 čija je najveća masa veća od 3,5 tone, ali nije |
| --- | --- | --- |

„(4)

Sljedeća su vozila izuzeta:

—

vučna vozila za poluprikolicu kategorije N2 čija je najveća masa veća od 3,5 tone, ali nije

2

| — | veća od 8 tona, |
| --- | --- |

—

veća od 8 tona,

| — | vozila kategorija M2 i M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku 2.1. |
| --- | --- |

—

vozila kategorija M2 i M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku 2.1.

2

3

| — | Pravilnika UN-a br. 107, |
| --- | --- |

—

Pravilnika UN-a br. 107,

| — | zglobni autobusi kategorije M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku






  — | 2.1. Pravilnika UN-a br. 107,






  — | terenska vozila kategorija M2, M3, N2 i N3, |
| --- | --- | --- | --- |

—

zglobni autobusi kategorije M3 razreda A, razreda I i razreda II kako je definirano u stavku

3

—

2.1. Pravilnika UN-a br. 107,

—

terenska vozila kategorija M2, M3, N2 i N3,

2

3

2

3,

| — | vozila za posebnu namjenu kategorija M2, M3, N2 i N3, i |
| --- | --- |

—

vozila za posebnu namjenu kategorija M2, M3, N2 i N3, i

2

3

2

3,

| — | vozila kategorija M2, M3, N2 i N3 s više od tri osovine.”. |
| --- | --- |

—

vozila kategorija M2, M3, N2 i N3 s više od tri osovine.”.

2

3

2

3

| 24. | Na stranici 33., u Prilogu III., u točki 1. podtočki (a), u bilješci: |
| --- | --- |

24.

Na stranici 33., u Prilogu III., u točki 1. podtočki (a), u bilješci:

umjesto:

| „(*) | Uredba (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, o izmjeni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 631/2009, (EU) br. 406/2010, (EU) br. 672/2010, (EU) br. 1003/2010, (EU) br. 1005/2010, (EU) br. 1008/2010, (EU) br. 1009/2010, (EU) br. 19/2011, (EU) br. 109/2011, (EU) br. 458/2011, (EU) br. 65/2012, (EU) br. 130/2012, (EU) br. 347/2012, (EU) br. 351/2012, (EU) br. 1230/2012 i (EU) 2015/166 (SL L 325, 16.12.2019., str. 1).”; |
| --- | --- |

„(*)

treba stajati:

| „(*) | Uredba (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, o izmjeni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 78/2009, (EZ) br. 79/2009 i (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 631/2009, (EU) br. 406/2010, (EU) br. 672/2010, (EU) br. 1003/2010, (EU) br. 1005/2010, (EU) br. 1008/2010, (EU) br. 1009/2010, (EU) br. 19/2011, (EU) br. 109/2011, (EU) br. 458/2011, (EU) br. 65/2012, (EU) br. 130/2012, (EU) br. 347/2012, (EU) br. 351/2012, (EU) br. 1230/2012 i (EU) 2015/166 (SL L 325, 16.12.2019., str. 1.).”. |
| --- | --- |

„(*)

| 25. | Na stranici 33., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (a) ii., u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

25.

Na stranici 33., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (a) ii., u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 26. | Na stranici 34., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (c) ii., u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

26.

Na stranici 34., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (c) ii., u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 27. | Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (e) ii., u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

27.

Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (e) ii., u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 28. | Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u uvodnom tekstu: |
| --- | --- |

28.

Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u uvodnom tekstu:

umjesto:

| „i. | tablica ‚Dio I.: Vozila kategorije M1’ mijenja se kako slijedi:”; |
| --- | --- |

„i.

tablica ‚Dio I.: Vozila kategorije M1’ mijenja se kako slijedi:”;

treba stajati:

| „i. | tablica ‚Dio I.: Vozila kategorije M1’ mijenja se kako slijedi:”. |
| --- | --- |

„i.

tablica ‚Dio I.: Vozila kategorije M1’ mijenja se kako slijedi:”.

1

| 29. | Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u prvoj alineji, u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

29.

Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u prvoj alineji, u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 30. | Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u drugoj alineji, u trećem stupcu tablice: |
| --- | --- |

30.

Na stranici 35., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) i., u drugoj alineji, u trećem stupcu tablice:

umjesto:

| „— | bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.; |
| --- | --- |

„—

bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.;

| — | Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan); |
| --- | --- |

—

Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan);

| — | propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina); |
| --- | --- |

—

propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina);

| — | Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik; ili |
| --- | --- |

—

Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik; ili

| — | SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”; |
| --- | --- |

—

SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”;

treba stajati:

| „— | bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022., |
| --- | --- |

„—

bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.,

| — | Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan), |
| --- | --- |

—

Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan),

| — | propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina), |
| --- | --- |

—

propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina),

| — | Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik, ili |
| --- | --- |

—

Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik, ili

| — | SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”. |
| --- | --- |

—

SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”.

| 31. | Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u uvodnom tekstu: |
| --- | --- |

31.

Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u uvodnom tekstu:

umjesto:

| „ii. | tablica ‚Dio II. Vozila kategorije N1’ mijenja se kako slijedi:”; |
| --- | --- |

„ii.

tablica ‚Dio II. Vozila kategorije N1’ mijenja se kako slijedi:”;

treba stajati:

| „ii. | tablica ‚Dio II. Vozila kategorije N1’ mijenja se kako slijedi:”. |
| --- | --- |

„ii.

tablica ‚Dio II. Vozila kategorije N1’ mijenja se kako slijedi:”.

1

| 32. | Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u prvoj alineji, u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

32.

Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u prvoj alineji, u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 33. | Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u drugoj alineji, u trećem stupcu tablice: |
| --- | --- |

33.

Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 2. podtočki (f) ii., u drugoj alineji, u trećem stupcu tablice:

umjesto:

| „— | bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.; |
| --- | --- |

„—

bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.;

| — | Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan); |
| --- | --- |

—

Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan);

| — | propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina); |
| --- | --- |

—

propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina);

| — | Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik; ili |
| --- | --- |

—

Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik; ili

| — | SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”; |
| --- | --- |

—

SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”;

treba stajati:

| „— | bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022., |
| --- | --- |

„—

bitnim zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 79/2009 u verziji koja se primjenjuje od 5. srpnja 2022.,

| — | Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan), |
| --- | --- |

—

Dodatak 100 – tehnički standard za sustave za gorivo motornih vozila pogonjenih stlačenim vodikom (Japan),

| — | propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina), |
| --- | --- |

—

propisom GB/T 24549-2009 Električna vozila s gorivnom ćelijom – sigurnosni zahtjevi (Kina),

| — | Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik, ili |
| --- | --- |

—

Međunarodna norma ISO 23273:2013 dio 1.: Funkcionalna sigurnost vozila i dio 2.: Zaštita od opasnosti povezanih s vodikom za vozila koja kao gorivo koriste stlačeni vodik, ili

| — | SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”. |
| --- | --- |

—

SAE J2578 – Opća sigurnost vozila s gorivnim ćelijama”.

| 34. | Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (a) i., u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

34.

Na stranici 36., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (a) i., u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 35. | Na stranici 37., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (b) ii., u prvom stupcu tablice: |
| --- | --- |

35.

Na stranici 37., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (b) ii., u prvom stupcu tablice:

umjesto:

„58.”;

treba stajati:

„58”.

| 36. | Na stranici 37., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (c) iv.: |
| --- | --- |

36.

Na stranici 37., u Prilogu III., u točki 4. podtočki (c) iv.:

umjesto:

| „iv. | dodaje se sljedeća točka:






  ‚5. | Odredbe iz točaka od 1. do 4.2. primjenjuju se i na vozila kategorije M1 koja nisu određena kao vozila za posebnu namjenu, ali su pristupačna za invalidska kolica.’;”; |
| --- | --- | --- |

„iv.

dodaje se sljedeća točka:

‚5.

Odredbe iz točaka od 1. do 4.2. primjenjuju se i na vozila kategorije M1 koja nisu određena kao vozila za posebnu namjenu, ali su pristupačna za invalidska kolica.’;”;

treba stajati:

| „iv. | dodaje se sljedeća točka:






  ‚5. | Odredbe iz točaka od 1. do 4.2. primjenjuju se i na vozila kategorije M1 koja nisu određena kao vozila za posebnu namjenu, ali su pristupačna za invalidska kolica.’;” |
| --- | --- | --- |

„iv.

dodaje se sljedeća točka:

‚5.

Odredbe iz točaka od 1. do 4.2. primjenjuju se i na vozila kategorije M1 koja nisu određena kao vozila za posebnu namjenu, ali su pristupačna za invalidska kolica.’;”

1

---

(1)  Pravilnici UN-a br. 1, 8 i 20 ne primjenjuju se na EU homologaciju tipa vozila.

1

(2)  Pravilnici UN-a br. 1, 8 i 20 ne primjenjuju se na EU homologaciju tipa vozila.

2

(3)  U skladu s pravilnicima UN-a zahtijeva se obvezna ugradnja funkcije nadzora stabilnosti. Međutim, to je obvezno i za vozila kategorije N1.

3

1

(4)  Pravilnici UN-a br. 1, 8 i 20 ne primjenjuju se na EU homologaciju tipa vozila.

4

(5)  Ako je proizvođač vozila naveo da je vozilo prikladno za vuču tereta (točka 2.11.5. u opisnom dokumentu iz članka 24. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/858), a bilo koji dio prikladnog uređaja za mehaničko spajanje vozila bi, bez obzira na to je li ugrađen u tip motornog vozila ili nije, mogao (djelomično) zaklanjati bilo koji dio svjetla i/ili prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice, primjenjuje se sljedeće:

5

| — | — | u uputama za korisnike motornog vozila (npr. vlasnički priručnik, priručnik vozila) jasno se navodi da nije dopuštena ugradnja uređaja za mehaničko spajanje koji se ne može lako ukloniti ili premjestiti, |
| --- | --- | --- |

—

—

u uputama za korisnike motornog vozila (npr. vlasnički priručnik, priručnik vozila) jasno se navodi da nije dopuštena ugradnja uređaja za mehaničko spajanje koji se ne može lako ukloniti ili premjestiti,

| — | — | u uputama se također jasno navodi da se, ako je ugrađen, uređaj za mehaničko spajanje uvijek mora ukloniti ili premjestiti kada se ne upotrebljava, i |
| --- | --- | --- |

—

—

u uputama se također jasno navodi da se, ako je ugrađen, uređaj za mehaničko spajanje uvijek mora ukloniti ili premjestiti kada se ne upotrebljava, i

| — | — | u slučaju homologacije tipa sustava vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 55, osigurava se i potpuna usklađenost s odredbama o uklanjanju, premještanju i/ili alternativnom smještanju u pogledu rasvjetnog sustava i prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice. |
| --- | --- | --- |

—

—

u slučaju homologacije tipa sustava vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 55, osigurava se i potpuna usklađenost s odredbama o uklanjanju, premještanju i/ili alternativnom smještanju u pogledu rasvjetnog sustava i prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice.

(6)  Ako je proizvođač vozila naveo da je vozilo prikladno za vuču tereta (točka 2.11.5. u opisnom dokumentu iz članka 24. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/858), a bilo koji dio prikladnog uređaja za mehaničko spajanje vozila bi, bez obzira na to je li ugrađen u tip motornog vozila ili nije, mogao (djelomično) zaklanjati bilo koji dio svjetla i/ili prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice, primjenjuje se sljedeće:

6

| — | — | u uputama za korisnike motornog vozila (npr. vlasnički priručnik, priručnik vozila) jasno se navodi da nije dopuštena ugradnja uređaja za mehaničko spajanje koji se ne može lako ukloniti ili premjestiti, |
| --- | --- | --- |

—

—

u uputama za korisnike motornog vozila (npr. vlasnički priručnik, priručnik vozila) jasno se navodi da nije dopuštena ugradnja uređaja za mehaničko spajanje koji se ne može lako ukloniti ili premjestiti,

| — | — | u uputama se također jasno navodi da se, ako je ugrađen, uređaj za mehaničko spajanje uvijek mora ukloniti ili premjestiti kada se ne upotrebljava, i |
| --- | --- | --- |

—

—

u uputama se također jasno navodi da se, ako je ugrađen, uređaj za mehaničko spajanje uvijek mora ukloniti ili premjestiti kada se ne upotrebljava, i

| — | — | u slučaju homologacije tipa sustava vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 55, osigurava se i potpuna usklađenost s odredbama o uklanjanju, premještanju i/ili alternativnom smještanju u pogledu rasvjetnog sustava i prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice. |
| --- | --- | --- |

—

—

u slučaju homologacije tipa sustava vozila u skladu s Pravilnikom UN-a br. 55, osigurava se i potpuna usklađenost s odredbama o uklanjanju, premještanju i/ili alternativnom smještanju u pogledu rasvjetnog sustava i prostora za postavljanje i učvršćivanje stražnje registarske pločice.

(7)  Odnosi se samo na uređaje za ograničenje brzine i njihovu obveznu ugradnju u vozila kategorija M2, M3, N2 i N3.

7

2

3

2

3

(8)  Uređaji za sprečavanje neovlaštene upotrebe vozila ugrađuju se na vozila kategorija M1 i N1, a sustavi za imobilizaciju ugrađuju se na vozila kategorije M1.

8

1

1

1

(9)  Uređaji za sprečavanje neovlaštene upotrebe vozila ugrađuju se na vozila kategorija M1 i N1, a sustavi za imobilizaciju ugrađuju se na vozila kategorije M1.

9

1

1

1

(10)  Vidjeti napomenu s objašnjenjem 4 u tablici u Prilogu II.

10

(11)  Vidjeti napomenu s objašnjenjem 4 u tablici u Prilogu II.

11

(12)  Za vozila kategorija M1 s najvećom masom ≤ 3 500 kg i N1, koja nisu opremljena dvostrukim kotačima na osovini.

12

1

1

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/42

---

Ispravak Uredbe (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012

(
  Službeni list Europske unije L 150 od 7. lipnja 2019
  .)

| 1. | Na stranici 18., u članku 6. novom stavku 1a. prvom podstavku: |
| --- | --- |

1.

Na stranici 18., u članku 6. novom stavku 1a. prvom podstavku:

umjesto:

„1.a   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, samo institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima te koje su i GSV institucije ili dio GSV institucije i nemaju društva kćeri moraju ispunjavati zahtjev iz članka 92.a na pojedinačnoj osnovi.”;

treba stajati:

„1.a   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, samo institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima te koje su i GSV subjekti i nemaju društva kćeri moraju ispunjavati zahtjeve iz članka 92.a na pojedinačnoj osnovi.”.

| 2. | Na stranici 20., u članku 11. novom stavku 3a. prvom podstavku: |
| --- | --- |

2.

Na stranici 20., u članku 11. novom stavku 3a. prvom podstavku:

umjesto:

„3.a   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, samo matične institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima te koje su GSV institucije, dio GSV institucije ili dio GSV institucije izvan EU-a moraju ispunjavati uvjete iz članka 92.a ove Uredbe na konsolidiranoj osnovi, u opsegu i na način utvrđen u članku 18. ove Uredbe.”;

treba stajati:

„3.a   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, samo matične institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima te koje su GSV subjekti moraju ispunjavati uvjete iz članka 92.a ove Uredbe na konsolidiranoj osnovi, u opsegu i na način utvrđen u članku 18. ove Uredbe.”.

| 3. | Na stranici 21., u novom članku 12a. drugom i trećem stavku: |
| --- | --- |

3.

Na stranici 21., u novom članku 12a. drugom i trećem stavku:

umjesto:

„Ako je iznos izračunan u skladu s prvim stavkom ovog članka manji od zbroja iznosâ regulatornog kapitala i prihvatljivih obveza iz članka 92.a stavka 1. točke (a) ove Uredbe svih sanacijskih subjekata koji pripadaju toj GSV instituciji, sanacijska tijela postupaju u skladu s člankom 45.d stavkom 3. i člankom 45.h stavkom 2. Direktive 2014/59/EU.

Ako je iznos izračunan u skladu s prvim stavkom ovog članka veći od zbroja iznosâ regulatornog kapitala i prihvatljivih obveza iz članka 92.a stavka 1. točke (a) ove Uredbe svih sanacijskih subjekata koji pripadaju toj GSV instituciji, sanacijska tijela mogu postupati u skladu s člankom 45.d stavkom 3. i člankom 45.h stavkom 2. Direktive 2014/59/EU.”;

treba stajati:

„Ako je iznos izračunan u skladu s prvim stavkom ovog članka manji od zbroja iznosâ regulatornog kapitala i prihvatljivih obveza iz članka 92.a stavka 1. točke (a) ove Uredbe svih sanacijskih subjekata koji pripadaju toj GSV instituciji, sanacijska tijela postupaju u skladu s člankom 45.d stavkom 4. i člankom 45.h stavkom 2. Direktive 2014/59/EU.

Ako je iznos izračunan u skladu s prvim stavkom ovog članka veći od zbroja iznosâ regulatornog kapitala i prihvatljivih obveza iz članka 92.a stavka 1. točke (a) ove Uredbe svih sanacijskih subjekata koji pripadaju toj GSV instituciji, sanacijska tijela mogu postupati u skladu s člankom 45.d stavkom 4. i člankom 45.h stavkom 2. Direktive 2014/59/EU.”.

| 4. | Na stranici 21., u zamijenjenom članku 13. stavku 2.: |
| --- | --- |

4.

Na stranici 21., u zamijenjenom članku 13. stavku 2.:

umjesto:

„2.   Institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV institucije ili koje su dio GSV institucije moraju ispunjavati uvjete iz članka 437.a i članka 447. točke (h) na osnovi konsolidiranog položaja njihove sanacijske grupe.”;

treba stajati:

„2.   Institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV subjekti moraju ispunjavati uvjete iz članka 437.a i članka 447. točke (h) na osnovi konsolidiranog položaja njihove sanacijske grupe.”.

| 5. | Na stranici 23., u zamijenjenom članku 22: |
| --- | --- |

5.

Na stranici 23., u zamijenjenom članku 22:

umjesto:

„Članak 22.

Potkonsolidacija subjekata u trećim zemljama

1.   Institucije kćeri primjenjuju zahtjeve iz članaka 89., 90. i 91. i dijela trećeg, četvrtog i sedmog te povezane zahtjeve za izvješćivanje iz dijela sedmog A na osnovi svojeg potkonsolidiranog položaja ako te institucije imaju instituciju ili financijsku instituciju kao društvo kćer u trećoj zemlji ili ako imaju sudjelujući udio u takvom društvu.

2.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, institucije kćeri mogu ne primjenjivati zahtjeve iz članaka 89., 90 i 91. i dijela trećeg, četvrtog i sedmog te povezane zahtjeve za izvješćivanje iz dijela sedmog A na osnovi svojeg potkonsolidiranog položaja ako je vrijednost ukupne imovine i izvanbilančnih stavki njihovih društava kćeri i sudjelujućih udjela u trećim zemljama manja od 10 % ukupne vrijednosti imovine i izvanbilančnih stavki institucije kćeri.”;

treba stajati:

„Članak 22.

Potkonsolidacija subjekata u trećim zemljama

1.   Institucije kćeri primjenjuju zahtjeve iz članaka 89., 90. i 91. i dijela trećeg, četvrtog i sedmog te povezane zahtjeve za izvješćivanje iz dijela sedmog A na osnovi svojeg potkonsolidiranog položaja ako te institucije ili njihova matična društva, kada je matično društvo financijski holding ili mješoviti financijski holding, imaju instituciju ili financijsku instituciju kao društvo kćer u trećoj zemlji ili ako imaju sudjelujući udio u takvom društvu.

2.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, institucije kćeri mogu ne primjenjivati zahtjeve iz članaka 89., 90 i 91. i dijela trećeg, četvrtog i sedmog te povezane zahtjeve za izvješćivanje iz dijela sedmog A na osnovi svojeg potkonsolidiranog položaja ako je vrijednost ukupne imovine i izvanbilančnih stavki društava kćeri i sudjelujućih udjela u trećim zemljama manja od 10 % ukupne vrijednosti imovine i izvanbilančnih stavki institucije kćeri.”.

| 6. | Na stranici 34., u novom članku 72.e stavku 4. prvom podstavku, u definicijama: |
| --- | --- |

6.

Na stranici 34., u novom članku 72.e stavku 4. prvom podstavku, u definicijama:

umjesto:

| „Lpi | = | iznos stavki prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matična institucija; |
| --- | --- | --- |
| Β | = | postotak instrumenata regulatornog kapitala i stavki prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matično društvo; |
| Oi | = | iznos regulatornog kapitala društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom; |
| Li | = | iznos prihvatljivih obveza društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom; |
| Ri | = | omjer primjenjiv na društvo kćer i na razini njegove sanacijske grupe u skladu s člankom 92.a stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe te člankom 45.d Direktive 2014/59/EU; i ”; |

„Lpi

=

iznos stavki prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matična institucija;

Β

=

postotak instrumenata regulatornog kapitala i stavki prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matično društvo;

Oi

=

iznos regulatornog kapitala društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom;

Li

=

iznos prihvatljivih obveza društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom;

Ri

=

omjer primjenjiv na društvo kćer i na razini njegove sanacijske grupe u skladu s člankom 92.a stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe te člankom 45.d Direktive 2014/59/EU; i ”;

treba stajati:

| „LPi | = | iznos instrumenata prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matična institucija; |
| --- | --- | --- |
| β | = | postotak instrumenata regulatornog kapitala i instrumenata prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matično društvo, izračunanih kao: |
| Oi | = | iznos regulatornog kapitala društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom; |
| Li | = | iznos prihvatljivih obveza društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom; |
| ri | = | omjer primjenjiv na društvo kćer i na razini njegove sanacijske grupe u skladu s člankom 92.a stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe te člankom 45.c stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a) Direktive 2014/59/EU; i ”; |

„LPi

=

iznos instrumenata prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matična institucija;

β

=

postotak instrumenata regulatornog kapitala i instrumenata prihvatljivih obveza koje je izdalo društvo kći i, i koje drži matično društvo, izračunanih kao:

Image 1

Oi

=

iznos regulatornog kapitala društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom;

Li

=

iznos prihvatljivih obveza društva kćeri i, ne uzimajući u obzir odbitak koji je izračunan u skladu s ovim stavkom;

ri

=

omjer primjenjiv na društvo kćer i na razini njegove sanacijske grupe u skladu s člankom 92.a stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe te člankom 45.c stavkom 3. prvim podstavkom točkom (a) Direktive 2014/59/EU; i ”;

| 7. | Na stranici 37., u članku 1. točki 35.: |
| --- | --- |

7.

Na stranici 37., u članku 1. točki 35.:

umjesto:

| „35. | u članku 76. stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  ‚1.   Za potrebe članka 42. točke (a), članka 45. točke (a), članka 57. točke (a), članka 59. točke (a), članka 67. točke (a), članka 69. točke (a) i članka 72.h točke (a), institucije mogu umanjiti iznos duge pozicije u instrumentu kapitala za udio indeksa koji čini ista odnosna izloženost koja se štiti ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
  (...)


  2.   Ako je nadležno tijelo dalo prethodno odobrenje, institucija može upotrijebiti konzervativnu procjenu odnosne izloženosti institucije prema instrumentima koji su uključeni u indekse kao alternativu izračunu svoje izloženosti prema stavkama navedenim u jednoj ili više sljedećih točaka:
  (...)’
  ”; |
| --- | --- |

„35.

u članku 76. stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

‚1.   Za potrebe članka 42. točke (a), članka 45. točke (a), članka 57. točke (a), članka 59. točke (a), članka 67. točke (a), članka 69. točke (a) i članka 72.h točke (a), institucije mogu umanjiti iznos duge pozicije u instrumentu kapitala za udio indeksa koji čini ista odnosna izloženost koja se štiti ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(...)

2.   Ako je nadležno tijelo dalo prethodno odobrenje, institucija može upotrijebiti konzervativnu procjenu odnosne izloženosti institucije prema instrumentima koji su uključeni u indekse kao alternativu izračunu svoje izloženosti prema stavkama navedenim u jednoj ili više sljedećih točaka:

(...)’
  ”;

treba stajati:

| „35. | u članku 76., naslov i stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  ‚Članak 76.

  Indeksna ulaganja u instrumente kapitala i obveze


  1.   Za potrebe članka 42. točke (a), članka 45. točke (a), članka 57. točke (a), članka 59. točke (a), članka 67. točke (a), članka 69. točke (a), članka 72.f točke (a) i članka 72.h točke (a), institucije mogu umanjiti iznos duge pozicije u instrumentu kapitala ili u obvezi za udio indeksa koji čini ista odnosna izloženost koja se štiti ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
  (...)


  2.   Ako je nadležno tijelo dalo prethodno odobrenje, institucija može upotrijebiti konzervativnu procjenu odnosne izloženosti institucije prema instrumentima kapitala ili obvezama koji su uključeni u indekse kao alternativu izračunu svoje izloženosti prema stavkama navedenim u jednoj ili više sljedećih točaka:
  (...)’
  ”. |
| --- | --- |

„35.

u članku 76., naslov i stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

‚Članak 76.

Indeksna ulaganja u instrumente kapitala i obveze

1.   Za potrebe članka 42. točke (a), članka 45. točke (a), članka 57. točke (a), članka 59. točke (a), članka 67. točke (a), članka 69. točke (a), članka 72.f točke (a) i članka 72.h točke (a), institucije mogu umanjiti iznos duge pozicije u instrumentu kapitala ili u obvezi za udio indeksa koji čini ista odnosna izloženost koja se štiti ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(...)

2.   Ako je nadležno tijelo dalo prethodno odobrenje, institucija može upotrijebiti konzervativnu procjenu odnosne izloženosti institucije prema instrumentima kapitala ili obvezama koji su uključeni u indekse kao alternativu izračunu svoje izloženosti prema stavkama navedenim u jednoj ili više sljedećih točaka:

(...)’
  ”.

| 8. | Na stranici 38., u zamijenjenom članku 78. stavku 1. drugom podstavku četvrtoj rečenici: |
| --- | --- |

8.

Na stranici 38., u zamijenjenom članku 78. stavku 1. drugom podstavku četvrtoj rečenici:

umjesto:

„U slučaju instrumenata redovnog osnovnog kapitala taj unaprijed utvrđeni iznos ne smije premašiti 3 % relevantnog izdanja i ne smije premašiti 10 % iznosa za koji redovni osnovni kapital premašuje zbroj kapitalnih zahtjeva za redovni osnovni kapital utvrđenih u ovoj Uredbi, direktivama 2013/36/EU i 2014/59/EU u iznosu koji nadležno tijelo smatra potrebnim.”;

treba stajati:

„U slučaju instrumenata redovnog osnovnog kapitala taj unaprijed utvrđeni iznos ne smije premašiti 3 % relevantnog izdanja i ne smije premašiti 10 % iznosa za koji redovni osnovni kapital premašuje zbroj kapitalnih zahtjeva za redovni osnovni kapital utvrđenih u ovoj Uredbi, direktivama 2013/36/EU i 2014/59/EU i iznosa koji nadležno tijelo smatra potrebnim.”.

| 9. | Na stranici 42., u zamijenjenom članku 82.: |
| --- | --- |

9.

Na stranici 42., u zamijenjenom članku 82.:

umjesto:

„Članak 82.

Kvalificirani dodatni osnovni kapital, osnovni kapital, dopunski kapital i kvalificirani regulatorni kapital

Kvalificirani dodatni osnovni kapital, osnovni kapital, dopunski kapital i kvalificirani regulatorni kapital obuhvaćaju manjinski udio, instrumente dodatnog osnovnog kapitala ili dopunskog kapitala, prema potrebi, i s njima povezanu zadržanu dobit i račune premija na dionice društva kćeri ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| (c) | ti instrumenti u vlasništvu su osoba koje nisu društva uključena u konsolidaciju u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2.”; |
| --- | --- |

(c)

ti instrumenti u vlasništvu su osoba koje nisu društva uključena u konsolidaciju u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2.”;

treba stajati:

„Članak 82.

Kvalificirani dodatni osnovni kapital, osnovni kapital, dopunski kapital i kvalificirani regulatorni kapital

Kvalificirani dodatni osnovni kapital, osnovni kapital, dopunski kapital i kvalificirani regulatorni kapital obuhvaćaju manjinski udio, instrumente dodatnog osnovnog kapitala ili dopunskog kapitala, prema potrebi, i s njima povezane račune premija na dionice društva kćeri ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| (c) | stavke redovnog osnovnog kapitala, stavke dodatnog osnovnog kapitala i stavke dopunskog kapitala navedene u uvodnom dijelu ovog stavka u vlasništvu su osoba koje nisu društva uključena u konsolidaciju u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2.”. |
| --- | --- |

(c)

stavke redovnog osnovnog kapitala, stavke dodatnog osnovnog kapitala i stavke dopunskog kapitala navedene u uvodnom dijelu ovog stavka u vlasništvu su osoba koje nisu društva uključena u konsolidaciju u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2.”.

| 10. | Na stranici 43., u novom članku 92.a stavku 1. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

10.

Na stranici 43., u novom članku 92.a stavku 1. uvodnom dijelu:

umjesto:

„1.   U skladu s člancima 93. i 94. i iznimkama iz stavka 2. ovog članka, institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV institucija ili dio GSV institucije moraju ispunjavati u svakom trenutku sljedeće zahtjeve za regulatorni kapital i prihvatljive obveze:”;

treba stajati:

„1.   U skladu s člancima 93. i 94. i iznimkama iz stavka 2. ovog članka, institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV subjekti moraju ispunjavati u svakom trenutku sljedeće zahtjeve za regulatorni kapital i prihvatljive obveze:”.

| 11. | Na stranici 44., u novom članku 92.a stavku 3.: |
| --- | --- |

11.

Na stranici 44., u novom članku 92.a stavku 3.:

umjesto:

„3.   Ako ukupni iznos koji proizlazi iz primjene zahtjeva utvrđenog u stavku 1. točki (a) ovog članka na svaki sanacijski subjekt iste GSV institucije premašuje zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze izračunan u skladu s člankom 12.a ove Uredbe, sanacijsko tijelo matične institucije iz EU-a može, nakon savjetovanja s ostalim relevantnim sanacijskim tijelima, postupiti u skladu s člankom 45.d stavkom 4. ili člankom 45.h stavkom 1. Direktive 2014/59/EU.”;

treba stajati:

„3.   Ako ukupni iznos koji proizlazi iz primjene zahtjeva utvrđenog u stavku 1. točki (a) ovog članka na svaki sanacijski subjekt iste GSV institucije premašuje zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze izračunan u skladu s člankom 12.a ove Uredbe, sanacijsko tijelo matične institucije iz EU-a može, nakon savjetovanja s ostalim relevantnim sanacijskim tijelima, postupiti u skladu s člankom 45.d stavkom 4. ili člankom 45.h stavkom 2. Direktive 2014/59/EU.”.

| 12. | Na stranici 68., u novom članku 279.a stavku 1. točki (a), u definicijama: |
| --- | --- |

12.

Na stranici 68., u novom članku 279.a stavku 1. točki (a), u definicijama:

umjesto:

| „T | = | datum isteka opcije; za opcije koje se mogu izvršiti samo na jedan budući datum, datum isteka jednak je tom datumu; za opcije koje se mogu izvršiti na više budućih datuma, datum isteka jednak je posljednjem od tih datuma; datum isteka izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i ”; |
| --- | --- | --- |

„T

=

datum isteka opcije; za opcije koje se mogu izvršiti samo na jedan budući datum, datum isteka jednak je tom datumu; za opcije koje se mogu izvršiti na više budućih datuma, datum isteka jednak je posljednjem od tih datuma; datum isteka izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i ”;

treba stajati:

| „T | = | razdoblje između datuma isteka opcije (Texp) i izvještajnog datuma; za opcije koje se mogu izvršiti samo na jedan budući datum, Texp jednak je tom datumu; za opcije koje se mogu izvršiti na više budućih datuma, Texp jednak je posljednjem od tih datuma; Texp izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i ”. |
| --- | --- | --- |

„T

=

razdoblje između datuma isteka opcije (Texp) i izvještajnog datuma; za opcije koje se mogu izvršiti samo na jedan budući datum, Texp jednak je tom datumu; za opcije koje se mogu izvršiti na više budućih datuma, Texp jednak je posljednjem od tih datuma; Texp izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i ”.

| 13. | Na stranici 70., u novom članku 279.b stavku 1. točki (a), u formuli: |
| --- | --- |

13.

Na stranici 70., u novom članku 279.b stavku 1. točki (a), u formuli:

umjesto:

„

  Image 2

pri čemu je:

| R | = | regulatorna diskontna stopa; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | razdoblje od datuma početka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i |
| E | = | razdoblje od datuma završetka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima.”; |

R

=

regulatorna diskontna stopa; R = 5 %;

S

=

razdoblje od datuma početka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i

E

=

razdoblje od datuma završetka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima.”;

treba stajati:

„

  Image 3

pri čemu je:

| R | = | regulatorna diskontna stopa; R = 5 %; |
| --- | --- | --- |
| S | = | razdoblje od datuma početka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; |
| E | = | razdoblje od datuma završetka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i |
| Jedna poslovna godina | = | jedna godina izražena u radnim danima uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima.”. |

R

=

regulatorna diskontna stopa; R = 5 %;

S

=

razdoblje od datuma početka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima;

E

=

razdoblje od datuma završetka transakcije do izvještajnog datuma, a izražava se u godinama uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima; i

Jedna poslovna godina

=

jedna godina izražena u radnim danima uz primjenu odgovarajućeg dogovora o radnim danima.”.

| 14. | Na stranici 73., u novom članku 280.a stavku 3., u formuli: |
| --- | --- |

14.

Na stranici 73., u novom članku 280.a stavku 3., u formuli:

umjesto:

„

  Image 4

  ”;

treba stajati:

„

  Image 5

  ”.

| 15. | Na stranici 75., u novom članku 280.c stavku 3., u formuli: |
| --- | --- |

15.

Na stranici 75., u novom članku 280.c stavku 3., u formuli:

umjesto:

„

  Image 6

  ”;

treba stajati:

„

  Image 7

  ”.

| 16. | Na stranici 77., u novom članku 280.d stavku 3., u formuli: |
| --- | --- |

16.

Na stranici 77., u novom članku 280.d stavku 3., u formuli:

umjesto:

„

  Image 8

  ”;

treba stajati:

„

  Image 9

  ”.

| 17. | Na stranici 77., u novom članku 280.d. stavku 4., u formuli: |
| --- | --- |

17.

Na stranici 77., u novom članku 280.d. stavku 4., u formuli:

umjesto:

„

  Image 10

  ”;

treba stajati:

„

  Image 11

  ”.

| 18. | Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 1., u formuli: |
| --- | --- |

18.

Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 1., u formuli:

umjesto:

„

  Image 12

  ”;

treba stajati:

„

  Image 13

  ”.

| 19. | Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 4., u formuli: |
| --- | --- |

19.

Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 4., u formuli:

umjesto:

„

  Image 14

  ”;

treba stajati:

„

  Image 15

  ”.

| 20. | Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 5., u definicijama: |
| --- | --- |

20.

Na stranici 78., u novom članku 280.e stavku 5., u definicijama:

umjesto:

| „ | = | regulatorni faktor koji se primjenjuje na robnu referentnu vrstu k; ako robna referentna vrsta k odgovara transakcijama raspoređenima u skup za zaštitu iz članka 277.a stavka 1. točke (e) podtočke i., osim transakcija koje se odnose na električnu energiju,



  ; za transakcije koje se odnose na električnu energiju



  ;”; |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

Image 17

Image 18

treba stajati:

| „ | = | regulatorni faktor koji se primjenjuje na robnu referentnu vrstu k; ako robna referentna vrsta k odgovara transakcijama raspoređenima u skup za zaštitu iz članka 277.a stavka 1. točke (e), osim transakcija koje se odnose na električnu energiju,



  ; za transakcije koje se odnose na električnu energiju



  ;”. |
| --- | --- | --- |

Image 19

=

Image 20

Image 21

| 21. | Na stranici 89., u novom članku 325.a stavku 2. točki (c): |
| --- | --- |

21.

Na stranici 89., u novom članku 325.a stavku 2. točki (c):

umjesto:

| „(c) | sve pozicije vrednuju se po tržišnim vrijednostima na taj datum, osim pozicija iz točke (b); ako nije dostupna tržišna vrijednost pozicije na određeni datum, institucije uzimaju fer vrijednost te pozicije na taj datum; ako fer vrijednost i tržišna vrijednost pozicije na određeni datum nisu dostupne, institucije za tu poziciju uzimaju njezinu posljednju tržišnu vrijednost ili fer vrijednost;”; |
| --- | --- |

„(c)

sve pozicije vrednuju se po tržišnim vrijednostima na taj datum, osim pozicija iz točke (b); ako nije dostupna tržišna vrijednost pozicije na određeni datum, institucije uzimaju fer vrijednost te pozicije na taj datum; ako fer vrijednost i tržišna vrijednost pozicije na određeni datum nisu dostupne, institucije za tu poziciju uzimaju njezinu posljednju tržišnu vrijednost ili fer vrijednost;”;

treba stajati:

| „(c) | sve pozicije vrednuju se po tržišnim vrijednostima na taj datum, osim pozicija iz točke (b); ako nije dostupna tržišna vrijednost pozicije iz knjige trgovanja na određeni datum, institucije uzimaju fer vrijednost te pozicije iz knjige trgovanja na taj datum; ako fer vrijednost i tržišna vrijednost pozicije iz knjige trgovanja na određeni datum nisu dostupne, institucije za tu poziciju uzimaju njezinu posljednju tržišnu vrijednost ili fer vrijednost;”. |
| --- | --- |

„(c)

sve pozicije vrednuju se po tržišnim vrijednostima na taj datum, osim pozicija iz točke (b); ako nije dostupna tržišna vrijednost pozicije iz knjige trgovanja na određeni datum, institucije uzimaju fer vrijednost te pozicije iz knjige trgovanja na taj datum; ako fer vrijednost i tržišna vrijednost pozicije iz knjige trgovanja na određeni datum nisu dostupne, institucije za tu poziciju uzimaju njezinu posljednju tržišnu vrijednost ili fer vrijednost;”.

| 22. | Na stranici 93., u novom članku 325.f stavku 8., u definicijama: |
| --- | --- |

22.

Na stranici 93., u novom članku 325.f stavku 8., u definicijama:

umjesto:

„Sb = ∑k WSk za sve faktore rizika u razredu b, a Sc = ∑k WSk u razredu c; ako te vrijednosti za S
  b
  i S
  c
  daju negativni broj za ukupni zbroj
  Image 22
  , institucija izračunava kapitalne zahtjeve za delta-rizik ili vega-rizik za određenu kategoriju rizika primjenom alternativne specifikacije, pri čemu je”;

treba stajati:

„ Sb = ∑k WSk za sve faktore rizika u razredu b, a Sc = ∑k WSk u razredu c; ako te vrijednosti za S
  b
  i S
  c
  daju negativni broj za ukupni zbroj
  Image 23

  , institucija izračunava kapitalne zahtjeve za delta-rizik ili vega-rizik za određenu kategoriju rizika primjenom alternativne specifikacije, pri čemu je”.

| 23. | Na stranici 100., u novom članku 325.r stavku 4., u definicijama: |
| --- | --- |

23.

Na stranici 100., u novom članku 325.r stavku 4., u definicijama:

umjesto:

| „Vi (.) | = | tržišna vrijednost instrumenta ,i’ kao funkcija faktora rizika k; i ”; |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržišna vrijednost instrumenta ,i’ kao funkcija faktora rizika k; i ”;

treba stajati:

| „Vi (.) | = | funkcija za određivanje cijene instrumenta ,i’; i”. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkcija za određivanje cijene instrumenta ,i’; i”.

| 24. | Na stranici 100., u novom članku 325.r stavku 5., u definicijama: |
| --- | --- |

24.

Na stranici 100., u novom članku 325.r stavku 5., u definicijama:

umjesto:

| „Vi (.) | = | tržišna vrijednost instrumenta ,i’ kao funkcija faktora rizika k; i ”; |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

tržišna vrijednost instrumenta ,i’ kao funkcija faktora rizika k; i ”;

treba stajati:

| „Vi (.) | = | funkcija za određivanje cijene instrumenta ,i’; i”. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

funkcija za određivanje cijene instrumenta ,i’; i”.

| 25. | Na stranici 101., u novom članku 325.s stavku 1., u formuli: |
| --- | --- |

25.

Na stranici 101., u novom članku 325.s stavku 1., u formuli:

umjesto:

„

  Image 24

  ”;

treba stajati:

„

  Image 25

  ”.

| 26. | Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 1., u definicijama: |
| --- | --- |

26.

Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 1., u definicijama:

umjesto:

| „Vnotional | = | zamišljeni iznos instrumenta; |
| --- | --- | --- |
| P & Llong | = | izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici s negativnim predznakom; i |
| Adjustmentlong | = | iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u izraz Adjustmentlong unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja s negativnim predznakom.”; |

„Vnotional

=

zamišljeni iznos instrumenta;

P & Llong

=

izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici s negativnim predznakom; i

Adjustmentlong

=

iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u izraz Adjustmentlong unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja s negativnim predznakom.”;

treba stajati:

| „Vnotional | = | zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost; |
| --- | --- | --- |
| P & Llong | = | izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici se u formulu unose s negativnim predznakom; i |
| Adjustmentlong | = | ako je instrument iz kojeg proizlazi izloženost izvedeni instrument, iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja se u formulu unose s negativnim predznakom.”. |

„Vnotional

=

zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost;

P & Llong

=

izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici se u formulu unose s negativnim predznakom; i

Adjustmentlong

=

ako je instrument iz kojeg proizlazi izloženost izvedeni instrument, iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja se u formulu unose s negativnim predznakom.”.

| 27. | Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 2., u definicijama: |
| --- | --- |

27.

Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 2., u definicijama:

umjesto:

| „Vnotional | = | zamišljeni iznos instrumenta koji se u formulu unosi s negativnim predznakom; |
| --- | --- | --- |

„Vnotional

=

zamišljeni iznos instrumenta koji se u formulu unosi s negativnim predznakom;

(...)

| Adjustmentshort | = | iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u izraz Adjustmentshort unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u izraz Adjustmentshort unose s negativnim predznakom.”; |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u izraz Adjustmentshort unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u izraz Adjustmentshort unose s negativnim predznakom.”;

treba stajati:

| „Vnotional | = | zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost koji se u formulu unosi s negativnim predznakom; |
| --- | --- | --- |

„Vnotional

=

zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost koji se u formulu unosi s negativnim predznakom;

(...)

| Adjustmentshort | = | ako je instrument iz kojeg proizlazi izloženost izvedeni instrument, iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u formulu unose s negativnim predznakom.”. |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

ako je instrument iz kojeg proizlazi izloženost izvedeni instrument, iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u formulu unose s negativnim predznakom.”.

| 28. | Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 4.: |
| --- | --- |

28.

Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 4.:

umjesto:

„4.   Za potrebe izračuna iz stavaka 1. i 2. zamišljeni iznosi utvrđuju se kako slijedi:

| (a) | u slučaju dužničkih instrumenata zamišljeni iznos jest nominalna vrijednost dužničkog instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju dužničkih instrumenata zamišljeni iznos jest nominalna vrijednost dužničkog instrumenta;

| (b) | u slučaju izvedenih instrumenata s odnosnim dužničkim vrijednosnim papirima zamišljeni iznos jest zamišljeni iznos izvedenog instrumenta.”; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju izvedenih instrumenata s odnosnim dužničkim vrijednosnim papirima zamišljeni iznos jest zamišljeni iznos izvedenog instrumenta.”;

treba stajati:

„4.   Za potrebe izračuna iz stavaka 1. i 2. zamišljeni iznosi utvrđuju se kako slijedi:

| (a) | u slučaju obveznice zamišljeni iznos jest nominalna vrijednost obveznice; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju obveznice zamišljeni iznos jest nominalna vrijednost obveznice;

| (b) | u slučaju prodane opcije prodaje obveznice zamišljeni iznos jest zamišljeni iznos opcije; u slučaju prodane opcije kupnje obveznice zamišljeni iznos jest 0.”. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju prodane opcije prodaje obveznice zamišljeni iznos jest zamišljeni iznos opcije; u slučaju prodane opcije kupnje obveznice zamišljeni iznos jest 0.”.

| 29. | Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 5.: |
| --- | --- |

29.

Na stranici 104., u novom članku 325.w stavku 5.:

umjesto:

„5.   Umjesto korištenja formulama navedenima u stavcima 1. i 2., institucije izračunavaju bruto JTD iznose za izloženosti prema vlasničkim instrumentima na sljedeći način:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

pri čemu je:

| JTDlong | = | bruto JTD iznos za dugu izloženost; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | bruto JTD iznos za kratku izloženost; i |
| V | = | fer vrijednost vlasničkog instrumenta ili, u slučaju izvedenih instrumenata s odnosnim vlasničkim instrumentima, fer vrijednost odnosnog vlasničkog instrumenta.”; |

JTDlong

=

bruto JTD iznos za dugu izloženost;

JTDshort

=

bruto JTD iznos za kratku izloženost; i

V

=

fer vrijednost vlasničkog instrumenta ili, u slučaju izvedenih instrumenata s odnosnim vlasničkim instrumentima, fer vrijednost odnosnog vlasničkog instrumenta.”;

treba stajati:

„5.   Institucije izračunavaju bruto JTD iznose za izloženosti prema vlasničkim instrumentima na sljedeći način:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

pri čemu je:

| JTDlong | = | bruto JTD iznos za dugu izloženost; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost; zamišljeni iznos jest fer vrijednost vlasničkog instrumenta za gotovinske vlasničke instrumente; za JTDshort formulu zamišljeni iznos instrumenta unosi se u formulu s negativnim predznakom; |
| P&Llong | = | izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici s negativnim predznakom; |
| Adjustmentlong | = | iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja se u formulu unose s negativnim predznakom; |
| JTDshort | = | bruto JTD iznos za kratku izloženost; |
| P&Lshort | = | izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara kratku izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici se u formulu unose s negativnim predznakom; i |
| Adjustmentshort | = | iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u formulu unose s negativnim predznakom.”. |

JTDlong

=

bruto JTD iznos za dugu izloženost;

Vnotional

=

zamišljeni iznos instrumenta iz kojeg proizlazi izloženost; zamišljeni iznos jest fer vrijednost vlasničkog instrumenta za gotovinske vlasničke instrumente; za JTDshort formulu zamišljeni iznos instrumenta unosi se u formulu s negativnim predznakom;

P&Llong

=

izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara dugu izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici s negativnim predznakom;

Adjustmentlong

=

iznos za koji će se zbog strukture izvedenice gubitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; povećanja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a smanjenja se u formulu unose s negativnim predznakom;

JTDshort

=

bruto JTD iznos za kratku izloženost;

P&Lshort

=

izraz kojim se prilagođuju dobici ili gubici koje je institucija već uzela u obzir zbog promjena fer vrijednosti instrumenta koji stvara kratku izloženost; dobici se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a gubici se u formulu unose s negativnim predznakom; i

Adjustmentshort

=

iznos za koji će se zbog strukture izvedenice dobitak institucije u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza povećati ili smanjiti u odnosu na potpuni gubitak odnosnog instrumenta; smanjenja se u formulu unose s pozitivnim predznakom, a povećanja se u formulu unose s negativnim predznakom.”.

| 30. | Na stranici 105., u novom članku 325.w stavku 8. prvom podstavku točki (a): |
| --- | --- |

30.

Na stranici 105., u novom članku 325.w stavku 8. prvom podstavku točki (a):

umjesto:

| „(a) | način na koji institucije trebaju izračunati JTD iznose za različite vrste instrumenata u skladu s ovim člankom;”; |
| --- | --- |

„(a)

način na koji institucije trebaju izračunati JTD iznose za različite vrste instrumenata u skladu s ovim člankom;”;

treba stajati:

| „(a) | način na koji institucije trebaju odrediti sastavnice P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong i Adjustmentshort pri izračunavanju JTD iznosa za različite vrste instrumenata u skladu s ovim člankom;”. |
| --- | --- |

„(a)

način na koji institucije trebaju odrediti sastavnice P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong i Adjustmentshort pri izračunavanju JTD iznosa za različite vrste instrumenata u skladu s ovim člankom;”.

long

short

long

short

| 31. | Na stranici 106., u novom članku 325.y stavku 4. prvom podstavku, u definiciji: |
| --- | --- |

31.

Na stranici 106., u novom članku 325.y stavku 4. prvom podstavku, u definiciji:

umjesto:

„

  Image 26

  ”;

treba stajati:

„

  Image 27

  ”.

| 32. | Na stranici 109., u novom članku 325.ad stavku 4., u formuli: |
| --- | --- |

32.

Na stranici 109., u novom članku 325.ad stavku 4., u formuli:

umjesto:

„

  Image 28

  ”;

treba stajati:

„

  Image 29

  ”.

| 33. | Na stranici 115., u članku 325.an stavku 1., u definicijama: |
| --- | --- |

33.

Na stranici 115., u članku 325.an stavku 1., u definicijama:

umjesto:

„ρkl(thranche) jednak je 1 ako su ...”;

treba stajati:

„ρkl(tranche) jednak je 1 ako su ...”.

| 34. | Na stranici 121., u članku 325.ay stavku 1. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

34.

Na stranici 121., u članku 325.ay stavku 1. uvodnom dijelu:

umjesto:

„1.   Korelacijski parametar rkl između osjetljivosti na vega-rizik unutar istog razreda kategorije općeg kamatnog rizika (GIRR) određuje se kako slijedi:”;

treba stajati:

„1.   Korelacijski parametar ρkl između osjetljivosti na vega-rizik unutar istog razreda kategorije općeg kamatnog rizika (GIRR) određuje se kako slijedi:”.

| 35. | Na stranici 124., u novom članku 325.bb stavku 1. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

35.

Na stranici 124., u novom članku 325.bb stavku 1. uvodnom dijelu:

umjesto:

„1.   Institucije izračunavaju mjeru rizika očekivanog manjka iz članka 325.ba stavka 1. točke (a) za svaki određeni datum ,t’ i za svaki određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja kako slijedi:”;

treba stajati:

„1.   Institucije izračunavaju mjeru rizika očekivanog manjka iz članka 325.ba stavka 1. točke (a) za svaki određeni datum ,t’ i za svaki određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja i iz knjige pozicija kojima se ne trguje, a koje su podložne valutnom riziku i robnom riziku kako slijedi:”.

| 36. | Na stranici 125., u novom članku 325.bc stavku 1. točki (c) uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

36.

Na stranici 125., u novom članku 325.bc stavku 1. točki (c) uvodnom dijelu:

umjesto:

| „(c) | za određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja, institucija izračunava mjeru djelomičnog očekivanog manjka u vremenu ‚t’ u skladu sa sljedećom formulom:




  ”; |
| --- | --- |

„(c)

za određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja, institucija izračunava mjeru djelomičnog očekivanog manjka u vremenu ‚t’ u skladu sa sljedećom formulom:

Image 30

  ”;

treba stajati:

| „(c) | za određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja i iz knjige pozicija kojima se ne trguje, a koje su podložne valutnom riziku i robnom riziku, institucije izračunavaju mjeru djelomičnog očekivanog manjka u vremenu ‚t’ u skladu sa sljedećom formulom:




  ”. |
| --- | --- |

„(c)

za određeni portfelj pozicija iz knjige trgovanja i iz knjige pozicija kojima se ne trguje, a koje su podložne valutnom riziku i robnom riziku, institucije izračunavaju mjeru djelomičnog očekivanog manjka u vremenu ‚t’ u skladu sa sljedećom formulom:

Image 31

  ”.

| 37. | Na stranici 127., u novom članku 325.bd stavku 4. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

37.

Na stranici 127., u novom članku 325.bd stavku 4. uvodnom dijelu:

umjesto:

„4.   Za potrebe izračuna mjera djelomičnog očekivanog manjka u skladu s člankom 325.bc stavkom 1. točkom (c) efektivno razdoblje likvidnosti određenog faktora rizika koji se može modelirati određene pozicije iz knjige trgovanja izračunava se kako slijedi:”;

treba stajati:

„4.   Za potrebe izračuna mjera djelomičnog očekivanog manjka u skladu s člankom 325.bc stavkom 1. točkom (c) efektivno razdoblje likvidnosti određenog faktora rizika koji se može modelirati određene pozicije iz knjige trgovanja ili iz knjige pozicija kojima se ne trguje, a koje su podložne valutnom riziku i robnom riziku izračunava se kako slijedi:”.

| 38. | Na stranici 148., u zamijenjenom članku 411. točki 4.: |
| --- | --- |

38.

Na stranici 148., u zamijenjenom članku 411. točki 4.:

umjesto:

| „(4) | ,broker za depozite’ znači fizička osoba ili društvo koje depozite trećih strana, uključujući depozite stanovništva i depozite trgovačkih društava, ali isključujući depozite financijskih institucija, za naknadu polaže kod kreditnih institucija;”; |
| --- | --- |

„(4)

,broker za depozite’ znači fizička osoba ili društvo koje depozite trećih strana, uključujući depozite stanovništva i depozite trgovačkih društava, ali isključujući depozite financijskih institucija, za naknadu polaže kod kreditnih institucija;”;

treba stajati:

| „(4) | ,broker za depozite’ znači fizička osoba ili društvo koje depozite trećih strana, uključujući depozite stanovništva i depozite trgovačkih društava, ali isključujući depozite financijskih klijenata, za naknadu polaže kod kreditnih institucija;”. |
| --- | --- |

„(4)

,broker za depozite’ znači fizička osoba ili društvo koje depozite trećih strana, uključujući depozite stanovništva i depozite trgovačkih društava, ali isključujući depozite financijskih klijenata, za naknadu polaže kod kreditnih institucija;”.

| 39. | Na stranici 158., u novom članku 428.k stavku 3. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

39.

Na stranici 158., u novom članku 428.k stavku 3. uvodnom dijelu:

umjesto:

„3.   Na sljedeće obveze primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 0 %:”;

treba stajati:

„3.   Na sljedeće obveze i stavke kapitala ili instrumente primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 0 %:”.

| 40. | Na stranici 159., u novom članku 428.l uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

40.

Na stranici 159., u novom članku 428.l uvodnom dijelu:

umjesto:

„Na sljedeće obveze primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 50 %:”;

treba stajati:

„Na sljedeće obveze i stavke kapitala ili instrumente primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 50 %:”.

| 41. | Na stranici 159., u novom članku 428.l točki (d): |
| --- | --- |

41.

Na stranici 159., u novom članku 428.l točki (d):

umjesto:

| „(d) | bilo koje druge obveze s preostalim rokom do dospijeća od najmanje šest mjeseci ali kraće od jedne godine koje nisu navedene u člancima 428.m, 428.n i 428.o.”; |
| --- | --- |

„(d)

bilo koje druge obveze s preostalim rokom do dospijeća od najmanje šest mjeseci ali kraće od jedne godine koje nisu navedene u člancima 428.m, 428.n i 428.o.”;

treba stajati:

| „(d) | bilo koje druge obveze i stavke kapitala ili instrumente s preostalim rokom do dospijeća od najmanje šest mjeseci ali kraće od jedne godine koje nisu navedene u člancima 428.m, 428.n i 428.o.”. |
| --- | --- |

„(d)

bilo koje druge obveze i stavke kapitala ili instrumente s preostalim rokom do dospijeća od najmanje šest mjeseci ali kraće od jedne godine koje nisu navedene u člancima 428.m, 428.n i 428.o.”.

| 42. | Na stranici 169., u novom članku 428.al stavku 3. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

42.

Na stranici 169., u novom članku 428.al stavku 3. uvodnom dijelu:

umjesto:

„3.   Na sljedeće obveze primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 0 %:”;

treba stajati:

„3.   Na sljedeće obveze i stavke kapitala ili instrumente primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 0 %:”.

| 43. | Na stranici 169., u novom članku 428.am uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

43.

Na stranici 169., u novom članku 428.am uvodnom dijelu:

umjesto:

„Na sljedeće obveze primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 50 %:”;

treba stajati:

„Na sljedeće obveze i stavke kapitala ili instrumente primjenjuje se faktor dostupnih stabilnih izvora financiranja od 50 %:”.

| 44. | Na stranici 169., u novom članku 428.am točki (b): |
| --- | --- |

44.

Na stranici 169., u novom članku 428.am točki (b):

umjesto:

| „(b) | obveze s preostalim rokom do dospijeća kraćim od jedne godine prema:”; |
| --- | --- |

„(b)

obveze s preostalim rokom do dospijeća kraćim od jedne godine prema:”;

treba stajati:

| „(b) | obveze i stavke kapitala ili instrumente s preostalim rokom do dospijeća kraćim od jedne godine prema:”. |
| --- | --- |

„(b)

obveze i stavke kapitala ili instrumente s preostalim rokom do dospijeća kraćim od jedne godine prema:”.

| 45. | Na stranici 175., u zamijenjenom članku 429. stavku 5. prvom podstavku točki (a): |
| --- | --- |

45.

Na stranici 175., u zamijenjenom članku 429. stavku 5. prvom podstavku točki (a):

umjesto:

| „(a) | s izvedenim instrumentom koji se smatra izvanbilančnom stavkom u skladu sa stavkom 4. točkom (d), ali ga se tretira kao izvedenicu u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom, postupa se u skladu s tom točkom;”; |
| --- | --- |

„(a)

s izvedenim instrumentom koji se smatra izvanbilančnom stavkom u skladu sa stavkom 4. točkom (d), ali ga se tretira kao izvedenicu u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom, postupa se u skladu s tom točkom;”;

treba stajati:

| „(a) | s izvanbilančnom stavkom u skladu sa stavkom 4. točkom (d), koju se tretira kao izvedenicu u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom, postupa se u skladu s točkom (b) tog stavka;”. |
| --- | --- |

„(a)

s izvanbilančnom stavkom u skladu sa stavkom 4. točkom (d), koju se tretira kao izvedenicu u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom, postupa se u skladu s točkom (b) tog stavka;”.

| 46. | Na stranici 178., u novom članku 429.a stavku 2. trećem podstavku: |
| --- | --- |

46.

Na stranici 178., u novom članku 429.a stavku 2. trećem podstavku:

umjesto:

„Za potrebe prvog podstavka točaka (d) i (e), i ne dovodeći u pitanje pravila Unije o državnim potporama (...)”;

treba stajati:

„Za potrebe stavka 1. točaka (d) i (e), i ne dovodeći u pitanje pravila Unije o državnim potporama (...)”.

| 47. | Na stranici 209., u novom članku 461.a prvom stavku: |
| --- | --- |

47.

Na stranici 209., u novom članku 461.a prvom stavku:

umjesto:

„Za potrebe zahtjeva za izvješćivanje navedenih u članku 430.b stavku 1. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 462. radi izmjene ove Uredbe uvođenjem tehničkih prilagodbi člancima 325. e, od 325.g do 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ak, 325.am, od 325.ap do 325.at, 325.av i 325.ax te radi određenja (...)”;

treba stajati:

„Za potrebe zahtjeva za izvješćivanje navedenih u članku 430.b stavku 1. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 462. radi izmjene ove Uredbe uvođenjem tehničkih prilagodbi člancima 325. e, od 325.g do 325.j, 325.p, 325.q, 325.ae, 325.ai, 325.ak, 325.am, od 325.ap do 325.at, 325.av i 325.ax te radi određenja (...)”.

| 48. | Na stranici 209., u zamijenjenom članku 462.: |
| --- | --- |

48.

Na stranici 209., u zamijenjenom članku 462.:

umjesto:

„(...)

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka od 456. do 460. i članka 461.a dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 28. lipnja 2013.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka od 456. do 460. i članka 461.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

(...)

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka od 456. do 460. i članka 461.a stupa na snagu (...)”;

treba stajati:

„(...)

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka 456., 457., 459., 460. i 461.a dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 28. lipnja 2013.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka 456., 457., 459., 460. i 461.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

(...)

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6., članaka 456., 457., 459., 460. i 461.a stupa na snagu (...)”.

| 49. | Na stranici 210., u zamijenjenom članku 494. stavku 1. uvodnom dijelu: |
| --- | --- |

49.

Na stranici 210., u zamijenjenom članku 494. stavku 1. uvodnom dijelu:

umjesto:

„1.   Odstupajući od članka 92.a, od 27. lipnja 2019. do 31. prosinca 2021. institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV institucije ili dio GSV institucije moraju u svakom trenutku ispunjavati sljedeće zahtjeve za regulatorni kapital i prihvatljive obveze:”;

treba stajati:

„1.   Odstupajući od članka 92.a, od 27. lipnja 2019. do 31. prosinca 2021. institucije koje se smatraju sanacijskim subjektima i koje su GSV subjekti moraju u svakom trenutku ispunjavati sljedeće zahtjeve za regulatorni kapital i prihvatljive obveze:”.

| 50. | Na stranici 211., u novom članku 494.a stavku 2. točki (a): |
| --- | --- |

50.

Na stranici 211., u novom članku 494.a stavku 2. točki (a):

umjesto:

| „(a) | uvjeti navedeni u članku 63. stavku 1., osim uvjeta da je instrumente izravno izdala institucija;”; |
| --- | --- |

„(a)

uvjeti navedeni u članku 63. stavku 1., osim uvjeta da je instrumente izravno izdala institucija;”;

treba stajati:

| „(a) | uvjeti navedeni u članku 63., osim uvjeta da je instrumente izravno izdala institucija;”. |
| --- | --- |

„(a)

uvjeti navedeni u članku 63., osim uvjeta da je instrumente izravno izdala institucija;”.

| 51. | Na stranici 211., u novom članku 494.b stavku 3.: |
| --- | --- |

51.

Na stranici 211., u novom članku 494.b stavku 3.:

umjesto:

„3.   Odstupajući od članka 72.a stavka 1. točke (a), obveze izdane prije 27. lipnja 2019. ispunjavaju uvjete za stavke prihvatljivih obveza ako ispunjavaju (...)”;

treba stajati:

„3.   Odstupajući od članka 72.a stavka 1. točke (a), obveze izdane prije 27. lipnja 2019. ispunjavaju uvjete za instrumente prihvatljivih obveza ako ispunjavaju (...)”.

| 52. | Na stranici 213., u zamijenjenom članku 500. stavku 1. prvom podstavku točki (c): |
| --- | --- |

52.

Na stranici 213., u zamijenjenom članku 500. stavku 1. prvom podstavku točki (c):

umjesto:

| „(c) | kumulativni iznos izloženosti u statusu neispunjavanja obveza prodanih nakon datuma prve prodaje u skladu s planom iz točke (a) premašio je 20 % kumulativnog iznosa svih zabilježenih statusa neispunjavanja obveza od datuma prve prodaje iz točaka (a) i (b).”; |
| --- | --- |

„(c)

kumulativni iznos izloženosti u statusu neispunjavanja obveza prodanih nakon datuma prve prodaje u skladu s planom iz točke (a) premašio je 20 % kumulativnog iznosa svih zabilježenih statusa neispunjavanja obveza od datuma prve prodaje iz točaka (a) i (b).”;

treba stajati:

| „(c) | kumulativni iznos izloženosti u statusu neispunjavanja obveza prodanih nakon datuma prve prodaje u skladu s planom iz točke (a) premašio je 20 % preostalog iznosa svih izloženosti u statusu neispunjavanja obveza od datuma prve prodaje iz točaka (a) i (b).”. |
| --- | --- |

„(c)

kumulativni iznos izloženosti u statusu neispunjavanja obveza prodanih nakon datuma prve prodaje u skladu s planom iz točke (a) premašio je 20 % preostalog iznosa svih izloženosti u statusu neispunjavanja obveza od datuma prve prodaje iz točaka (a) i (b).”.

| 53. | Na stranici 213., u zamijenjenom članku 501. stavku 1., u definicijama: |
| --- | --- |

53.

Na stranici 213., u zamijenjenom članku 501. stavku 1., u definicijama:

umjesto:

| „E* | = | ukupan iznos koji instituciji, njezinim društvima kćerima, njezinim matičnim društvima i drugim društvima kćerima tih matičnih društava, uključujući izloženosti u statusu neispunjavanja obveza, duguje MSP ili grupa povezanih osoba MSP-a, ali isključujući potraživanja ili potencijalne obveze osigurane stambenim nekretninama.”; |
| --- | --- | --- |

„E*

=

ukupan iznos koji instituciji, njezinim društvima kćerima, njezinim matičnim društvima i drugim društvima kćerima tih matičnih društava, uključujući izloženosti u statusu neispunjavanja obveza, duguje MSP ili grupa povezanih osoba MSP-a, ali isključujući potraživanja ili potencijalne obveze osigurane stambenim nekretninama.”;

treba stajati:

„E* jest jedno od sljedećeg:

| (a) | ukupan iznos koji instituciji, njezinim društvima kćerima, njezinim matičnim društvima i drugim društvima kćerima tih matičnih društava, uključujući izloženosti u statusu neispunjavanja obveza, duguje MSP ili grupa povezanih osoba MSP-a, ali isključujući potraživanja ili potencijalne obveze osigurane stambenim nekretninama; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos koji instituciji, njezinim društvima kćerima, njezinim matičnim društvima i drugim društvima kćerima tih matičnih društava, uključujući izloženosti u statusu neispunjavanja obveza, duguje MSP ili grupa povezanih osoba MSP-a, ali isključujući potraživanja ili potencijalne obveze osigurane stambenim nekretninama;

| (b) | ako je ukupni iznos iz točke (a) jednak 0, iznos potraživanja ili potencijalnih obveza MSP-a ili grupe povezanih osoba MSP-a koje su osigurane stambenim nekretninama i koje su isključene iz izračuna ukupnog iznosa iz te točke.”. |
| --- | --- |

(b)

ako je ukupni iznos iz točke (a) jednak 0, iznos potraživanja ili potencijalnih obveza MSP-a ili grupe povezanih osoba MSP-a koje su osigurane stambenim nekretninama i koje su isključene iz izračuna ukupnog iznosa iz te točke.”.

| 54. | Na stranici 218., u članku 510. novom stavku 8.: |
| --- | --- |

54.

Na stranici 218., u članku 510. novom stavku 8.:

umjesto:

„8.   Do 28. lipnja 2025. faktor zahtijevanih stabilnih izvora financiranja koji se primjenjuje na transakcije iz članka 428.r stavka 1. točke (g), članka 428.s stavka 1. točke (c) i članka 428.v točke (b) podiže se s (...)”;

treba stajati:

„8.   Do 28. lipnja 2025. faktor zahtijevanih stabilnih izvora financiranja koji se primjenjuje na transakcije iz članka 428.r stavka 1. točke (g), članka 428.s stavka 1. točke (b) i članka 428.v točke (a) podiže se s (...)”.

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/57

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/955 оd 27. svibnja 2021. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) 2019/1156 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obrazaca, predložaka, postupaka i tehničkih rješenja za objavljivanje i obavješćivanje o pravilima marketinga, naknadama i pristojbama te o određivanju informacija koje se šalju za uspostavljanje i održavanje središnje baze podataka o prekograničnom marketingu AIF-ova i UCITS-ova, kao i obrazaca, predložaka i postupaka za slanje takvih informacija

(
  Službeni list Europske unije L 211 od 15. lipnja 2021
  .)

Na stranici 31., članak 1.:

umjesto:

„Članak 1.

Objava nacionalnih odredaba o zahtjevima u pogledu marketinga

1.   Nadležna tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1156 na temelju predloška iz Priloga I. ovoj Uredbi.

2.   Nadležna tijela objavljuju informacije iz prvog podstavka u cijelosti na jednoj od svojih internetskih stranica koja je tome posebno namijenjena ili na zasebnim stranicama na kojima su informacije iz ovog stavka posebno navedene za alternativne investicijske fondove (AIF-ovi) odnosno za subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).

3.   Nadležna tijela objavljuju sažetke informacija iz stavka 1. koji su jasni, kratki i lako razumljivi koristeći predloške iz Priloga II. ovoj Uredbi. Ti se sažeci objavljuju na vrhu ili na dnu iste internetske stranice kao i informacije iz stavka 1.”;

treba stajati:

„Članak 1.

Objava nacionalnih odredaba o zahtjevima u pogledu marketinga

1.   Nadležna tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1156 na temelju predloška iz Priloga I. ovoj Uredbi.

Nadležna tijela objavljuju informacije iz prvog podstavka u cijelosti na jednoj od svojih internetskih stranica koja je tome posebno namijenjena ili na zasebnim stranicama na kojima su informacije iz ovog stavka posebno navedene za alternativne investicijske fondove (AIF-ovi) odnosno za subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).

2.   Nadležna tijela objavljuju sažetke informacija iz stavka 1. koji su jasni, kratki i lako razumljivi koristeći predloške iz Priloga II. ovoj Uredbi. Ti se sažeci objavljuju na vrhu ili na dnu iste internetske stranice kao i informacije iz stavka 1.”.

Na stranici 35., u Prilogu I., treća izjava o odricanju od odgovornosti:

umjesto:

„
  Izjava o odricanju od odgovornosti: U nastavku slijedi popis nacionalnih zakona koji bi se mogli primjenjivati. Taj popis nije potpun, a [ime nadležnog tijela] nije odgovoran za moguće propuste na tom popisu. [Ime nadležnog tijela] ne provjerava nadzor zahtjeva koji proizlaze iz tih zakona. Primjenjivost tih zahtjeva i bilo kojih drugih pravnih zahtjeva trebalo bi ocijeniti prije marketinga ili ulaganja u [UCITS/AIF/UCITS ili AIF]. Ako subjekti koji trguju UCITS-ovima ili AIF-ovima ili ulažu u njih nisu sigurni koji se zahtjevi primjenjuju u njihovoj konkretnoj situaciji, trebali bi u tom pogledu dobiti neovisan savjet.”;

treba stajati:

„
  Izjava o odricanju od odgovornosti: Popis u ovom predlošku je popis nacionalnih zakona koji bi se mogli primjenjivati. Taj popis nije potpun, a [ime nadležnog tijela] nije odgovoran za moguće propuste na tom popisu. [Ime nadležnog tijela] ne provjerava nadzor zahtjeva koji proizlaze iz tih zakona. Primjenjivost tih zahtjeva i bilo kojih drugih pravnih zahtjeva trebalo bi ocijeniti prije marketinga ili ulaganja u [UCITS/AIF/UCITS ili AIF]. Ako subjekti koji trguju UCITS-ovima ili AIF-ovima ili ulažu u njih nisu sigurni koji se zahtjevi primjenjuju u njihovoj konkretnoj situaciji, trebali bi u tom pogledu dobiti neovisan savjet.”.

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/59

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2021/1372 оd 17. kolovoza 2021. o izmjeni Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zabrane hranidbe nepreživača iz uzgoja, osim krznaša, bjelančevinama dobivenima od životinja

(
  Službeni list Europske unije L 295 od 18. kolovoza 2021
  .)

Na stranici 15., u Prilogu, točki 5. podtočki (a), zamijenjenom odjeljku A u poglavlju V. Priloga IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001, u točki 1., podtočkama (m) i (n):

umjesto:

umjesto

| „(m) | odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom G točkom (b) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od svinja namijenjene peradi; |
| --- | --- |

„(m)

odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom G točkom (b) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od svinja namijenjene peradi;

| (n) | odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom H točkom (b) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od peradi namijenjene svinjama;”; |
| --- | --- |

(n)

odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom H točkom (b) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od peradi namijenjene svinjama;”;

treba stajati:

| „(m) | odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom G točkom (d) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od svinja namijenjene peradi; |
| --- | --- |

„(m)

odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom G točkom (d) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od svinja namijenjene peradi;

| (n) | odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom H točkom (d) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od peradi namijenjene svinjama;”. |
| --- | --- |

(n)

odobrenih objekata za proizvodnju krmnih smjesa koji u skladu s poglavljem IV. odjeljkom H točkom (d) proizvode krmne smjese koje sadržavaju prerađene životinjske bjelančevine dobivene od peradi namijenjene svinjama;”.

---

| 11.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 398/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 398/60

---

Ispravak Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala

(
  Službeni list Europske unije L 60 od 2. ožujka 2013
  .)

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 2013., 13/Sv.63)

Na stranici 208., u Prilogu I. „Klasifikacija vozila”, u retku koji se odnosi na potkategoriju „L1e-A”, u stupcu „Dodatni kriteriji za razvrstavanje u potkategorije”, u točki 10.:

umjesto:

| „(10) | izlazna snaga pomoćnog pogona se smanjuje pri brzini vozila ≤ 25 km/h i”; |
| --- | --- |

„(10)

treba stajati:

| „(10) | izlazna snaga pomoćnog pogona se prekida pri brzini vozila ≤ 25 km/h i”. |
| --- | --- |

„(10)

---