# Den Europæiske Unions L 398/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 398 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang11. november 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 398

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang11. november 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1947 af 10. november 2021 om definitionen af medlemsstaternes geografiske område med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1948 af 10. november 2021 om behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikkeafgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1949 af 10. november 2021 om principperne for estimering af boligtjenester med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1950 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, tjenesteydelses- og bygge- og anlægskontrakter (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1951 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU for så vidt angår tærsklen for koncessioner (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1952 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU for så vidt angår tærskelværdierne for koncessioner for offentlige vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer (
  1
  ) | 23 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1953 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer (
  1
  ) | 25 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/1954 af 9. november 2021 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Kongeriget Belgien | 27 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/1955 af 9. november 2021 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig | 28 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1947 af 10. november 2021 om definitionen af medlemsstaternes geografiske område med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1948 af 10. november 2021 om behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikkeafgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1949 af 10. november 2021 om principperne for estimering af boligtjenester med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1950 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, tjenesteydelses- og bygge- og anlægskontrakter (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1951 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU for så vidt angår tærsklen for koncessioner (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1952 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU for så vidt angår tærskelværdierne for koncessioner for offentlige vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer (
  1
  )

1

23

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1953 af 10. november 2021 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer (
  1
  )

1

25

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/1954 af 9. november 2021 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Kongeriget Belgien

27

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/1955 af 9. november 2021 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig

28

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2144 af 27. november 2019 om krav til typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer for så vidt angår deres generelle sikkerhed og beskyttelsen af køretøjspassagerer og bløde trafikanter og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009, forordning (EF) nr. 79/2009 og forordning (EF) nr. 661/2009 og Kommissionens forordning (EF) nr. 631/2009, (EU) nr. 406/2010, (EU) nr. 672/2010, (EU) nr. 1003/2010, (EU) nr. 1005/2010, (EU) nr. 1008/2010, (EU) nr. 1009/2010, (EU) nr. 19/2011, (EU) nr. 109/2011, (EU) nr. 458/2011, (EU) nr. 65/2012, (EU) nr. 130/2012, (EU) nr. 347/2012, (EU) nr. 351/2012, (EU) nr. 1230/2012 og (EU) 2015/166 ( EUT L 325 af 16.12.2019 ) | 29 |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 ( EUT L 150 af 7.6.2019 ) | 34 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/955 af 27. maj 2021 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1156 for så vidt angår formularer, modeller, procedurer og tekniske ordninger for offentliggørelse af og underretninger om markedsføringsregler, gebyrer og afgifter og om præcisering af de oplysninger, der skal meddeles med henblik på oprettelsen og ajourføringen af den centrale database om grænseoverskridende markedsføring af AIF'er og investeringsinstitutter, samt formularer, modeller og procedurer for meddelelse af sådanne oplysninger ( EUT L 211 af 15.6.2021 ) | 51 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2021/1372 af 17. august 2021 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår forbuddet mod anvendelse af protein fra dyr i foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr ( EUT L 295 af 18.8.2021 ) | 53 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2144 af 27. november 2019 om krav til typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer for så vidt angår deres generelle sikkerhed og beskyttelsen af køretøjspassagerer og bløde trafikanter og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009, forordning (EF) nr. 79/2009 og forordning (EF) nr. 661/2009 og Kommissionens forordning (EF) nr. 631/2009, (EU) nr. 406/2010, (EU) nr. 672/2010, (EU) nr. 1003/2010, (EU) nr. 1005/2010, (EU) nr. 1008/2010, (EU) nr. 1009/2010, (EU) nr. 19/2011, (EU) nr. 109/2011, (EU) nr. 458/2011, (EU) nr. 65/2012, (EU) nr. 130/2012, (EU) nr. 347/2012, (EU) nr. 351/2012, (EU) nr. 1230/2012 og (EU) 2015/166 ( EUT L 325 af 16.12.2019 )

( EUT L 325 af 16.12.2019 )

29

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 ( EUT L 150 af 7.6.2019 )

( EUT L 150 af 7.6.2019 )

34

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/955 af 27. maj 2021 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1156 for så vidt angår formularer, modeller, procedurer og tekniske ordninger for offentliggørelse af og underretninger om markedsføringsregler, gebyrer og afgifter og om præcisering af de oplysninger, der skal meddeles med henblik på oprettelsen og ajourføringen af den centrale database om grænseoverskridende markedsføring af AIF'er og investeringsinstitutter, samt formularer, modeller og procedurer for meddelelse af sådanne oplysninger ( EUT L 211 af 15.6.2021 )

( EUT L 211 af 15.6.2021 )

51

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2021/1372 af 17. august 2021 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår forbuddet mod anvendelse af protein fra dyr i foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr ( EUT L 295 af 18.8.2021 )

( EUT L 295 af 18.8.2021 )

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1947

af 10. november 2021

om definitionen af medlemsstaternes geografiske område med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 af 19. marts 2019 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen) (1) særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Definitionen af geografisk område er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus. |
| --- | --- |

(1)

Definitionen af geografisk område er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus.

| (2) | For at dataene om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere definitionen af medlemsstaternes geografiske område. |
| --- | --- |

(2)

For at dataene om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere definitionen af medlemsstaternes geografiske område.

| (3) | BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3). |
| --- | --- |

(3)

BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3).

| (4) | Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 (5) bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 (5) bør derfor ophæves.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Med henblik på forordning (EU) 2019/516 tillægges begrebet »økonomisk område« den betydning, som er fastsat i kapitel 2, afsnit 2.05 og 2.06 i bilag A til forordning (EU) nr. 549/2013, mens der ved begrebet »geografisk område« forstås de medlemsstatsområder, der er opført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Beslutning 91/450/EØF, Euratom og forordning (EF) nr. 109/2005 ophæves.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 91 af 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 af 8. oktober 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 for så vidt angår fastlæggelse af listen over forhold, der skal behandles i hver kontrolcyklus (EUT L 428 af 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslutning 91/450/EØF, Euratom af 26. juli 1991 om fastlæggelse af medlemsstaternes områder med henblik på gennemførelse af artikel 1 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 240 af 29.8.1991, s. 36).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 af 24. januar 2005 om definitionen af medlemsstaternes økonomiske område med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 21 af 25.1.2005, s. 3).

5

---

BILAG

Medlemsstaternes område:

| — | Kongeriget Belgiens område |
| --- | --- |

—

Kongeriget Belgiens område

| — | Republikken Bulgariens område |
| --- | --- |

—

Republikken Bulgariens område

| — | Den Tjekkiske Republiks område |
| --- | --- |

—

Den Tjekkiske Republiks område

| — | Kongeriget Danmarks område, bortset fra Færøerne og Grønland |
| --- | --- |

—

Kongeriget Danmarks område, bortset fra Færøerne og Grønland

| — | Forbundsrepublikken Tysklands område |
| --- | --- |

—

Forbundsrepublikken Tysklands område

| — | Republikken Estlands område |
| --- | --- |

—

Republikken Estlands område

| — | Irlands område. |
| --- | --- |

—

Irlands område.

| — | Den Hellenske Republiks område |
| --- | --- |

—

Den Hellenske Republiks område

| — | Kongeriget Spaniens område |
| --- | --- |

—

Kongeriget Spaniens område

| — | Den Franske Republiks område, bortset fra de lande og oversøiske territorier, som den har overherredømme over, jf. bilag II til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- |

—

Den Franske Republiks område, bortset fra de lande og oversøiske territorier, som den har overherredømme over, jf. bilag II til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| — | Republikken Kroatiens område |
| --- | --- |

—

Republikken Kroatiens område

| — | Den Italienske Republiks område |
| --- | --- |

—

Den Italienske Republiks område

| — | Republikken Cyperns område |
| --- | --- |

—

Republikken Cyperns område

| — | Republikken Letlands område |
| --- | --- |

—

Republikken Letlands område

| — | Republikken Litauens område |
| --- | --- |

—

Republikken Litauens område

| — | Storhertugdømmet Luxembourgs område |
| --- | --- |

—

Storhertugdømmet Luxembourgs område

| — | Ungarns område |
| --- | --- |

—

Ungarns område

| — | Republikken Maltas område |
| --- | --- |

—

Republikken Maltas område

| — | Kongeriget Nederlandenes område, bortset fra de lande og oversøiske territorier, som det har overherredømme over, jf. bilag II til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- |

—

Kongeriget Nederlandenes område, bortset fra de lande og oversøiske territorier, som det har overherredømme over, jf. bilag II til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| — | Republikken Østrigs område |
| --- | --- |

—

Republikken Østrigs område

| — | Republikken Polens område |
| --- | --- |

—

Republikken Polens område

| — | Den Portugisiske Republiks område |
| --- | --- |

—

Den Portugisiske Republiks område

| — | Rumæniens område |
| --- | --- |

—

Rumæniens område

| — | Republikken Sloveniens område |
| --- | --- |

—

Republikken Sloveniens område

| — | Den Slovakiske Republiks område |
| --- | --- |

—

Den Slovakiske Republiks område

| — | Republikken Finlands område |
| --- | --- |

—

Republikken Finlands område

| — | Kongeriget Sveriges område. |
| --- | --- |

—

Kongeriget Sveriges område.

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1948

af 10. november 2021

om behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikkeafgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 af 19. marts 2019 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen) (1) særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Behandlingen af tilbagebetaling af moms er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus. |
| --- | --- |

(1)

Behandlingen af tilbagebetaling af moms er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus.

| (2) | For at oplysningerne om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere definitionen af behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift. |
| --- | --- |

(2)

For at oplysningerne om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere definitionen af behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift.

| (3) | BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3). |
| --- | --- |

(3)

BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3).

| (4) | Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 (5) bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 (5) bør derfor ophæves.

| (5) | Rådets direktiv 2006/112/EF (6) anvender begreberne afgiftspligtig person, ikke-afgiftspligtig person og virksomhed, der er fritaget for afgift, som også bør anvendes i forbindelse med denne retsakt. |
| --- | --- |

(5)

Rådets direktiv 2006/112/EF (6) anvender begreberne afgiftspligtig person, ikke-afgiftspligtig person og virksomhed, der er fritaget for afgift, som også bør anvendes i forbindelse med denne retsakt.

| (6) | Behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, er ikke udtrykkeligt angivet i ENS 2010. |
| --- | --- |

(6)

Behandlingen af tilbagebetaling af moms til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, er ikke udtrykkeligt angivet i ENS 2010.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ved opgørelsen af nationalregnskabsaggregater i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EU) 2019/516 behandles tilbagebetaling af moms på indkøb til ikkeafgiftspligtige personer eller til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, i ENS 2010 som andre løbende overførsler (D.7) eller kapitaloverførsler (D.9) og ikke som fradragsberettiget moms.

2.   Det i stk. 1 anvendte begreb »afgiftspligtige personer« tillægges den betydning, som fremgår af artikel 9-13 i direktiv 2006/112/EF, og ved begrebet »virksomhed, som er fritaget for afgift«, forstås de aktiviteter, der er opført i nævnte direktivs artikel 132-137.

Artikel 2

Beslutning 1999/622/EF, Euratom og forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 ophæves.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 91 af 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 af 8. oktober 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 for så vidt angår fastlæggelse af listen over forhold, der skal behandles i hver kontrolcyklus (EUT L 428 af 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslutning 1999/622/EF, Euratom af 8. september 1999 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige enheder og til afgiftspligtige enheder for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 245 af 17.9.1999, s. 51).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 af 26. januar 2005 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 24 af 27.1.2005, s. 6).

5

(6)  Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1).

6

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1949

af 10. november 2021

om principperne for estimering af boligtjenester med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom og Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 af 19. marts 2019 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen) (1) særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Principperne for estimering af boligtjenester er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus. |
| --- | --- |

(1)

Principperne for estimering af boligtjenester er et af de forhold, der er fastlagt i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 (2) om listen over forhold, der skal sikre pålideligheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI«), der skal behandles i hver kontrolcyklus.

| (2) | For at dataene om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere principperne for estimering af boligtjenester. |
| --- | --- |

(2)

For at dataene om BNI kan være pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige, er det nødvendigt at præcisere principperne for estimering af boligtjenester.

| (3) | BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3). |
| --- | --- |

(3)

BNI-aggregater og deres bestanddele bør være sammenlignelige på tværs af medlemsstaterne og bør være i overensstemmelse med de relevante definitioner og regnskabsregler i det europæiske national- og regionalregnskabssystem 2010 (»ENS 2010«) (3).

| (4) | Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 (5) bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 (5) bør derfor ophæves.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2019/516 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Med henblik på forordning (EU) 2019/516 anvendes de principper for estimering af boligtjenester, der er fastsat i nærværende forordning.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne anvender stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger til opgørelse af produktionen af boligtjenester.

Medlemsstaterne anvender analyser i tabelform eller statistiske metoder til fastsættelse af relevante stratificeringskriterier.

2.   Til opgørelse af imputerede huslejer anvender medlemsstaterne de faktiske huslejer, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig i henhold til alle lejekontrakter for privatejede boliger.

De kan også anvende huslejer for møblerede boliger, hvis de nedsættes med et beløb svarende til betalinger for anvendelsen af møblerne.

Medlemsstater med en lille privat boligudlejningssektor kan undtagelsesvis anvende forhøjede huslejer i den offentlige sektor til at udvide grundlaget for beregningen af imputerede huslejer.

Artikel 3

I enkelte velbegrundede tilfælde kan medlemsstaterne undtagelsesvis anvende andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden.

Anvendelse af brugeromkostningsmetoden til opgørelse af ejerboligers produktion skal ikke begrundes, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og |
| --- | --- |

a)

udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og

| b) | hvis litra a) er opfyldt og andelen af de samlede lejede boliger (markedsmæssige og ikke-markedsmæssige) i forhold til den samlede boligmasse udgør mere end 10 %, er forskellen mellem markedsmæssige huslejer og andre huslejer større end en faktor på tre. |
| --- | --- |

b)

hvis litra a) er opfyldt og andelen af de samlede lejede boliger (markedsmæssige og ikke-markedsmæssige) i forhold til den samlede boligmasse udgør mere end 10 %, er forskellen mellem markedsmæssige huslejer og andre huslejer større end en faktor på tre.

Artikel 4

Medlemsstater, der anvender en fremgangsmåde med basisår, ekstrapolerer tallet fra et givet basisår ved hjælp af relevante mængde-, pris- og kvalitetsindikatorer.

Artikel 5

For boligtjenester skal medlemsstaterne anvende de nærmere principper i bilaget til at estimere produktion, forbrug i produktionen og transaktioner med udlandet.

Artikel 6

Beslutning 95/309/EF, Euratom og forordning (EF) nr. 1722/2005 ophæves.

Artikel 7

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 91 af 29.3.2019, s. 19.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/2147 af 8. oktober 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/516 for så vidt angår fastlæggelse af listen over forhold, der skal behandles i hver kontrolcyklus (EUT L 428 af 18.12.2020, s. 9).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom af 18. juli 1995 om specificering af principperne for opgørelse af boligtjenester i forbindelse med gennemførelse af bestemmelserne i artikel 1 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom (EFT L 186 af 5.8.1995, s. 59).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 af 20. oktober 2005 om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 276 af 21.10.2005, s. 5).

5

---

BILAG

Principper, der skal anvendes af medlemsstaterne til at estimere produktion, forbrug i produktionen og transaktioner med udlandet for så vidt angår boligtjenester

1.   PRODUKTION AF BOLIGTJENESTER

1.1.   Grundlæggende metoder

Produktion af boligtjenester har man i nationalregnskaberne vedtaget at opgøre både på grundlag af udlejningsboliger og ejerboliger. Om værdiansættelsen af produktionen af boligtjenester hedder det i punkt 3.75 i bilag A i det europæiske national- og regionalregnskabssystem, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 549/2013 (ENS 2010): »Produktion af boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig, værdiansættes som den anslåede værdi af den leje (1), en lejer ville betale for samme bolig, idet der tages hensyn til faktorer som beliggenhed, faciliteter i nabolaget osv. samt selve boligens størrelse og kvalitet.« Der findes i princippet flere metoder til opgørelse af værdien af boligtjenester produceret af ejere af egen bolig, nemlig:

| — | stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger, der består i at kombinere oplysninger om boligmassen opdelt i forskellige strata med oplysninger om de faktiske huslejer, der betales i hvert stratum |
| --- | --- |

—

stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger, der består i at kombinere oplysninger om boligmassen opdelt i forskellige strata med oplysninger om de faktiske huslejer, der betales i hvert stratum

| — | brugeromkostningsmetoden, hvor der foretages særskilte opgørelser af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen. Produktionen af boligtjenester er summen af disse komponenter |
| --- | --- |

—

brugeromkostningsmetoden, hvor der foretages særskilte opgørelser af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen. Produktionen af boligtjenester er summen af disse komponenter

| — | selvangivelsesmetoden, hvor ejere af egen bolig anmodes om at anslå en potentiel leje for deres ejendom |
| --- | --- |

—

selvangivelsesmetoden, hvor ejere af egen bolig anmodes om at anslå en potentiel leje for deres ejendom

| — | administrative vurderingsmetoder, hvor en potentiel leje fastsættes af tredjemand, f.eks. af det offentlige til skatte- og afgiftsformål. |
| --- | --- |

—

administrative vurderingsmetoder, hvor en potentiel leje fastsættes af tredjemand, f.eks. af det offentlige til skatte- og afgiftsformål.

Stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejer er den foretrukne metode. Denne metode kan også anvendes til opgørelse af værdien af alle faktiske huslejer på grundlag af en stikprøve af faktiske huslejer og til opgørelse af værdien af boligtjenester i boliger, der udlejes gratis eller til en lav husleje (jf. afsnit 1.4.1 for nærmere oplysninger).

Brugeromkostningsmetoden bør kun anvendes på visse betingelser og kun for de strata af boligmassen, hvor der mangler oplysninger om faktiske huslejer eller disse er statistisk upålidelige.

Selvangivelsesmetoden bør ikke anvendes, da den har en meget subjektiv indflydelse på opgørelsen, hvilket skaber betydelig usikkerhed om resultaterne.

Administrative vurderingsmetoder kan give skæve resultater, især når de anvendes i relation til beskatning. For nogle strata foreligger der dog undertiden resultater fra objektive vurderingsmetoder. Disse resultater kan anvendes, hvis det kan påvises, at den pågældende metode er objektiv og resultaterne sammenlignelige.

Ved stratifikationsmetoden anvendes der oplysninger om faktiske huslejer for udlejningsboliger til opgørelse af lejeværdien for den samlede boligmasse. Dette kan betragtes som en ekstrapolation baseret på en pris-gange-mængde-fremgangsmåde. For at opnå en pålidelig opgørelse og tage behørigt hensyn til relative prisforskelle er det endvidere nødvendigt at foretage en stratificering af boligmassen. Derefter anvendes den gennemsnitlige faktiske leje for hvert stratum på alle boliger i det pågældende stratum. Hvis de disponible oplysninger hidrører fra stikprøveundersøgelser, vedrører ekstrapolationen både en del af udlejningsboligerne og alle ejerboliger. Den detaljerede fremgangsmåde til bestemmelse af huslejen for hvert stratum gennemføres almindeligvis for et basisår og ekstrapoleres derefter til de løbende år.

Den husleje, der skal anvendes på ejerboliger i forbindelse med stratifikationsmetoden, er den leje, der betales på det private marked for retten til at benytte en umøbleret bolig. Imputerede huslejer beregnes ved hjælp af huslejerne for umøblerede boliger i henhold til alle lejekontrakter indgået på det private marked. Huslejer i den private sektor, der ligger på et lavt niveau på grund af offentlig regulering, bør også indgå i beregningen.

Hvis oplysningerne hidrører fra lejeren, kan det være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved hertil at lægge et eventuelt huslejetilskud, som er betalt direkte til ejeren. Hvis stikprøven af observerede huslejer som beskrevet ovenfor ikke er tilstrækkelig stor, kan observerede huslejer for møblerede boliger også anvendes til at beregne imputerede huslejer, forudsat at de justeres for møbelkomponenten. Undtagelsesvist kan også forhøjede huslejer i den offentlige sektor anvendes. Lave huslejer for boliger, der udlejes til slægtninge eller ansatte, anvendes ikke (jf. afsnit 1.2.3 og 1.4.1 for nærmere oplysninger).

Stratifikationsmetoden kan også anvendes til ekstrapolation til alle udlejningsboliger. Den gennemsnitlige husleje til imputering kan være uegnet i nogle segmenter af lejemarkedet. F.eks. kan nedsatte huslejer for møblerede boliger eller forhøjede huslejer i den offentlige sektor være uegnede, når det gælder de tilsvarende faktiske udlejningsboliger. Navnlig gælder det med hensyn til faktiske udlejningsboliger, der er møblerede, at møbleringsomkostningerne reelt udgør en del af huslejen, og de bør medregnes ved beregningen af produktionen. Dette problem kan løses ved at kombinere særskilte strata for faktisk udlejede møblerede eller almennyttige boliger med relevante gennemsnitlige huslejer. I princippet bør huslejen ikke omfatte udgifter til varme, vand, elektricitet mv.

Giver datakilderne ikke mulighed for dette, skal der være overensstemmelse mellem huslejer og forbrug i produktionen (jf. afsnit 2 for nærmere oplysninger).

Mangler der for visse strata af ejerboliger oplysninger om en repræsentativ faktisk husleje, kan dette i de fleste tilfælde afhjælpes ved ekstrapolation eller regression.

Et alternativ til den gængse stratifikationsmetode, der er baseret på ekstrapolation af de gennemsnitlige huslejer for hvert stratum, er anvendelsen af hedoniske regressionsmetoder. Disse metoder går kort fortalt ud på at anvende stikprøvedataene for udlejningsboliger til at fastsætte en pris for hvert enkelt boligkarakteristikum (størrelse, beliggenhed, altan mv.). Produktionsværdien beregnes ved at gange hvert karakteristikum ved (en repræsentativ stikprøve af) boligmassen med den hedoniske pris for det pågældende karakteristikum. Regressionsmetoder gør det muligt at tage højde for et stort antal variabler og kan være særdeles effektive, når der mangler observerede huslejer for visse strata.

Dette løser naturligvis ikke problemet i det ekstreme tilfælde, hvor alle boliger er ejerboliger, eller hvor der ikke findes et særligt udviklet lejemarked. Til en objektiv vurdering i sådanne tilfælde anvendes brugeromkostningsmetoden. Brugeromkostningsmetoden bør kun anvendes på ejerboliger.

Nærmere oplysninger om brugeromkostningsmetoden

Brugeromkostningsmetoden anvendes kun, når stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger ikke kan anvendes, fordi lejemarkedet ikke er repræsentativt.

Dette anses pr. konvention for at være tilfældet, når følgende to betingelser er opfyldt: 1) mængden (antallet af boliger eller boligers antal kvadratmeter) af udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af den samlede mængde (antallet af boliger eller boligers antal kvadratmeter) boliger, og 2) hvis 1) er opfyldt og andelen af de samlede lejede boliger (markedsmæssige og ikkemarkedsmæssige) i forhold til den samlede boligmasse udgør mere end 10 %, er forskellen mellem markedsmæssige huslejer og andre huslejer større end en faktor på tre. Selv om begge disse betingelser er opfyldt, kan en medlemsstat alligevel vælge at anvende stratifikationsmetoden, forudsat at resultaterne er af tilstrækkelig god kvalitet. Hvis betingelserne ikke er opfyldt, anvendes stratifikationsmetoden, medmindre det kan påvises, at der ikke foreligger nogen repræsentative markedsmæssige huslejer for en betydelig del af boligmassen, og at brugeromkostningsmetoden giver mere sammenlignelige resultater. Hvis det er velbegrundet, kan brugeromkostningsmetoden anvendes for hele eller dele af boligmassen. Når der træffes beslutning om opdelingen af boligmassen i dele, som brugeromkostningsmetoden eller stratifikationsmetoden anvendes for, bør der også tages hensyn til faktorer som databegrænsninger og den landespecifikke situation.

I forbindelse med brugeromkostningsmetoden er produktionen af boligtjenester lig med summen af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen. For ejerboliger registreres der ikke forbrug af arbejdskraft i forbindelse med arbejde, der udføres af ejerne (2). Erfaringen viser, at forbrug af fast realkapital og nettooverskud af produktionen er de to største poster, der hver især udgør 30-40 % af produktionsværdien.

Forbrug af fast realkapital beregnes efter en metode med kumulerede investeringer (PIM-metoden) eller andre godkendte metoder. Der bør foreligge en særskilt opgørelse for ejerbenyttede beboelsesejendomme.

Nettooverskud af produktionen beregnes som et fast årligt realafkast på 2,5 % af nettoværdien af ejerboligmassen i løbende priser (genanskaffelsespriser). Realafkastet på 2,5 % beregnes af værdien af boligmassen i løbende priser, da der allerede er taget højde for stigningen i boligernes løbende værdi i forbindelse med PIM-metoden. Samme forrentning beregnes af værdien i løbende priser af den jord, hvorpå ejerboligerne er beliggende.

Værdien af jord i løbende priser kan være vanskelig at observere på årsbasis. Forholdet mellem jordens værdi og bygningernes værdi i forskellige strata kan beregnes på grundlag af en analyse af sammensætningen af priserne for nye huse og den tilhørende jord.

1. princip:

Til opgørelse af produktionen af boligtjenester anvender medlemsstaterne stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger enten ved direkte ekstrapolation eller ved hjælp af økonometrisk regression. For ejerboliger indebærer dette, at der anvendes oplysninger om faktiske huslejer for tilsvarende udlejningsboliger. Mangler der oplysninger om faktiske huslejer, eller er disse statistisk upålidelige, kan der i enkelte velbegrundede tilfælde anvendes andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden. Opgørelse af ejerboligernes produktion ved hjælp af brugeromkostningsmetoden skal ikke begrundes yderligere, hvis følgende to betingelser er opfyldt: 1) udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og 2) hvis 1) er opfyldt og andelen af de samlede lejede boliger (markedsmæssige og ikkemarkedsmæssige) i forhold til den samlede boligmasse udgør mere end 10 %, er forskellen mellem markedsmæssige huslejer og andre huslejer større end en faktor på tre.

1.2.   Stratificering af boligmassen

1.2.1.   Faktorer, der har indflydelse på huslejeniveauet

Blandt de variabler, der har indflydelse på huslejeniveauet, er bl.a. de karakteristika, der kendetegner boligen og bygningen. For det første har boligens størrelse betydning, og det gælder både arealet og antallet af værelser. Jo større boligen er, desto højere vil huslejen være. Lejen pr. m2 har imidlertid tendens til at falde med boligens størrelse. For nogle kategorier af boliger (f.eks. lejligheder i hovedstæder) kan forholdet mellem prisen pr. m2 og boligens størrelse dog følge en U-formet kurve. En anden vigtig faktor er boligens faciliteter. Her kan nævnes variabler som badeværelse, altan/terrasse, specielle gulvbelægninger eller vægbeklædning, pejs, centralvarme, aircondition, specialglas i vinduerne og andre støj- eller varmeisolerende foranstaltninger, men også boligens indretning er relevant. Med hensyn til bygningen kan visse faciliteter have indflydelse, f.eks. garage, elevator, svømmebassin, (tag)have eller boligens placering i bygningen. Bygningens art (parcelhus, rækkehus, lejlighed), arkitektur, alder eller antallet af boliger i en bygning kan også påvirke huslejen.

Andre faktorer såsom omgivelserne spiller ind. Det er et velkendt fænomen, at der er forskel på huslejen, alt efter om boligen er beliggende i en by eller på landet. Afstanden til et økonomisk centrum eller landskabet (lavland, bjergområde) har en ikke uvæsentlig betydning. Hertil kommer, at faktorer som udsigt, omkringliggende grønne arealer, transportfaciliteter, forretninger, skoler eller et kvarters ry eller sikkerhed kan have indflydelse på den faktiske husleje.

En række andre variabler kan sammenfattes som socioøkonomiske faktorer. Det offentliges restriktioner eller støtte influerer f.eks. på huslejerne i de fleste medlemsstater. Endvidere kan huslejen påvirkes af lejekontraktens alder og form (midlertidig, permanent), antallet af beboere pr. bolig (bofællesskab), ejerforhold (det offentlige, boligforening, privatperson, arbejdsgiver) eller ejerens huslejepolitik.

Naturligvis kan mange andre variabler have indflydelse på huslejen, men hvis man skulle indsamle oplysninger om alle ovennævnte faktorer, ville spørgeskemaerne blive for omfattende. Man kan derfor overveje at anvende kapitalværdier til stratificeringen. Formålet med at anvende en boligs kapitalværdi er, at den afspejler alle boligens vigtigste karakteristika. Kapitalværdien kan derfor betragtes som en implicit stratificeringsfaktor. Det må være muligt at anvende forholdstallet kapitalværdi/faktisk husleje, især i de medlemsstater, hvor udlejningsboliger repræsenterer en forholdsvis lille del af boligmassen. Hvis dette tal er stabilt, vil man således kunne bestemme lejeværdien af boliger, som kun findes i sektoren for ejerboliger. Hertil kommer, at kapitalværdien også kan kombineres med »fysiske« stratificeringskriterier. I dette tilfælde antages kapitalværdien at afspejle de manglende »fysiske« stratificeringskriterier. Den kapitalværdi, der skal anvendes ved huslejeberegningen, skal under alle omstændigheder være baseret på en objektiv vurdering, som er fastsat for et ajourført referenceår.

I praksis varierer stratificeringen fra den ene medlemsstat til den anden både med hensyn til antallet af strata og de præcise definitionskriterier. Dette kunne umiddelbart forekomme problematisk, men det bør understreges, at visse grundlæggende kriterier såsom boligens størrelse og (geografiske) beliggenhed anvendes i næsten alle lande. Desuden vil egnetheden af andre karakteristika variere fra den ene medlemsstat til den anden, og medlemsstaterne har selv de bedste forudsætninger for at fastlægge signifikante kriterier.

2. princip:

Til stratificeringen anvender medlemsstaterne vigtige oplysninger om boligerne. Det kan være de karakteristika, der kendetegner boligen og bygningen, oplysninger om omgivelserne eller socioøkonomiske faktorer. Herudover er det muligt at anvende tidssvarende kapitalværdier, hvis de er baseret på en objektiv vurdering.

1.2.2.   Udvælgelse af stratificeringskriterier

Stillet over for de forskellige karakteristika, der påvirker en boligs husleje, må man først og fremmest se på, hvilke variabler der har en signifikant indflydelse. En måde til at fastslå, hvilke variabler der er signifikante, er at foretage en analyse i tabelform af de foreliggende statistiske data. For at sikre en objektiv vurdering forekommer det hensigtsmæssigt at beregne variationerne i de faktiske huslejer inden for et stratum. Dette vil give incitament til mulige forbedringer i stratificeringen, således at man vælger strata på en sådan måde, at variansen i et stratum begrænses til et minimum. Det anbefales derfor at beregne variansen i hvert stratum i det mindste i de tilfælde, hvor stratificeringen influerer på både de faktiske og de imputerede huslejer.

En mere raffineret fremgangsmåde består i at anvende avancerede statistiske metoder, såsom (multiple) regressionsanalyser. Disse analyser gør det muligt at vurdere, hvilken indflydelse de enkelte variabler har, således at variationen i huslejerne kan henføres til bestemte karakteristika. Sammenfattende kan det siges, at en variabels forklaringsværdi kan kvantificeres ved hjælp af korrelationskoefficienten. Det er dermed muligt at rangordne karakteristikaene. Følgelig er det også lettere at finde frem til, hvor stratificeringen skal være mere detaljeret. Ved at kombinere de vigtigste variabler ved hjælp af multiple regressionsanalyser fremkommer deres generelle forklaringsværdi. Anvendelsen af avancerede statistiske metoder til udvælgelse af vigtige variabler betragtes som en effektiv måde at stratificere boligmassen på. Regressionsanalyser kan desuden anvendes direkte til opgørelse af huslejerne, f.eks. i form af hedoniske modeller. Analyserne er også et nyttigt redskab til estimering af den gennemsnitlige husleje for strata, hvor der ikke findes tilsvarende observationer i udlejningssektoren (tomme strata).

En yderligere fordel ved at vælge stratificeringskriterier på grundlag af avancerede statistiske metoder er, at man undgår at skulle fastsætte ensartede kriterier for alle medlemsstater. For at opnå sammenlignelige resultater er det tilstrækkeligt at rangordne de vigtigste kriterier i hver medlemsstat og fastsætte den nødvendige forklaringsværdi. Det er klart, at en sådan regressionsanalyse i høj grad afhænger af de tilgængelige statistiske data. I tilfælde, hvor omfanget af statistiske data er begrænset, kan den være et incitament til forbedringer.

Da oplysningerne om de forskellige variabler, der influerer på huslejerne, hovedsagelig afhænger af udviklingen af basisstatistikker, kan mulighederne for at anvende avancerede statistiske metoder på nuværende tidspunkt være begrænsede. Derfor anbefales en standardmetode, hvor medlemsstaterne anvender alle de signifikante kriterier, der kan udledes af analyser i tabelform. Som et minimum må man kræve, at størrelsen, beliggenheden og mindst én anden vigtig oplysning om en bolig skal anvendes ved stratificeringen af boligmassen; ved stratificeringen skal der fremkomme mindst 30 celler. Opdelingen af boligmassen skal være relevant og repræsentativ for samtlige boliger. Der kan anvendes en avanceret statistisk metode til at bestemme de vigtigste forklarende variabler til udvælgelse af strata.

I praksis vil en medlemsstat måske foretrække at anvende færre variabler eller andre variabler end dem, der er foreskrevet ved standardmetoden. Dette kan accepteres, hvis en (multipel) regressionsanalyse viser en tilfredsstillende forklaringsværdi. For at sikre sammenlignelige resultater anbefales en korrelationskoefficient på mindst 70 %. Denne tærskelværdi er acceptabel, hvis der er tale om en stor stikprøve, hvor billige huslejer og huslejer, der sættes til nul, samt afvigende observationer er elimineret.

3. princip:

Medlemsstaterne anvender analyser i tabelform eller statistiske metoder til fastsættelse af signifikante stratificeringskriterier. Mindstekravet er at anvende størrelse, beliggenhed og mindst én anden vigtig oplysning om en bolig. Der skal opstilles mindst 30 celler, og der anvendes mellem mindst tre størrelsesklasser og to former for beliggenhed. Hvis der anvendes færre eller andre variabler, skal det forinden påvises, at den multiple korrelationskoefficient er på mindst 70 %.

1.2.3.   Faktiske og imputerede huslejer

Imputerede huslejer beregnes på grundlag af observerede faktiske huslejer. Til brug for imputeringen defineres huslejen som den pris, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig. For at leve op til denne definition skal de observerede huslejer eventuelt justeres.

Udgifter til varme, vand, elektricitet mv. medregnes normalt ikke, men det kan til tider være vanskeligt at skille dem ud i praksis. I overensstemmelse med værdiansættelsesreglerne i ENS 2010 angives produktionen af boligtjenester i basispriser.

Offentlig støtte har sandsynligvis stor betydning for observerede huslejer. En husholdning kan f.eks. i sin egenskab af forbruger have ret til offentlige tilskud (f.eks. boligydelser), der af administrative grunde betales direkte til ejeren. Den observerede husleje kan i så fald variere afhængigt af informationskilden. Hvis informationskilden er lejeren, kan det være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved at lægge et eventuelt huslejetilskud til igen.

Anvender man de faktiske huslejer til beregning af imputerede tal, kræver det afklaring af flere grundlæggende spørgsmål, som har indvirkning på harmoniseringen af dataene. Det første spørgsmål drejer sig om, hvorvidt alle faktiske huslejer eller kun huslejer i henhold til nye kontrakter skal indgå i denne beregning. Afhængigt af formålet kan der fremføres forskellige teoretiske argumenter til støtte for faktiske huslejer, der betales i henhold til nye kontrakter, kontrakter som er underskrevet i det år, boligen blev opført, eller »gennemsnitskontrakter« Efter den generelle regel, hvor man anvender huslejen for lignende boliger, forekommer det ikke rimeligt at begrænse beregningsgrundlaget til huslejer i henhold til nye kontrakter. Da der anvendes »gennemsnitshuslejer« i forbindelse med udlejningsboliger, bør det samme gælde for ejerboliger. Hertil kommer, at en anden løsning sandsynligvis ville give anledning til store problemer i mange medlemsstater i forbindelse med anvendelsen af stratifikationsmetoden. Det må i korthed konkluderes, at imputerede huslejer beregnes ved hjælp af de gennemsnitlige faktiske huslejer fra alle lejekontrakter. Huslejer i den private sektor, som ligger på et lavt niveau på grund af offentlig regulering, bør derfor også indgå i beregningen af de gennemsnitlige huslejer.

Det andet spørgsmål drejer sig om, hvorvidt huslejer i den offentlige boligsektor kan anvendes til beregning af imputerede huslejer. Da ejerboliger i de fleste tilfælde er privatejede, bør der i princippet kun anvendes faktiske huslejer fra den private sektor til at beregne imputerede huslejer. Men hvis de foreliggende oplysninger om faktiske huslejer i den private boligsektor ikke er tilstrækkelige som beregningsgrundlag, kan huslejerne i den offentlige boligsektor undtagelsesvist anvendes, forudsat at de forhøjes i et sådant omfang, at de kan bruges i stedet for huslejer fra den private sektor.

Et yderligere spørgsmål vedrører anvendelsen af huslejer for møblerede boliger med henblik på at udvide grundlaget for beregningen af imputerede huslejer. Normalt beregnes en imputeret lejeværdi for ejerboliger på grundlag af lejen for umøblerede boliger. Derfor kan huslejer for møblerede boliger ikke anvendes direkte. For at sikre, at det rigtige beregningsgrundlag anvendes, nedsættes disse huslejer med et beløb svarende til betalingen for benyttelsen af møblerne.

4. princip:

Til beregning af imputerede huslejer forstås ved husleje den leje, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig. Hvis oplysningerne hidrører fra lejeren, kan det derfor være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved hertil at lægge et eventuelt huslejetilskud, som af administrative grunde betales direkte til ejeren. Til beregning af imputerede huslejer anvendes faktiske huslejer fra alle lejekontrakter for privatejede umøblerede boliger. Hvis det af statistiske grunde er nødvendigt, kan huslejerne i den offentlige boligsektor undtagelsesvist anvendes, forudsat at de forhøjes i et sådant omfang, at de kan bruges i stedet for huslejer fra den private sektor. På samme måde kan huslejer for møblerede boliger indgå i grundlaget for beregningen af imputerede huslejer efter fradrag af forskellen i huslejen for møblerede og umøblerede boliger.

1.3.   Datakilder til opgørelsen for basisåret og ekstrapolationsmetoder

1.3.1.   Boligmassen

Et væsentligt element i beregningen efter stratifikationsmetoden er oplysningerne om boligmassen. Disse oplysninger tjener som referenceramme for ekstrapolationen. I generel forstand består boligmassen af alle bygninger eller dele heraf, der anvendes som boliger. Afsnittet om særlige problemer indeholder nærmere enkeltheder herom. De vigtigste datakilder til kortlægning af boligmassen er boligtællinger, administrative bygningsregistre og folketællinger. Det beregnede tal for basisåret opdateres herefter for at nå frem til tallet for det løbende år.

Med hensyn til boligmassen i basisåret forekommer boligtællinger at være de mest uproblematiske og dækkende, især hvis de kombineres med en folketælling. Administrative bygningsregistre beror i stor udstrækning på juridiske procedurer, hvilket kan give anledning til usikkerhed om, hvorvidt f.eks. udvidelser, forbedringer, ombygninger og nedrivninger af bygninger er korrekt registreret. Anvender man de oplysninger, som husholdningerne giver i en folketælling, som grundlag for opgørelse af boligmassen, kan det volde problemer, fordi resultaterne ikke i tilstrækkeligt omfang tilgodeser sekundære boliger, som ikke er beboet på tællingsdagen.

5. princip:

Til opgørelse af boligmassen i basisåret anvender medlemsstaterne som udgangspunkt en boligtælling, en folketælling eller et administrativt bygningsregister. Boligtællinger giver almindeligvis den bedste dækning, mens anvendelsen af administrative bygningsregistre og folketællinger kræver omfattende og grundig kontrol, hvis der skal opnås udtømmende resultater.

1.3.2.   Faktiske huslejer

Det andet grundelement ved beregningen af produktionen af boligtjenester efter stratifikationsmetoden er de faktiske huslejer, der betales i udlejningssektoren. Oplysningerne om de faktiske huslejer i basisåret kan hidrøre fra en tælling (f.eks. en folketælling) eller fra en stikprøveundersøgelse som f.eks. en husstandsbudgetundersøgelse eller fra en særlig huslejeundersøgelse. I det første tilfælde er de faktiske huslejer sandsynligvis dækket fuldt ud, og beregningerne har kun indflydelse på størrelsen af de imputerede huslejer. I forbindelse med stikprøveundersøgelser påvirker beregningerne både de faktiske og de imputerede huslejer. Det er klart, at en tælling giver et bredt grundlag for pålidelige data, men husstandsbudgetundersøgelser betragtes normalt også som relativt pålidelige, især hvad angår basale varer. Differentieret bortfald er imidlertid et generelt problem i forbindelse med denne type undersøgelser. Hvis boligen betragtes som et luksusprodukt snarere end en basal vare, vil det påvirke resultaterne af beregningen i uønsket retning. Denne påvirkning bør neutraliseres. Et andet problem i forbindelse med husstandsbudgetundersøgelser er, at stikprøvestørrelsen i hvert fald i nogle medlemsstater er så lille, at det kan begrænse muligheden for at stratificere huslejerne. Under alle omstændigheder bør alle eksisterende supplerende kilder udnyttes i størst muligt omfang. Dette kan f.eks. være nødvendigt i medlemsstater, hvor en stor del af boligområdet er under offentlig kontrol, og hvor boliganvisningskontorerne skal fremlægge regnskaber. For løbende at forbedre resultaterne bør man endvidere undersøge mulighederne for at finde alternative kilder som f.eks. særlige huslejeundersøgelser.

6. princip:

Medlemsstaterne udnytter de mest generelle og mest pålidelige kilder til at udlede oplysninger om faktisk husleje pr. stratum, f.eks. en folketælling eller en husstandsundersøgelse. Det bør desuden overvejes, om der kan anvendes alternative kilder med henblik på at forbedre pålideligheden og dækningen og især stratificeringen.

1.3.3.   Ekstrapolation af basisårsresultater

Kun få medlemsstater råder over tilstrækkelige årlige data til hvert år at foretage nye fuldstændige beregninger af ejerboligernes produktion. I de fleste medlemsstater anvendes resultaterne for et givent år som referencedata. Disse resultater opdateres til estimering af tallet for det løbende år ved hjælp af indikatorer. Opdateringen kan foretages ved at anvende en kombineret indikator på hele produktionen i basisåret eller ved separat at ekstrapolere boligmassen og huslejen pr. stratum. Der kan almindeligvis forventes ensartede resultater, men der kan forekomme forskelle på grund af strukturelle forskydninger, f.eks. i forholdet mellem udlejningsboliger og ejerboliger. En separat beregning vil også gøre det muligt at foretage sandsynlighedskontrol.

Med hensyn til de anvendte indikatorer udledes mængdeindekset for det meste af byggeindustriens produktion. Prisindikatoren er derimod ofte baseret på huslejeindekset fra forbrugerprisindekset. Derved kan der opstå skævheder i de tilfælde, hvor antagelsen om, at de imputerede huslejer følger de generelle bevægelser, ikke er berettiget, f.eks. på grund af offentlig huslejekontrol. Det forekommer derfor tilrådeligt, at man til ekstrapolation af imputerede huslejer, ligesom i forbindelse med basisåret, anvender et prisindeks, der afspejler huslejeudviklingen i udlejningsboliger i den private sektor. Der gøres desuden opmærksom på, at prisindeksene normalt ikke tager højde for prisstigninger som følge af kvalitetsforbedringer. Prisindeksene skal derfor suppleres med en kvalitetsindikator, der afspejler forbedringer.

Endelig forekommer det hensigtsmæssigt at begrænse strukturelle ændringers indvirkning på resultaterne ved at begrænse ekstrapolationsperioden. Under hensyntagen til de relevante basisstatistikkers periodicitet forekommer det hensigtsmæssigt at fastsætte referencedata for boligmassen hvert tiende år, dvs. det normale interval mellem folketællinger. Endvidere bør referencedata for priselementet (husleje pr. stratum) fastsættes mindst hvert femte år, dvs. det sædvanlige interval mellem husstandsbudgetundersøgelser.

7. princip:

Hvis det ikke er muligt at foretage en komplet estimering af produktionen af boligtjenester hvert år, kan medlemsstaterne ekstrapolere tallet for et givent basisår ved hjælp af passende kvantitets-, pris- og kvalitetsindikatorer. Ekstrapolationen af boligmassen og den gennemsnitlige husleje udføres separat for hvert stratum. Ved ekstrapolationen skelnes der mellem beregninger vedrørende de faktiske huslejer og de imputerede huslejer. Om nødvendigt kan der anvendes færre strata til ekstrapolationen end ved basisårsberegningen. Til ekstrapolation af den imputerede husleje for ejerboliger i almindelighed anvendes et prisindeks, der afspejler huslejerne i den private sektor. Under alle omstændigheder må intervallerne for fastsættelse af referencedata for boligmassen ikke overstige ti år, og for priselementet må disse intervaller ikke overstige fem år. Er dette ikke muligt, skal der opnås tilsvarende kvalitet ved andre passende metoder.

1.4.   Særlige problemer

1.4.1.   Gratis og billige boliger

Ved indsamlingen af data om faktiske huslejer observeres der undertiden nulværdier eller meget lave værdier. I forbindelse med gratis boliger fører dette til den underlige situation, at boligtjenesten rent faktisk ydes, men uden (synlig) betaling. Det forekommer i sådanne tilfælde hensigtsmæssigt at korrigere den observerede faktiske nulværdi. En analog løsning forekommer logisk for billige boliger.

Ud over det offentliges interventioner er der andre grunde til, at der observeres gratis eller billige boliger. Et eksempel herpå er en ansat, som benytter en af arbejdsgiveren ejet bolig til nedsat husleje eller gratis. Dette kan omfatte alle former for ansatte, herunder husholdere eller vagter. I så fald korrigeres den faktiske husleje, og forskellen mellem den faktiske husleje og huslejen for en tilsvarende bolig betragtes som vederlag i naturalier (jf. ENS 2010, bilag A, punkt 4.04-4.06). En anden mulighed er, at boligerne udlejes gratis eller til en meget lav husleje til slægtninge eller venner. I så fald kan korrektionen foretages ved blot at omklassificere disse boliger fra udlejningsboliger til ejerboliger. Ligeledes forekommer det hensigtsmæssigt at foretage en korrektion i tilfælde af, at en lejer indbetaler et større beløb, dvs. hvis huslejen forudbetales for en periode, som er længere end en normal periode.

8. princip:

Den faktiske husleje i forbindelse med gratis og billige boliger korrigeres således, at den fulde boligtjeneste medregnes. Hverken billige huslejer eller huslejer, der sættes til nul, anvendes ukorrigeret til beregning af imputerede huslejer. Med henblik på beregning af både de faktiske og imputerede huslejer bør der derfor foretages korrektioner for at sikre, at produktionsværdien afspejler de ydede boligtjenester fuldt ud.

1.4.2.   Fritidsboliger

Fritidsboliger er alle former for fritidshuse som f.eks. weekendhuse, der anvendes i korte perioder mange gange i løbet af året, eller egentlige feriehuse, som ligger længere væk, og som anvendes i længere perioder, men kun få gange om året. Umiddelbart forekommer udlejede fritidsboliger uproblematiske, da den faktiske husleje betragtes som målestok for produktionen. Hvis oplysningerne om de faktiske huslejer er månedlige data, kan ekstrapolationen til hele året dog føre til overestimering, hvis der ikke tages hensyn til yderligere oplysninger om den gennemsnitlige benyttelsesperiode.

Til beregningen af en imputeret husleje for ejerbenyttede fritidsboliger vil den mest logiske fremgangsmåde være at stratificere disse boliger og anvende den relevante gennemsnitlige husleje pr. år for lignende faktisk udlejede boliger. Den årlige husleje afspejler implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Hvis der er problemer i forbindelse hermed, kan der anvendes en alternativ metode, som går ud på at indsamle oplysninger om fritidsboliger i et stratum og at anvende den gennemsnitlige husleje pr. år for faktisk udlejede fritidsboliger på ejerbenyttede boliger. For det tredje er det acceptabelt at anvende den samlede årlige husleje for almindelige boliger i samme geografiske stratum, når fritidsboligerne kun udgør en mindre del af boligmassen, eller når de ikke kan holdes adskilt fra andre boliger. Selv i forbindelse med egentlige feriehuse forekommer denne fremgangsmåde rimelig, når man tager hensyn til, at de altid står til rådighed for ejeren og også vil blive benyttet gratis af venner og slægtninge.

I ekstraordinære tilfælde, hvor der mangler oplysninger om faktiske huslejer for visse strata af fritidsboliger eller disse er statistisk upålidelige, kan andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden, anvendes. I tilfælde, hvor brugeromkostningsmetoden bruges fuldt ud som den eneste mulige metode for denne boligtype, skal der anvendes en velbegrundet antagelse af den gennemsnitlige benyttelsesperiode for at sikre sammenlignelighed, medmindre fritidsboligerne det kan antages, at de altid står til rådighed for ejeren hele året. I tilfælde, hvor en antagelse af den gennemsnitlige benyttelsesperiode er velbegrundet, skal der lægges vægt på behovet for at sikre sandsynlige resultater, i den forstand at samtlige omkostninger er dækket af produktionen ved anvendelse af brugeromkostningsmetoden. Dette kan opnås ved at foretage en justering, der afspejler den gennemsnitlige benyttelsesperiode, udelukkende af nettooverskuddet af produktionen.

9. princip:

Fritidsboliger omfatter alle former for fritidshuse, som f.eks. weekendhuse eller egentlige feriehuse, som ligger længere væk. Til opgørelse af fritidsboligers produktion er det bedst at anvende de årlige gennemsnitshuslejer for lignende faciliteter. Den årlige husleje afspejler implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Stratificering kan forekomme ønskelig, men fritidsboliger kan også samles i ét stratum. Hvis fritidsboligerne udgør en meget lille del af boligmassen, kan den årlige husleje for almindelige boliger i samme geografiske stratum anvendes. I enkelte velbegrundede tilfælde, hvor der mangler oplysninger om faktiske huslejer for visse strata af fritidsboliger eller disse er statistisk upålidelige, kan andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden, anvendes.

1.4.3.   Timeshareboliger

Ved timeshare sælger en ejendomsmægler retten til at opholde sig en bestemt periode hvert år i en bestemt bolig beliggende i et turistområde, ligesom ejendomsmægleren tager sig af administrationen af boligen. Denne ret er sikret ved et ejerbevis, som udstedes efter betalingen af et engangsbeløb. Dette bevis kan handles til markedsprisen. Endvidere erlægges periodiske betalinger til dækning af administrationsomkostningerne.

Det fremgår af ovenstående, at betalingen af engangsbeløbet betragtes som en investering, eftersom det udstedte bevis i mange henseender kan sidestilles med en aktie. Dette underbygges af, at køberen i det mindste i henhold til én medlemsstats lovgivning erhverver en reel rettighed. Derfor forekommer det hensigtsmæssigt at medregne dette beløb til immaterielle aktiver i nationalregnskabet. Herudover forekommer det logisk at betragte den gratis boligtjeneste som en dividende i naturalier, der betales af ejendomsmægleren.

Det grundlæggende problem består i, at der rent faktisk ydes en tjeneste i forbindelse med timeshareboligen, som ikke er inkluderet i økonomiens produktion. Logisk set kræver dette en korrektion. Forslaget om at acceptere de periodiske betalinger som en approksimation indebærer implicit, at der ikke foretages korrektion for boligtjenesten, da de periodiske betalinger dækker en anden form for tjenesteydelse, nemlig administrationsomkostninger. En anden teoretisk mulighed kunne være at betragte engangsbetalingen som en forudbetaling af tjenesteydelsen og at fordele den over de perioder, hvor boligen benyttes. Bortset fra de statistiske problemer med at omsætte denne model til praksis synes der at være noget selvmodsigende heri, da den implicitte fortolkning er køb af en tjenesteydelse og ikke erhvervelse af et aktiv.

En anden mulighed består i at udlede en approksimation af årlige faktiske huslejer for lignende boliger. Denne løsning underbygges af, at timeshareboliger er beliggende i turistområder sammen med faktisk udlejede ferielejligheder. Hvis der er problemer forbundet hermed, kan de to andre metoder, der er foreslået for fritidsboliger, også accepteres i forbindelse med timeshareboliger. Den imputerede husleje beregnes netto for at undgå dobbeltregning af de omkostninger, der allerede indgår i de periodiske betalinger.

10. princip:

Med hensyn til timeshareboliger anvendes samme fremgangsmåde som for fritidsboliger.

1.4.4.   Værelsesudlejning

I de fleste medlemsstater bor mange studerende i lejede værelser. Dette gælder også andre unge mennesker eller personer, som har et arbejde, der indebærer rejseaktiviteter. Hvis værelset er en del af en udlejningsbolig, dvs. at det er fremlejet, synes der ikke at være væsentlige problemer. Værelseslejen kan betragtes som et bidrag til den egentlige husleje, dvs. en overførsel mellem husholdninger. Hvis værelset derimod er en del af en ejerbolig, vil det være dobbeltregning at medregne både værelseslejen og den imputerede leje for hele boligen. Den korrekte løsning ville sandsynligvis være at betragte værelseslejen som betaling for den procentdel af boligen, som lejeren benytter, og at beregne en imputeret husleje for den resterende del. Dette er imidlertid ikke praktisk gennemførligt. I stedet for kunne man betragte huslejen som en overførsel, der indebærer, at man deler boligudgifterne. Dette ville kunne sidestilles med det første tilfælde, for så vidt som den faktiske værelsesleje betragtes som et bidrag til den imputerede leje for hele boligen. Som følge heraf vil det være nødvendigt at foretage en korrektion, hvis husholdningssektoren opdeles i grupper.

Et andet spørgsmål er, hvordan man skal betragte fremleje af flere værelser. I dette tilfælde foreslås det kun at tage værelseslejere i betragtning, når ejeren eller hovedlejeren fortsat benytter boligen. Ellers bør fremleje betragtes som en særskilt økonomisk aktivitet (boligtjeneste eller pension).

11. princip:

Leje, der betales for værelser i en bolig, betragtes som et bidrag til den egentlige husleje, så længe ejeren eller hovedlejeren fortsat benytter boligen.

1.4.5.   Tomme boliger

En udlejet bolig betragtes altid som benyttet, selv om lejeren vælger at bo et andet sted. I lighed med den generelle løsning, der er vedtaget for fritidsboliger og timeshareboliger, afspejler den årlige husleje implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Tomme boliger er derfor et problem, der kan begrænses til ikkeudlejede boliger, som ikke benyttes af ejeren, dvs. som er ledige med henblik på salg eller udlejning. I sådanne tilfælde ydes der ikke nogen boligtjeneste, hvorfor huslejen sættes til nul.

De nødvendige oplysninger om, hvorvidt en ikkeudlejet bolig er tom eller ej, kan baseres på ejerens eller naboernes udsagn. Hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, kan tilstedeværelsen af møbler betragtes som et tegn på, at boligen benyttes. Umøblerede boliger kan derimod betragtes som tomme, da man vanskeligt kan forestille sig, at der produceres boligtjenester. Tomme boliger omfatter også boliger, der tages i besiddelse igen efter manglende opfyldelse af betalingsforpligtelserne, eller som er tomme for en kort periode, fordi boliganvisningskontoret ikke med det samme finder en ny lejer. Et grænsetilfælde er en tom bolig, der er fuldt møbleret, og som uden videre kan benyttes af ejeren. Her kan man indvende, at der ikke produceres boligtjenester, så længe boligen ikke rent faktisk benyttes af ejeren. Da tilfældet imidlertid kan sidestilles med en udlejet, men tom bolig, forekommer det passende at registrere en husleje. Derfor betragtes møblerede ejerboliger almindeligvis som benyttede.

Der kan stadig påløbe udgifter i forbindelse med en tom bolig, f.eks. løbende udgifter til vedligeholdelse, elektricitet, forsikring, skat mv. Disse medregnes som forbrug i produktionen, andre produktionsskatter mv. Ligesom for et foretagende, der ikke producerer tjenester, kan dette føre til en negativ værditilvækst.

I tilfælde, hvor brugeromkostningsmetoden anvendes, bør der på korrekt vis skelnes mellem tomme boliger og resten af boligmassen, så produktionsværdien ikke påvirkes implicit i beregningen, ved at tage alle omkostningskomponenter i betragtning, f.eks. forbrug af fast realkapital og nettooverskud af produktionen. Det kunne umiddelbart se ud til, at det kunne være problematisk med hensyn til tomme boliger i forbindelse med sociale boliger som følge af tilsvarende implicitte virkninger for produktionen af den metode med summen-af-omkostninger, der er relevant for de ikkemarkedsmæssige sektorer, der leverer sociale boliger. Virkningerne i dette tilfælde forventes imidlertid at være særdeles ubetydelige. Dertil kommer, at en tom bolig i forbindelse med sociale boliger altid kan betragtes som benyttet, eftersom den er parat til at blive brugt af ejeren (det offentlige eller nonprofit-institutioner rettet mod husholdninger) med henblik på at yde en social beskyttelsesfunktion.

12. princip:

For en ikkeudlejet bolig, der er klar til salg eller udlejning, sættes huslejen til nul. En møbleret ejerbolig betragtes generelt som en benyttet bolig.

1.4.6.   Garager

Da garager er en del af de faste bruttoinvesteringer, er det hensigtsmæssigt ikke blot at medregne udlejede garagers tjenester i økonomiens produktion, men også at beregne en imputeret produktion for ejerbenyttede garager. I begge tilfælde betragtes en garage som en bekvemmelighed på linje med boligens øvrige faciliteter. Dette bør også omfatte carporte og parkeringspladser, eftersom de må formodes at have samme funktion.

I ENS 2010, bilag A, punkt 3.75, hedder det: »For fritliggende garager, der anvendes af ejeren til eget brug i forbindelse med benyttelse af boligen, foretages der en lignende beregning.«

Der er almindeligvis flere ejerboliger end udlejningsboliger med garage. For at registrere denne strukturforskel korrekt forekommer det mest hensigtsmæssigt at anvende tilstedeværelsen af en garage som et stratificeringskriterium.

13. princip:

Garager og parkeringspladser til eget brug producerer tjenester, der medregnes som boligtjenester.

2.   FORBRUG I PRODUKTIONEN

Forbruget i produktionen skal være konsistent med produktionen. I overensstemmelse med klassifikationen af individuelt forbrug efter formål (COICOP) registreres udgifter til varme, vand, elektricitet mv. samt størsteparten af det vedligeholdelses- og reparationsarbejde, der udføres i forbindelse med boliger, separat og medregnes således ikke i produktionen af boligtjenester.

I praksis kan det dog være nødvendigt at betragte en række udgifter tillige med vedligeholdelse og reparation som en del af huslejen, når de ikke kan holdes adskilt. Dette vil ikke få indflydelse på BNI, hvis bruttoopgørelsen af forbruget i produktionen er konsistent med bruttoopgørelsen af produktionen.

Udgifter til reparation og vedligeholdelse opdeles i tre kategorier. For det første registreres forbedringer af eksisterende faste aktiver, som er betydelig mere omfattende end almindelig vedligeholdelse og reparation, som faste bruttoinvesteringer (ENS 2010, bilag A, punkt 3.129).

For det andet betragtes udgifter, som ejere af egen bolig afholder til indretning, vedligeholdelse og reparation af boligen, og som ikke normalt udføres af lejere, som forbrug i produktionen af boligtjenester (ENS 2010, bilag A, punkt 3.96).

Endelig medregnes rengøring, indretning og vedligeholdelse af boligen, for så vidt som disse aktiviteter også er almindelige for lejere, ikke i produktionen (ENS 2010, bilag A, punkt 3.09). Udgifterne til disse aktiviteter registreres direkte som husholdningernes udgifter til konsum. I henhold til ENS 2010, bilag A, punkt 3.95, omfatter husholdningernes udgifter til konsum bl.a. materialer til småreparationer i boligen og indretning af en art, der almindeligvis udføres af lejere såvel som ejere.

Heraf følger, at ejerboligers forbrug i produktionen omfatter de samme former for almindelig vedligeholdelse og reparation, som normalt vil blive betragtet som ejerens forbrug i produktionen i forbindelse med lignende udlejningsboliger. Udgifter til vedligeholdelse og reparation, som normalt foretages af lejere, betragtes som husholdningernes udgifter til konsum for både lejere og ejere af egen bolig.

Forbrug i produktionen i forbindelse med almindelig vedligeholdelse og reparation af ejerboliger kan udledes af direkte statistiske kilder såsom husstandsbudgetundersøgelser. Hvis forholdet mellem ejerboligers forbrug i produktionen og selve produktionen afviger meget fra det samme forhold i udlejningssektoren, undersøges årsagerne hertil. Hvis forskellen skyldes kvalitetsforskelle, f.eks. en forskel i niveauet for den almindelige vedligeholdelse af i øvrigt sammenlignelige boliger, justeres de imputerede huslejer i overensstemmelse hermed.

Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) medregnes under forbrug i produktionen, jf. ENS 2010, bilag A, kapitel 14. Dette omfatter også husholdningernes forbrug i produktionen i deres egenskab af boligejere for så vidt angår boliglån.

Som anført i afsnit 1.4.5 kan tomme boliger føre til forbrug i produktionen. Det understreges, at man generelt bør undgå dobbeltregning af forbrug i produktionen i forbindelse med boliger, der ejes af arbejdsgiveren.

14. princip:

Forbrug i produktionen opgøres i overensstemmelse med definitionen af produktion af boligtjenester. I de to elementer medregnes normalt ikke udgifter til varme, vand, elektricitet mv. Hvis man af praktiske grunde ønsker en anden fremgangsmåde, kan dette accepteres, når blot det ikke får indflydelse på BNP og BNI.

3.   TRANSAKTIONER MED UDLANDET

I henhold til ENS 2010 (bilag A, punkt 1.63 og 2.29) betragtes ikkeresidente enheder som fiktive residente enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger på landets økonomiske område, men kun hvad angår transaktioner vedrørende jord og bygninger.

Dette betyder, at den tjeneste, der produceres i forbindelse med en bolig, der ejes af en ikkeresident, medregnes i produktionen i det land, hvor boligen er beliggende. Er der tale om en ejerbolig, der tilhører en ikkeresident, registreres lejeværdien som eksport af boligtjenester og som primær indkomst betalt til udlandet (ENS 2010, bilag A, punkt 3.173 og 4.60).

For så vidt angår boliger i udlandet, der tilhører residenter, hedder det i ENS 2010, bilag A, punkt 3.75: »Lejeværdien af ejerboliger i udlandet som f.eks. ferieboliger registreres ikke som en del af den indenlandske produktion, men som import af tjenester og som primær indkomst fra udlandet.«

Almindeligvis giver det ikke anledning til væsentlige problemer, at den ejendom, der ejes af en ikkeresident, faktisk udlejes til en resident, eftersom der kan observeres en pengestrøm, som vil blive registreret på betalingsbalancen. Boliger, der ejes og benyttes af udlændinge, registreres separat. Boligejerens nationalitet er ikke et tilstrækkeligt kriterium til sondring mellem en resident og ikkeresident. Fritidsboliger, der ejes af udlændinge, har formentlig størst betydning i denne forbindelse. Det ville derfor være ønskeligt at nå frem til en aftale mellem de berørte medlemsstater vedrørende oplysninger om antallet af ikkeresidente boligejere. Der er en generel mangel på oplysninger om ikkeresidente ejere af egen bolig. Der foreligger endnu færre oplysninger om residenter, der ejer fritidsboliger i udlandet. For at undgå inkonsistens bør en medlemsstat, der fradrager primær indkomst for boliger benyttet af ikkeresidente ejere, også lægge primær indkomst til for boliger i udlandet, der ejes og benyttes af residenter.

Timeshareboliger er i denne forbindelse et særligt problem. Da en sådan bolig kan være benyttet af forskellige landes residenter i løbet af samme regnskabsperiode, forekommer det næsten umuligt at foretage en direkte henførsel til oprindelseslandet. Sammenlignelige resultater kan opnås ved en mere praktisk gennemførlig fremgangsmåde. Først henføres værditilvæksten (den imputerede værdi), som timeshareboligerne producerer, til ejerenhedens oprindelsesland. Derefter kan ejerenheden anmodes om at give oplysninger om timeshareejernes oprindelseslande, der kan anvendes som en fordelingsnøgle.

15. princip:

I henhold til ENS 2010 bidrager alle boliger beliggende inden for en medlemsstats økonomiske område til dens BNP. Nettooverskuddet af produktionen, som ikkeresidenter modtager i deres egenskab af ejere af jord og bygninger i den pågældende medlemsstat, registreres som formueindkomst til udlandet og fratrækkes derfor BNP ved beregningen af BNI (og omvendt). Ved »nettooverskud af produktionen« forstås nettooverskuddet af produktionen fra faktiske og imputerede huslejer. En medlemsstat, der fradrager formueindkomst for boliger benyttet af ikkeresidente ejere, bør også lægge formueindkomst til for boliger i udlandet, der ejes og benyttes af residenter.

---

(1)  (Gælder ikke for denne sprogversion.)

(2)  Teoretisk kan ejere af egen bolig, individuelt eller kollektivt, have husholdere uden at involvere andre statistiske enheder såsom boligselskaber eller hjemmeservicevirksomheder. Er dette tilfældet, skal der i produktionen efter brugeromkostningsmetoden indgå et tillæg for aflønning af ansatte.

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/19

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1950

af 10. november 2021

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, tjenesteydelses- og bygge- og anlægskontrakter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (1), navnlig artikel 68, stk. 1, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i aftalen og udtrykt i særlige trækningsrettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i aftalen og udtrykt i særlige trækningsrettigheder.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (4) skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder og de ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. I henhold til artikel 17 i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen hvert andet år kontrollere, at de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, svarer til de tærskelværdier, der er fastsat i aftalen, og om nødvendigt justere dem. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (4) skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder og de ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. I henhold til artikel 17 i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen hvert andet år kontrollere, at de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, svarer til de tærskelværdier, der er fastsat i aftalen, og om nødvendigt justere dem.

| (3) | De tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2014/25/EU, er blevet justeret. I henhold til artikel 68, stk. 1, i direktiv 2009/81/EF, skal de tærskelværdier, der er fastsat i nævnte direktiv, tilpasses de justerede tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(3)

De tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2014/25/EU, er blevet justeret. I henhold til artikel 68, stk. 1, i direktiv 2009/81/EF, skal de tærskelværdier, der er fastsat i nævnte direktiv, tilpasses de justerede tærskelværdier, der er fastsat i direktiv 2014/25/EU.

| (4) | I henhold til artikel 68, stk. 1, i direktiv 2009/81/EF skal Kommissionen også justere de tærskelværdier, der er fastsat i nævnte direktivs artikel 8, samtidig med at tærskelværdierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (5) justere. I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, som ophævede direktiv 2004/17/EF, skal Kommissionen hvert andet år justere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 68, stk. 1, i direktiv 2009/81/EF skal Kommissionen også justere de tærskelværdier, der er fastsat i nævnte direktivs artikel 8, samtidig med at tærskelværdierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (5) justere. I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, som ophævede direktiv 2004/17/EF, skal Kommissionen hvert andet år justere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022.

| (5) | Direktiv 2009/81/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2009/81/EF bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 8 i direktiv 2009/81/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I litra a) ændres »428 000 EUR« til »431 000 EUR«. |
| --- | --- |

1)

I litra a) ændres »428 000 EUR« til »431 000 EUR«.

| 2) | I litra b) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«. |
| --- | --- |

2)

I litra b) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/115/EU af 2. december 2013 om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (EUT L 68 af 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68 af 7.3.2014, s. 2.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1).

5

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/21

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1951

af 10. november 2021

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU for så vidt angår tærsklen for koncessioner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (1), særlig artikel 9, stk. 4, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i heri og udtrykt i særlige trækningsrettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i heri og udtrykt i særlige trækningsrettigheder.

| (2) | Direktiv 2014/23/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder og ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. For at sikre, at tærsklen for koncessioner, som fastsat i artikel 8, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU, svarer til den tærskel for koncessioner, der er fastsat i aftalen, er det nødvendigt at revidere den tærskel, der er fastsat i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2014/23/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder og ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. For at sikre, at tærsklen for koncessioner, som fastsat i artikel 8, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU, svarer til den tærskel for koncessioner, der er fastsat i aftalen, er det nødvendigt at revidere den tærskel, der er fastsat i nævnte direktiv.

| (3) | I henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU skal Kommissionen hvert andet år revidere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU skal Kommissionen hvert andet år revidere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022.

| (4) | Direktiv 2014/23/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/23/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 8, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/115/EU af 2. december 2013 om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (EUT L 68 af 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68 af 7.3.2014, s. 2.

3

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/23

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1952

af 10. november 2021

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU for så vidt angår tærskelværdierne for koncessioner for offentlige vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (1), særlig artikel 6, stk. 5, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i aftalen og udtrykt i særlige trækningsrettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb (»tærskelværdier«), der er fastsat i aftalen og udtrykt i særlige trækningsrettigheder.

| (2) | Direktiv 2014/24/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. For at sikre, at tærskelværdierne, der er fastsat i artikel 4, litra a), b) og c), i direktiv 2014/24/EU svarer til de tærskelværdier, der er fastsat i aftalen, er det nødvendigt at justere tærskelværdien i direktivet. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU skal de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 13 i nævnte direktiv, tilpasses de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 4, litra a) og c), i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2014/24/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende myndigheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. For at sikre, at tærskelværdierne, der er fastsat i artikel 4, litra a), b) og c), i direktiv 2014/24/EU svarer til de tærskelværdier, der er fastsat i aftalen, er det nødvendigt at justere tærskelværdien i direktivet. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU skal de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 13 i nævnte direktiv, tilpasses de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 4, litra a) og c), i nævnte direktiv.

| (3) | I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 2014/24/EU skal Kommissionen hvert andet år revidere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 2014/24/EU skal Kommissionen hvert andet år revidere tærsklerne med virkning fra den 1. januar. Tærsklerne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022.

| (4) | Direktiv 2014/24/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/24/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I direktiv 2014/24/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 4 ændres således:






  a) | I litra a) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 4 ændres således:

a)

I litra a) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«.

| b) | I litra b) ændres »139 000 EUR« til »140 000 EUR«. |
| --- | --- |

b)

I litra b) ændres »139 000 EUR« til »140 000 EUR«.

| c) | I litra c) ændres »214 000 EUR« til »215 000 EUR«. |
| --- | --- |

c)

I litra c) ændres »214 000 EUR« til »215 000 EUR«.

| 2) | I artikel 13, første afsnit, foretages følgende ændringer:






  a) | I litra a) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«. |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 13, første afsnit, foretages følgende ændringer:

a)

I litra a) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«.

| b) | I litra b) ændres »214 000 EUR« til »215 000 EUR«. |
| --- | --- |

b)

I litra b) ændres »214 000 EUR« til »215 000 EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/115/EU af 2. december 2013 om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (EUT L 68 af 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68 af 7.3.2014, s. 2.

3

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/25

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1953

af 10. november 2021

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU for så vidt angår tærskelværdierne for vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter samt projektkonkurrencer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1), særlig artikel 17, stk. 4, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb, der er fastsat heri (»tærskelværdier«) og udtrykt i særlige trækningsrettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2014/115/EU (2) godkendte Rådet protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (3), som blev indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den ændrede aftale om offentlige udbud (»aftalen«) er et plurilateralt instrument, hvis formål er gensidigt at åbne markederne for offentlige udbud blandt parterne. Aftalen finder anvendelse på enhver indkøbskontrakt til en værdi af mindst de beløb, der er fastsat heri (»tærskelværdier«) og udtrykt i særlige trækningsrettigheder.

| (2) | Direktiv 2014/25/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen hvert andet år kontrollere, at tærskelværdierne for vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter, og projektkonkurrencer, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, svarer til de tærskelværdierne, der er fastsat i aftalen. Eftersom værdien af de tærskler, der beregnes i henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, afviger fra værdien af de tærskler, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, er det nødvendigt at justere disse tærskelværdier. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2014/25/EU skal bl.a. gøre det muligt for de ordregivende enheder, der anvender direktivet, samtidig at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen. I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen hvert andet år kontrollere, at tærskelværdierne for vareindkøbs-, bygge- og anlægs- og tjenesteydelseskontrakter, og projektkonkurrencer, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, svarer til de tærskelværdierne, der er fastsat i aftalen. Eftersom værdien af de tærskler, der beregnes i henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, afviger fra værdien af de tærskler, der er fastsat i artikel 15, litra a) og b), i nævnte direktiv, er det nødvendigt at justere disse tærskelværdier.

| (3) | I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen justere tærskelværdierne hvert andet år med virkning fra den 1. januar. Tærskelværdierne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 17, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen justere tærskelværdierne hvert andet år med virkning fra den 1. januar. Tærskelværdierne for årene 2022-2023 bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2022.

| (4) | Direktiv 2014/25/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/25/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 15 i direktiv 2014/25/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | I litra a) ændres »428 000 EUR« til »431 000 EUR«. |
| --- | --- |

1)

I litra a) ændres »428 000 EUR« til »431 000 EUR«.

| 2) | I litra b) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«. |
| --- | --- |

2)

I litra b) ændres »5 350 000 EUR« til »5 382 000 EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. november 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/115/EU af 2. december 2013 om indgåelse af protokollen om ændring af aftalen om offentlige udbud (EUT L 68 af 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68 af 7.3.2014, s. 2.

3

---

AFGØRELSER

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/27

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/1954

af 9. november 2021

om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Kongeriget Belgien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til Rådets afgørelse (EU) 2019/853 af 21. maj 2019 om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs sammensætning (1),

under henvisning til indstilling fra den belgiske regering,

efter høring af Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 300, stk. 2, i traktaten består Det Økonomiske og Sociale Udvalg af repræsentanter for arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og for organisationer for andre aktører, der er repræsentative for civilsamfundet, navnlig på det socioøkonomiske, borgerretlige, faglige og kulturelle område. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 300, stk. 2, i traktaten består Det Økonomiske og Sociale Udvalg af repræsentanter for arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og for organisationer for andre aktører, der er repræsentative for civilsamfundet, navnlig på det socioøkonomiske, borgerretlige, faglige og kulturelle område.

| (2) | Rådet vedtog den 2. oktober 2020 afgørelse (EU) 2020/1392 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2020 til den 20. september 2025. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 2. oktober 2020 afgørelse (EU) 2020/1392 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2020 til den 20. september 2025.

| (3) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter Sophie GRENADEs fratrædelse. |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter Sophie GRENADEs fratrædelse.

| (4) | Den belgiske regering har indstillet Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalsekretær for fagforeningen ABVV-FGTB), som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2025 — |
| --- | --- |

(4)

Den belgiske regering har indstillet Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalsekretær for fagforeningen ABVV-FGTB), som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2025 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Miranda ULENS, Secrétaire générale de l’ABVV-FGTB, Federation Générale du Travail de Belgique (generalsekretær for fagforeningen ABVV-FGTB), beskikkes herved som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2025.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 2021.

På Rådets vegne

A. ŠIRCELJ

Formand

---

(1)  
  EUT L 139 af 27.5.2019, s. 15.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2020/1392 af 2. oktober 2020 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2020 til den 20. september 2025 og om ophævelse og erstatning af Rådets afgørelse om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2020 til den 20. september 2025, som blev vedtaget den 18. september 2020 (EUT L 322 af 5.10.2020, s. 1).

2

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/28

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/1955

af 9. november 2021

om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til Rådets afgørelse (EU) 2019/852 af 21. maj 2019 om Regionsudvalgets sammensætning (1),

under henvisning til indstilling fra den østrigske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktatens artikel 300, stk. 3, består Regionsudvalget af repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, der enten skal være valgt til en regional eller lokal myndighed eller være politisk ansvarlige over for en valgt forsamling. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktatens artikel 300, stk. 3, består Regionsudvalget af repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, der enten skal være valgt til en regional eller lokal myndighed eller være politisk ansvarlige over for en valgt forsamling.

| (2) | Rådet vedtog den 10. december 2019afgørelse (EU) 2019/2157 (2)
  om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2020 til den 25. januar 2025. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 10. december 2019afgørelse (EU) 2019/2157 (2)
  om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2020 til den 25. januar 2025.

| (3) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter udløbet af det mandat, på grundlag af hvilket Markus LINHART blev indstillet til beskikkelse. |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter udløbet af det mandat, på grundlag af hvilket Markus LINHART blev indstillet til beskikkelse.

| (4) | Den østrigske regering har indstillet Bernhard BAIER, der er repræsentant for en regional eller lokal myndighed og er valgt til en lokal myndighed, Gemeinderat der Stadt Linz (kommunalbestyrelsen i Linz), som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025 — |
| --- | --- |

(4)

Den østrigske regering har indstillet Bernhard BAIER, der er repræsentant for en regional eller lokal myndighed og er valgt til en lokal myndighed, Gemeinderat der Stadt Linz (kommunalbestyrelsen i Linz), som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bernhard BAIER, der er repræsentant for en regional eller lokal myndighed og er valgt til en myndighed, Gemeinderat der Stadt Linz (kommunalbestyrelsen i Linz), beskikkes herved som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 2021.

På Rådets vegne

A. ŠIRCELJ

Formand

---

(1)  
  EUT L 139 af 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2019/2157 af 10. december 2019 om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2020 til den 25. januar 2025 (EUT L 327 af 17.12.2019, s. 78).

2

---

Berigtigelser

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/29

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2144 af 27. november 2019 om krav til typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer for så vidt angår deres generelle sikkerhed og beskyttelsen af køretøjspassagerer og bløde trafikanter og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009, forordning (EF) nr. 79/2009 og forordning (EF) nr. 661/2009 og Kommissionens forordning (EF) nr. 631/2009, (EU) nr. 406/2010, (EU) nr. 672/2010, (EU) nr. 1003/2010, (EU) nr. 1005/2010, (EU) nr. 1008/2010, (EU) nr. 1009/2010, (EU) nr. 19/2011, (EU) nr. 109/2011, (EU) nr. 458/2011, (EU) nr. 65/2012, (EU) nr. 130/2012, (EU) nr. 347/2012, (EU) nr. 351/2012, (EU) nr. 1230/2012 og (EU) 2015/166

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 325 af 16. december 2019
  )

| 1) | Side 3, betragtning 12, fjerde punktum: |
| --- | --- |

1)

Side 3, betragtning 12, fjerde punktum:

I stedet for:

»... samt alle forsæder i køretøjer i klasse N2, N3, M2, og M3 med selealarmer fra den 1. september 2019 for nye motorkøretøjstyper og fra den 1. september 2021 for alle nye motorkøretøjer.«

læses:

»... samt alle forsæder i køretøjer i klasse N2, N3, M2 og M3 med selealarmer fra den 1. september 2019 for nye motorkøretøjstyper og fra den 1. september 2021 for alle nye motorkøretøjer.«

| 2) | Side 4, betragtning 18: |
| --- | --- |

2)

Side 4, betragtning 18:

I stedet for:

| »(18) | De FN-regulativer og ændringer hertil, som Unionen har stemt for eller anvender i overensstemmelse med Rådets afgørelse 97/836/EF, bør ...« |
| --- | --- |

»(18)

læses:

| »(18) | De FN-regulativer og ændringer hertil, som Unionen har stemt for eller anvender i overensstemmelse med afgørelse 97/836/EF, bør ...«. |
| --- | --- |

»(18)

| 3) | Side 4, betragtning 19: |
| --- | --- |

3)

Side 4, betragtning 19:

I stedet for:

| »(19) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009 (9) fastsættes krav til beskyttelse af fodgængere, cyklister og andre bløde trafikanter i form af overensstemmelsestests og grænseværdier for typegodkendelse af køretøjer ...« |
| --- | --- |

»(19)

læses:

| »(19) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 78/2009 (9) fastsættes krav til beskyttelse af fodgængere, cyklister og andre bløde trafikanter i form af overensstemmelsestest og grænseværdier for typegodkendelse af køretøjer ...«. |
| --- | --- |

»(19)

| 4) | Side 5, betragtning 29: |
| --- | --- |

4)

Side 5, betragtning 29:

I stedet for:

| »(29) | For at sikre effektiviteten af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tillægges Kommissionen med henblik på at supplere denne forordning ...« |
| --- | --- |

»(29)

læses:

| »(29) | For at sikre effektiviteten af denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på at supplere denne forordning ...«. |
| --- | --- |

»(29)

| 5) | Side 15, artikel 14, stk. 1: |
| --- | --- |

5)

Side 15, artikel 14, stk. 1:

I stedet for:

»1.   Senest den 5. juli 2027 og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen ...«

læses:

»1.   Senest den 7. juli 2027 og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen ...«.

| 6) | Side 17, artikel 19, stk. 2: |
| --- | --- |

6)

Side 17, artikel 19, stk. 2:

I stedet for:

»Den finder anvendelse fra den 5. juli 2022.«

læses:

»Den finder anvendelse fra den 6. juli 2022.«

| 7) | Side 17, slutformular, sted og dato: |
| --- | --- |

7)

Side 17, slutformular, sted og dato:

I stedet for:

»Udfærdiget i Strasbourg, den 27. november 2019
  «

læses:

»Udfærdiget i Strasbourg, den 27. november 2019.«

| 8) | Side 17, slutformular, underskrifter: |
| --- | --- |

8)

Side 17, slutformular, underskrifter:

I stedet for:

| »På Europa-Parlamentets vegne


  Formand

  D.M. SOSSOLI | På Rådets vegne


  Formand

  T. TUPPURAINEN« |
| --- | --- |

»På Europa-Parlamentets vegne

Formand

D.M. SOSSOLI

På Rådets vegne

Formand

T. TUPPURAINEN«

læses:

| »På Europa-Parlamentets vegne

  D.M. SASSOLI

  Formand | På Rådets vegne

  T. TUPPURAINEN

  Formand« |
| --- | --- |

»På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

T. TUPPURAINEN

Formand«

| 9) | Side 19, bilag I, tabellen, kolonnen »Emne«, rækken »FN-regulativ nr.« 48: |
| --- | --- |

9)

Side 19, bilag I, tabellen, kolonnen »Emne«, rækken »FN-regulativ nr.« 48:

I stedet for:

»Montering af lygter og lyssignaler på motorkøretøjer«

læses:

»Montering af lygter og lyssignaler på køretøjer«.

| 10) | Side 22, bilag I, noter til tabellen, første og andet afsnit: |
| --- | --- |

10)

Side 22, bilag I, noter til tabellen, første og andet afsnit:

I stedet for:

»Den Europæiske Unions Tidende, og er med forbehold af den ændringsserie, som skal overholdes i henhold til de overgangsbestemmelser, der er fastsat deri.Den ændringsserie, der er anført i tabellen, er den version, som er offentliggjort i

Overholdelse af en ændringsserie, der ...«

læses:

»Den ændringsserie, der er anført i tabellen, er den version, som er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og er med forbehold af den ændringsserie, som skal overholdes i henhold til de overgangsbestemmelser, der er fastsat deri. Overholdelse af en ændringsserie, der ...«.

| 11) | Side 23, bilag I, noter til tabellen, note c: |
| --- | --- |

11)

Side 23, bilag I, noter til tabellen, note c:

I stedet for:

| »(c) | Når det er angivet af køretøjsfabrikanten, at et køretøj er egnet til bugsering (punkt 2.11.5 i det i artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2018/858) angivne oplysningsskema), og ...« |
| --- | --- |

»(c)

c

Når det er angivet af køretøjsfabrikanten, at et køretøj er egnet til bugsering (punkt 2.11.5 i det i artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2018/858) angivne oplysningsskema), og ...«

læses:

| »(c) | Når det er angivet af køretøjsfabrikanten, at et køretøj er egnet til bugsering (punkt 2.11.5 i det i artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2018/858 angivne oplysningsskema), og ...«. |
| --- | --- |

»(c)

c

Når det er angivet af køretøjsfabrikanten, at et køretøj er egnet til bugsering (punkt 2.11.5 i det i artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2018/858 angivne oplysningsskema), og ...«.

| 12) | Side 31, bilag II, noter til tabel, punkt A, B, C og D: |
| --- | --- |

12)

Side 31, bilag II, noter til tabel, punkt A, B, C og D:

I stedet for:

| »A: | Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder:6. juli 2022. |
| --- | --- |

»A:

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder:6. juli 2022.

| B: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:6. juli 2022.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2024. |
| --- | --- |

B:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:6. juli 2022.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2024.

| C: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:7. juli 2024.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2026. |
| --- | --- |

C:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:7. juli 2024.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2026.

| D: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:7. januar 2026.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. januar 2029.« |
| --- | --- |

D:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse:7. januar 2026.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. januar 2029.«

læses:

| »A: | Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 6. juli 2022. |
| --- | --- |

»A:

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 6. juli 2022.

| B: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 6. juli 2022.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2024. |
| --- | --- |

B:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 6. juli 2022.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2024.

| C: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 7. juli 2024.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2026. |
| --- | --- |

C:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 7. juli 2024.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. juli 2026.

| D: | Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 7. januar 2026.
  Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. januar 2029.« |
| --- | --- |

D:

Dato for afslag på meddelelse af EU-typegodkendelse: 7. januar 2026.

Dato for forbuddet mod registrering af køretøjer samt markedsføring og ibrugtagning af komponenter og separate tekniske enheder: 7. januar 2029.«

| 13) | Side 33, bilag III, punkt 2, litra a), nr. i): |
| --- | --- |

13)

Side 33, bilag III, punkt 2, litra a), nr. i):

I stedet for:

| »i) | Følgende række indsættes efter rækken vedrørende punk 54A:« |
| --- | --- |

»i)

Følgende række indsættes efter rækken vedrørende punk 54A:«

læses:

| »i) | Følgende række indsættes efter rækken vedrørende punkt 54A:«. |
| --- | --- |

»i)

Følgende række indsættes efter rækken vedrørende punkt 54A:«.

| 14) | Side 33 og 34, bilag III, punkt 2, litra b): |
| --- | --- |

14)

Side 33 og 34, bilag III, punkt 2, litra b):

I stedet for:

| »i) | forklarende note 3 og 4 affattes således:






  »(3) | En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144 |
| --- | --- | --- |

»i)

forklarende note 3 og 4 affattes således:

»(3)

3

En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144

| (4) | Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) nr.)2019/2144« |
| --- | --- |

(4)

4

Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) nr.)2019/2144«

| ii) | forklarende note 9A affattes således:






  »(9A) | Et system til dæktryksovervågning kræves monteret i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 2019/2144« |
| --- | --- | --- |

ii)

forklarende note 9A affattes således:

»(9A)

9A

Et system til dæktryksovervågning kræves monteret i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 2019/2144«

| iii) | forklarende note 15 affattes således:






  »(15) | Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144«« |
| --- | --- | --- |

iii)

forklarende note 15 affattes således:

»(15)

15

Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144««

læses:

| »i) | forklarende note 3 og 4 affattes således:






  »(3) | En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144. |
| --- | --- | --- |

»i)

forklarende note 3 og 4 affattes således:

»(3)

3

En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.

| (4) | Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.« |
| --- | --- |

(4)

4

Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.«

| ii) | forklarende note 9A affattes således:






  »(9A) | Et system til dæktryksovervågning kræves monteret i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2144.« |
| --- | --- | --- |

ii)

forklarende note 9A affattes således:

»(9A)

9A

Et system til dæktryksovervågning kræves monteret i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2144.«

| iii) | forklarende note 15 affattes således:






  »(15) | Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144.«« |
| --- | --- | --- |

iii)

forklarende note 15 affattes således:

»(15)

15

Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144.««

| 15) | Side 34, bilag III, punkt 2, litra c), nr. iii), tabellen, sidste kolonne, ud for »63«: |
| --- | --- |

15)

Side 34, bilag III, punkt 2, litra c), nr. iii), tabellen, sidste kolonne, ud for »63«:

I stedet for:

»Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144««

læses:

»Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144.««

| 16) | Side 35, bilag III, punkt 2, litra e), nr. iii), tabellen, sidste kolonne, ud for »63«: |
| --- | --- |

16)

Side 35, bilag III, punkt 2, litra e), nr. iii), tabellen, sidste kolonne, ud for »63«:

I stedet for:

»Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144««

læses:

»Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i tabellen med reference til forordning (EU) 2019/2144.««

| 17) | Side 35, bilag III, punkt 2, litra f), nr. i): |
| --- | --- |

17)

Side 35, bilag III, punkt 2, litra f), nr. i):

I stedet for:

| »i) | i tabellen »Del I: Køretøjer i klasse M1«
  foretages følgende ændringer:« |
| --- | --- |

»i)

i tabellen »Del I: Køretøjer i klasse M1«
  foretages følgende ændringer:«

1«

læses:

| »i) | i tabellen »Del I: Køretøjer i klasse M1« foretages følgende ændringer:«. |
| --- | --- |

»i)

i tabellen »Del I: Køretøjer i klasse M1« foretages følgende ændringer:«.

1

| 18) | Side 36, bilag III, punkt 2, litra f), nr. ii): |
| --- | --- |

18)

Side 36, bilag III, punkt 2, litra f), nr. ii):

I stedet for:

| »ii) | I tabellen »Del II: Køretøjer i klasse N1« foretages følgende ændringer:« |
| --- | --- |

»ii)

I tabellen »Del II: Køretøjer i klasse N1« foretages følgende ændringer:«

1

læses:

| »ii) | I tabellen »Del II: Køretøjer i klasse N1« foretages følgende ændringer:«. |
| --- | --- |

»ii)

I tabellen »Del II: Køretøjer i klasse N1« foretages følgende ændringer:«.

1

| 19) | Side 38 og 39, bilag III, punkt 4, litra g), nr. ii), iii) og iv): |
| --- | --- |

19)

Side 38 og 39, bilag III, punkt 4, litra g), nr. ii), iii) og iv):

I stedet for:

| »ii) | forklarende note 3 og 4 affattes således:






  »(3) | En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144 |
| --- | --- | --- |

»ii)

forklarende note 3 og 4 affattes således:

»(3)

3

En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144

| (4) | Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) nr. 2019/2144« |
| --- | --- |

(4)

4

Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) nr. 2019/2144«

| iii) | forklarende note 9A affattes således:






  »(9A) | Finder kun anvendelse, hvis køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN-regulativ nr. 64. Imidlertid kræves et system til dæktryksovervågning monteret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 2019/2144« |
| --- | --- | --- |

iii)

forklarende note 9A affattes således:

»(9A)

9A

Finder kun anvendelse, hvis køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN-regulativ nr. 64. Imidlertid kræves et system til dæktryksovervågning monteret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 2019/2144«

| iv) | forklarende note 15 affattes således:






  »(15) | Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i den relevante tabel.«« |
| --- | --- | --- |

iv)

forklarende note 15 affattes således:

»(15)

15

Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144 Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i den relevante tabel.««

læses:

| »ii) | forklarende note 3 og 4 affattes således:






  »(3) | En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144. |
| --- | --- | --- |

»ii)

forklarende note 3 og 4 affattes således:

»(3)

3

En køretøjsstabilitetsfunktion kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.

| (4) | Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.« |
| --- | --- |

(4)

4

Et elektronisk stabilitetskontrolsystem (ESC) kræves monteret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2019/2144.«

| iii) | forklarende note 9A affattes således:






  »(9A) | Finder kun anvendelse, hvis køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN-regulativ nr. 64. Imidlertid kræves et system til dæktryksovervågning monteret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2144.« |
| --- | --- | --- |

iii)

forklarende note 9A affattes således:

»(9A)

9A

Finder kun anvendelse, hvis køretøjer er forsynet med udstyr, der er omfattet af FN-regulativ nr. 64. Imidlertid kræves et system til dæktryksovervågning monteret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/2144.«

| iv) | forklarende note 15 affattes således:






  »(15) | Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i den relevante tabel.«« |
| --- | --- | --- |

iv)

forklarende note 15 affattes således:

»(15)

15

Der kræves overensstemmelse med forordning (EU) 2019/2144. Imidlertid forventes typegodkendelse ikke behandlet under dette punkt, da det alene omfatter en samling af individuelle punkter opført andetsteds i den relevante tabel.««

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/34

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 150 af 7. juni 2019
  )

| 1) | Side 18, artikel 6, 1a, første afsnit: |
| --- | --- |

1)

Side 18, artikel 6, 1a, første afsnit:

I stedet for:

»1a.   Uanset denne artikels stk. 1 skal kun institutter udpeget som afviklingsenheder, som også er G-SII'er, eller som er en del af et G-SII, og som ikke har datterselskaber, overholde kravet i artikel 92a på individuelt niveau.«

læses:

»1a.   Uanset denne artikels stk. 1 skal kun institutter udpeget som afviklingsenheder, som også er G-SII-enheder, og som er en del af et G-SII, og som ikke har datterselskaber, overholde kravene i artikel 92a på individuelt niveau.«

| 2) | Side 20, artikel 11, 3a, første afsnit: |
| --- | --- |

2)

Side 20, artikel 11, 3a, første afsnit:

I stedet for:

»3a.   Uanset denne artikels stk. 1 skal kun moderinstitutter udpeget som afviklingsenheder, som også er GSII'er eller en del af et G-SII eller et tredjelands-G-SII, overholde denne forordnings artikel 92a på konsolideret niveau i det omfang og på den måde, der er fastsat i denne forordnings artikel 18.«

læses:

»3a.   Uanset denne artikels stk. 1 skal kun moderinstitutter udpeget som afviklingsenheder, som også er G-SII-enheder, overholde denne forordnings artikel 92a på konsolideret niveau i det omfang og på den måde, der er fastsat i denne forordnings artikel 18.«

| 3) | Side 21, 12a, stk. 2 og 3: |
| --- | --- |

3)

Side 21, 12a, stk. 2 og 3:

I stedet for:

»Hvis den værdi, der beregnes i henhold til denne artikels første afsnit, er lavere end summen af værdierne af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, jf. denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), for alle afviklingsenheder, der tilhører dette G-SII, handler afviklingsmyndighederne i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 3, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.

Hvis den værdi, der beregnes i henhold til denne artikels første afsnit, er højere end summen af værdierne af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, jf. denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), for alle afviklingsenheder, der tilhører dette G-SII, kan afviklingsmyndighederne handle i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 3, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.«

læses:

»Hvis den værdi, der beregnes i henhold til denne artikels stk. 1, er lavere end summen af værdierne af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, jf. denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), for alle afviklingsenheder, der tilhører dette G-SII, handler afviklingsmyndighederne i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 4, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.

Hvis den værdi, der beregnes i henhold til denne artikels stk. 1, er højere end summen af værdierne af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, jf. denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), for alle afviklingsenheder, der tilhører dette G-SII, kan afviklingsmyndighederne handle i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 4, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.«

| 4) | Side 21, affattes artikel 13, stk. 2, således: |
| --- | --- |

4)

Side 21, affattes artikel 13, stk. 2, således:

I stedet for:

»2.   Institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII'er, eller som er en del af et G-SII, overholder artikel 437a og artikel 447, litra h), på grundlag af deres afviklingskoncerns konsoliderede situation.«

læses:

»2.   Institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII-enheder, overholder artikel 437a og artikel 447, litra h), på grundlag af deres afviklingskoncerns konsoliderede situation.«

| 5) | Side 23, affattes artikel 22 således: |
| --- | --- |

5)

Side 23, affattes artikel 22 således:

I stedet for:

»Artikel 22

Delkonsolidering i forbindelse med enheder i tredjelande

1.   Institutter, der er datterselskaber, anvender bestemmelserne i artikel 89, 90 og 91 samt tredje, fjerde og syvende del og de tilhørende indberetningskrav i del syv A på grundlag af deres delkonsoliderede situation, hvis disse institutter har et institut eller et finansieringsinstitut som datterselskab i et tredjeland eller har kapitalinteresser i en sådan virksomhed.

2.   Uanset nærværende artikels stk. 1 kan institutter, der er datterselskaber, vælge ikke at anvende bestemmelserne i artikel 89, 90 og 91 samt tredje, fjerde og syvende del og de tilhørende indberetningskrav i del syv A på grundlag af deres delkonsoliderede situation, hvis de samlede aktiver og ikkebalanceførte poster tilhørende deres datterselskaber og kapitalinteresser i tredjelande udgør mindre end 10 % af datterselskabets samlede aktiver og ikkebalanceførte poster.«

læses:

»Artikel 22

Delkonsolidering i forbindelse med enheder i tredjelande

1.   Institutter, der er datterselskaber, anvender bestemmelserne i artikel 89, 90 og 91 samt tredje, fjerde og syvende del og de tilhørende indberetningskrav i del syv A på grundlag af deres delkonsoliderede situation, hvis disse institutter, eller deres moderselskab når dette moderselskab er et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, har et institut eller et finansieringsinstitut som datterselskab i et tredjeland eller har kapitalinteresser i en sådan virksomhed.

2.   Uanset nærværende artikels stk. 1 kan institutter, der er datterselskaber, vælge ikke at anvende bestemmelserne i artikel 89, 90 og 91 samt tredje, fjerde og syvende del og de tilhørende indberetningskrav i del syv A på grundlag af deres delkonsoliderede situation, hvis de samlede aktiver og ikkebalanceførte poster tilhørende datterselskaberne og kapitalinteresser i tredjelande udgør mindre end 10 % af datterselskabets samlede aktiver og ikkebalanceførte poster.«

| 6) | Side 34, 72e, stk. 4, første afsnit, definitioner: |
| --- | --- |

6)

Side 34, 72e, stk. 4, første afsnit, definitioner:

I stedet for:

| »LPi | = | værdien af nedskrivningsrelevante passivposter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
| --- | --- | --- |
| β | = | procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivposter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse |
| Oi | = | værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| Li | = | værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| ri | = | det forhold, der gælder for datterselskab i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra a), og artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, og« |

»LPi

=

værdien af nedskrivningsrelevante passivposter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse

β

=

procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivposter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse

Oi

=

værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

Li

=

værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

ri

=

det forhold, der gælder for datterselskab i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra a), og artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, og«

læses:

| »LPi | = | værdien af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
| --- | --- | --- |
| β | = | procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse, beregnet på følgende måde:



  ; |
| Oi | = | værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| Li | = | værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| ri | = | det forhold, der gælder for datterselskab i på afviklingskoncernniveau i henhold til denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra a), i direktiv 2014/59/EU, og« |

»LPi

=

værdien af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse

β

=

Image 1

Oi

=

værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

Li

=

værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

ri

=

det forhold, der gælder for datterselskab i på afviklingskoncernniveau i henhold til denne forordnings artikel 92a, stk. 1, litra a), og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra a), i direktiv 2014/59/EU, og«

| 7) | Side 37, artikel 1, nr. 35): |
| --- | --- |

7)

Side 37, artikel 1, nr. 35):

I stedet for:

| »35) | Artikel 76, stk. 1, 2 og 3, affattes således:

  »1.   Med henblik på artikel 42, litra a), artikel 45, litra a), artikel 57, litra a), artikel 59, litra a), artikel 67, litra a), artikel 69, litra a), og artikel 72h, litra a), kan institutterne reducere værdien af en lang position i et kapitalinstrument med den del af indekset, der består af samme underliggende eksponering, som afdækkes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
  (...)


  2.   Hvis de kompetente myndigheder har givet forudgående tilladelse, kan et institut anvende et konservativt skøn over sin underliggende eksponering mod de instrumenter, der indgår i indeksene, som et alternativ til, at det beregner sin eksponering mod instrumenterne i et eller flere af følgende litraer:
  (...)«« |
| --- | --- |

»35)

Artikel 76, stk. 1, 2 og 3, affattes således:

»1.   Med henblik på artikel 42, litra a), artikel 45, litra a), artikel 57, litra a), artikel 59, litra a), artikel 67, litra a), artikel 69, litra a), og artikel 72h, litra a), kan institutterne reducere værdien af en lang position i et kapitalinstrument med den del af indekset, der består af samme underliggende eksponering, som afdækkes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:

(...)

2.   Hvis de kompetente myndigheder har givet forudgående tilladelse, kan et institut anvende et konservativt skøn over sin underliggende eksponering mod de instrumenter, der indgår i indeksene, som et alternativ til, at det beregner sin eksponering mod instrumenterne i et eller flere af følgende litraer:

(...)««

læses:

| »35) | Artikel 76, titlen og stk. 1, 2 og 3, affattes således:

  »Artikel 76
  Indeksbesiddelser af kapitalinstrumenter og af passiver

  1.   Med henblik på artikel 42, litra a), artikel 45, litra a), artikel 57, litra a), artikel 59, litra a), artikel 67, litra a), artikel 69, litra a), artikel 72f, litra a), og artikel 72h, litra a), kan institutterne reducere værdien af en lang position i et kapitalinstrument eller i et passiv med den del af indekset, der består af samme underliggende eksponering, som afdækkes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
  (...)


  2.   Hvis de kompetente myndigheder har givet forudgående tilladelse, kan et institut anvende et konservativt skøn over sin underliggende eksponering mod de kapitalinstrumenter eller passiver, der indgår i indeksene, som et alternativ til, at det beregner sin eksponering mod instrumenterne i et eller flere af følgende litraer:
  (...)«« |
| --- | --- |

»35)

Artikel 76, titlen og stk. 1, 2 og 3, affattes således:

»Artikel 76

Indeksbesiddelser af kapitalinstrumenter og af passiver

1.   Med henblik på artikel 42, litra a), artikel 45, litra a), artikel 57, litra a), artikel 59, litra a), artikel 67, litra a), artikel 69, litra a), artikel 72f, litra a), og artikel 72h, litra a), kan institutterne reducere værdien af en lang position i et kapitalinstrument eller i et passiv med den del af indekset, der består af samme underliggende eksponering, som afdækkes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:

(...)

2.   Hvis de kompetente myndigheder har givet forudgående tilladelse, kan et institut anvende et konservativt skøn over sin underliggende eksponering mod de kapitalinstrumenter eller passiver, der indgår i indeksene, som et alternativ til, at det beregner sin eksponering mod instrumenterne i et eller flere af følgende litraer:

(...)««

| 8) | Side 38, affattes artikel 78, stk. 1, andet afsnit, fjerde punktum, således: |
| --- | --- |

8)

Side 38, affattes artikel 78, stk. 1, andet afsnit, fjerde punktum, således:

I stedet for:

»For egentlige kernekapitalinstrumenter må dette på forhånd fastsatte beløb ikke overstige 3 % af den relevante udstedelse, og det må ikke overstige 10 % af det beløb, hvormed den egentlige kernekapital overstiger summen af egentlige kernekapitalkrav fastlagt i denne forordning, i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU, med en margen, som den kompetente myndighed anser for nødvendig.«

læses:

»For egentlige kernekapitalinstrumenter må dette på forhånd fastsatte beløb ikke overstige 3 % af den relevante udstedelse, og det må ikke overstige 10 % af det beløb, hvormed den egentlige kernekapital overstiger summen af egentlige kernekapitalkrav fastlagt i denne forordning, i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU og en margen, som den kompetente myndighed anser for nødvendig.«

| 9) | Side 42 affattes artikel 82 således: |
| --- | --- |

9)

Side 42 affattes artikel 82 således:

I stedet for:

»Artikel 82

Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag

Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag omfatter et datterselskabs minoritetsinteresser, hybride kernekapital- eller supplerende kapitalinstrumenter plus overført resultat og overkurs ved emission i tilknytning hertil, når følgende betingelser er opfyldt:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | Instrumenterne ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.« |
| --- | --- |

c)

Instrumenterne ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.«

læses:

»Artikel 82

Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag

Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag omfatter et datterselskabs minoritetsinteresser, hybride kernekapital- eller supplerende kapitalinstrumenter, alt efter hvad der er relevant, plus overkurs ved emission i tilknytning hertil, når følgende betingelser er opfyldt:

| | (...) |
| --- | --- |

(...)

| c) | de i indledningen til dette stykke omhandlede egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.« |
| --- | --- |

c)

de i indledningen til dette stykke omhandlede egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.«

| 10) | Side 43, artikel 92a, stk. 1, indledningen: |
| --- | --- |

10)

Side 43, artikel 92a, stk. 1, indledningen:

I stedet for:

»1.   Med forbehold af artikel 93 og 94 og undtagelserne, jf. nærværende artikels stk. 2, skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII'er eller er en del af et G-SII, til enhver tid overholde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:«

læses:

»1.   Med forbehold af artikel 93 og 94 og undtagelserne, jf. nærværende artikels stk. 2, skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII-enheder, til enhver tid overholde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:«

| 11) | Side 44, artikel 92a, stk. 3: |
| --- | --- |

11)

Side 44, artikel 92a, stk. 3:

I stedet for:

»3.   Når den sum, der følger af anvendelsen af kravet i nærværende artikels stk. 1, litra a), på hver afviklingsenhed inden for det samme G-SII, overstiger det krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er beregnet i henhold til artikel 12a i denne forordning, kan afviklingsmyndigheden for moderinstituttet i Unionen efter at have hørt de øvrige relevante afviklingsmyndigheder træffe foranstaltninger i henhold til artikel 45d, stk. 4, eller artikel 45h, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU.«

læses:

»3.   Når den sum, der følger af anvendelsen af kravet i nærværende artikels stk. 1, litra a), på hver afviklingsenhed inden for det samme G-SII, overstiger det krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er beregnet i henhold til artikel 12a i denne forordning, kan afviklingsmyndigheden for moderinstituttet i Unionen efter at have hørt de øvrige relevante afviklingsmyndigheder træffe foranstaltninger i henhold til artikel 45d, stk. 4, eller artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.«

| 12) | Side 68, artikel 279a, stk. 1, litra a), definitioner: |
| --- | --- |

12)

Side 68, artikel 279a, stk. 1, litra a), definitioner:

I stedet for:

| »T | = | udløbsdatoen for optionen; for optioner, som udelukkende kan udøves på en fremtidig dato, er udløbsdatoen lig med den pågældende dato; for optioner, som kan udøves på flere fremtidige datoer, er udløbsdatoen lig med den seneste af disse datoer; udløbsdatoen udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og« |
| --- | --- | --- |

»T

=

udløbsdatoen for optionen; for optioner, som udelukkende kan udøves på en fremtidig dato, er udløbsdatoen lig med den pågældende dato; for optioner, som kan udøves på flere fremtidige datoer, er udløbsdatoen lig med den seneste af disse datoer; udløbsdatoen udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og«

læses:

| »T | = | perioden mellem udløbsdatoen for optionen (Texp) og indberetningsdatoen; for optioner, som udelukkende kan udøves på en fremtidig dato, er Texp lig med den pågældende dato; for optioner, som kan udøves på flere fremtidige datoer, er Texp lig med den seneste af disse datoer; T udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og« |
| --- | --- | --- |

»T

=

perioden mellem udløbsdatoen for optionen (Texp) og indberetningsdatoen; for optioner, som udelukkende kan udøves på en fremtidig dato, er Texp lig med den pågældende dato; for optioner, som kan udøves på flere fremtidige datoer, er Texp lig med den seneste af disse datoer; T udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og«

| 13) | Side 70, artikel 279b, stk. 1, litra a), formlen: |
| --- | --- |

13)

Side 70, artikel 279b, stk. 1, litra a), formlen:

I stedet for:

»

Image 2

hvor

| R | = | den tilsynsbaserede diskonteringssats; R = 5 % |
| --- | --- | --- |
| S | = | perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og |
| E | = | perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention.« |

R

=

den tilsynsbaserede diskonteringssats; R = 5 %

S

=

perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og

E

=

perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention.«

læses:

»

Image 3

hvor

| R | = | den tilsynsbaserede diskonteringssats; R = 5 % |
| --- | --- | --- |
| S | = | perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention |
| E | = | perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og |
| OneBusinessYear | = | et år udtrykt i arbejdsdage ved hjælp af den relevante bankdagskonvention.« |

R

=

den tilsynsbaserede diskonteringssats; R = 5 %

S

=

perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention

E

=

perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og

OneBusinessYear

=

et år udtrykt i arbejdsdage ved hjælp af den relevante bankdagskonvention.«

| 14) | Side 73, artikel 280a, stk. 3, formlen: |
| --- | --- |

14)

Side 73, artikel 280a, stk. 3, formlen:

I stedet for:

»

Image 4

«

læses:

»

Image 5

«.

| 15) | Side 75, artikel 280c, stk. 3, formlen: |
| --- | --- |

15)

Side 75, artikel 280c, stk. 3, formlen:

I stedet for:

»

Image 6

«

læses:

»

Image 7

«

| 16) | Side 77, artikel 280d, stk. 3, formlen: |
| --- | --- |

16)

Side 77, artikel 280d, stk. 3, formlen:

I stedet for:

»

Image 8

«

læses:

»

Image 9

«.

| 17) | Side 77, artikel 280d, stk. 4, formlen: |
| --- | --- |

17)

Side 77, artikel 280d, stk. 4, formlen:

I stedet for:

»

Image 10

«

læses:

»

Image 11

«

| 18) | Side 78, artikel 280e, stk. 1, formlen: |
| --- | --- |

18)

Side 78, artikel 280e, stk. 1, formlen:

I stedet for:

»

Image 12

«

læses:

»

Image 13

«

| 19) | Side 78, artikel 280e, stk. 4, formlen: |
| --- | --- |

19)

Side 78, artikel 280e, stk. 4, formlen:

I stedet for:

»

Image 14

«

læses:

»

Image 15

«

| 20) | Side 78, artikel 280e, stk. 5, definitioner: |
| --- | --- |

20)

Side 78, artikel 280e, stk. 5, definitioner:

I stedet for:

»

  Image 16
  = den tilsynsfaktor, der finder anvendelse på råvarereferencetypen »k«;

hvis råvarereferencetypen »k« svarer til transaktioner, der henføres til den risikoafdækningsgruppe, der er omhandlet i artikel 277a, stk. 1, litra e), nr. i), bortset fra transaktioner vedrørende elektricitet, er
  Image 17
  ; for transaktioner vedrørende elektricitet er
  Image 18
  , og«

læses:

»

  Image 19
  = den tilsynsfaktor, der finder anvendelse på råvarereferencetypen k;

hvis råvarereferencetypen k svarer til transaktioner, der henføres til den risikoafdækningsgruppe, der er omhandlet i artikel 277a, stk. 1, litra e), bortset fra transaktioner vedrørende elektricitet, er
  Image 20
  ; for transaktioner vedrørende elektricitet er
  Image 21
  , og«

| 21) | Side 89, artikel 325a, stk. 2, litra c): |
| --- | --- |

21)

Side 89, artikel 325a, stk. 2, litra c):

I stedet for:

| »c) | alle positioner ansættes til deres markedsværdi på denne dato, bortset fra positioner i litra b); hvis markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til dagsværdien på denne dato; hvis dagsværdien og markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi« |
| --- | --- |

»c)

alle positioner ansættes til deres markedsværdi på denne dato, bortset fra positioner i litra b); hvis markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til dagsværdien på denne dato; hvis dagsværdien og markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi«

læses:

| »c) | alle positioner ansættes til deres markedsværdi på denne dato, bortset fra positioner i litra b); hvis markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen i handelsbeholdningen til dagsværdien på denne dato; hvis dagsværdien og markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi« |
| --- | --- |

»c)

alle positioner ansættes til deres markedsværdi på denne dato, bortset fra positioner i litra b); hvis markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen i handelsbeholdningen til dagsværdien på denne dato; hvis dagsværdien og markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi«

| 22) | Side 93, artikel 325f, stk. 8, definitioner: |
| --- | --- |

22)

Side 93, artikel 325f, stk. 8, definitioner:

I stedet for:

»

  Image 22
  for alle risikofaktorer i undergruppe b og
  Image 23
  i undergruppe c; når disse værdier for Sb og Sc giver et negativt tal for den samlede sum af
  Image 24
  , beregner instituttet det risikoklassespecifikke kapitalgrundlagskrav for delta- eller vegarisiko ved hjælp af en alternativ specifikation, hvor«

læses:

»

  Image 25
  for alle risikofaktorer i undergruppe b og
  Image 26
  i undergruppe c; når disse værdier for Sb og Sc giver et negativt tal for den samlede sum af

Image 27
  , beregner instituttet det risikoklassespecifikke kapitalgrundlagskrav for delta- eller vegarisiko ved hjælp af en alternativ specifikation, hvor«

| 23) | Side 100, artikel 325r, stk. 4, definitioner: |
| --- | --- |

23)

Side 100, artikel 325r, stk. 4, definitioner:

I stedet for:

| »Vi (.) | = | markedsværdien af instrumentet i som en funktion af risikofaktoren k, og« |
| --- | --- | --- |

»Vi (.)

=

markedsværdien af instrumentet i som en funktion af risikofaktoren k, og«

læses:

| »Vi (.) | = | værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og« |
| --- | --- | --- |

»Vi (.)

=

værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og«

| 24) | Side 100, artikel 325r, stk. 5, definitioner: |
| --- | --- |

24)

Side 100, artikel 325r, stk. 5, definitioner:

I stedet for:

| »Vi (.) | = | markedsværdien af instrumentet i som en funktion af risikofaktoren k, og« |
| --- | --- | --- |

»Vi (.)

=

markedsværdien af instrumentet i som en funktion af risikofaktoren k, og«

læses:

| »Vi (.) | = | værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og« |
| --- | --- | --- |

»Vi (.)

=

værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og«

| 25) | Side 101, artikel 325s, stk. 1, formlen: |
| --- | --- |

25)

Side 101, artikel 325s, stk. 1, formlen:

I stedet for:

»

Image 28

«

læses:

»

Image 29

«

| 26) | Side 104, artikel 325w, stk. 1, definitioner: |
| --- | --- |

26)

Side 104, artikel 325w, stk. 1, definitioner:

I stedet for:

| »Vnotional | = | instrumentets nominelle værdi |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering. Gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes med negativt fortegn, og |
| Adjustmentlong | = | det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i udtrykket Adjustmentlong med positivt fortegn, og fald indsættes med et negativt fortegn.« |

»Vnotional

=

instrumentets nominelle værdi

P&Llong

=

et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering. Gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes med negativt fortegn, og

Adjustmentlong

=

det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i udtrykket Adjustmentlong med positivt fortegn, og fald indsættes med et negativt fortegn.«

læses:

»

| Vnotional | = | den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår |
| --- | --- | --- |
| P&Llong | = | et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og |
| Adjustmentlong | = | hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn.« |

Vnotional

=

den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår

P&Llong

=

et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og

Adjustmentlong

=

hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn.«

| 27) | Side 104, artikel 325w, stk. 2, definitioner: |
| --- | --- |

27)

Side 104, artikel 325w, stk. 2, definitioner:

I stedet for:

| »Vnotional | = | instrumentets nominelle værdi, som indsættes i formlen med negativt fortegn |
| --- | --- | --- |

»Vnotional

=

instrumentets nominelle værdi, som indsættes i formlen med negativt fortegn

(...)

| Adjustmentshort | = | det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument. Fald indsættes i udtrykket Adjustmentshort med positivt fortegn, og stigninger indsættes med udtrykket Adjustmentshort med negativt fortegn.« |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument. Fald indsættes i udtrykket Adjustmentshort med positivt fortegn, og stigninger indsættes med udtrykket Adjustmentshort med negativt fortegn.«

læses:

| »Vnotional | = | den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, som indsættes i formlen med negativt fortegn |
| --- | --- | --- |

»Vnotional

=

den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, som indsættes i formlen med negativt fortegn

(...)

| Adjustmentshort | = | hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn.« |
| --- | --- | --- |

Adjustmentshort

=

hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn.«

| 28) | Side 104, artikel 325w, stk. 4: |
| --- | --- |

28)

Side 104, artikel 325w, stk. 4:

I stedet for:

»4.   Med henblik på de beregninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, bestemmes de nominelle værdier således:

| a) | for så vidt angår gældsinstrumenter er den nominelle værdi gældsinstrumentets pålydende værdi |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår gældsinstrumenter er den nominelle værdi gældsinstrumentets pålydende værdi

| b) | for så vidt angår derivatinstrumenter, som har underliggende gældsinstrumenter, er den nominelle værdi derivatinstrumentets nominelle værdi.« |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår derivatinstrumenter, som har underliggende gældsinstrumenter, er den nominelle værdi derivatinstrumentets nominelle værdi.«

læses:

»4.   Med henblik på de beregninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, bestemmes de nominelle værdier således:

| a) | for så vidt angår en obligation er den nominelle værdi obligationens pålydende værdi |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår en obligation er den nominelle værdi obligationens pålydende værdi

| b) | for så vidt angår en solgt put-option på en obligation er den nominelle værdi optionens nominelle værdi; for så vidt angår en købt call-option på en obligation er den nominelle værdi 0.« |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår en solgt put-option på en obligation er den nominelle værdi optionens nominelle værdi; for så vidt angår en købt call-option på en obligation er den nominelle værdi 0.«

| 29) | Side 104, artikel 325w, stk. 5: |
| --- | --- |

29)

Side 104, artikel 325w, stk. 5:

I stedet for:

»5.   For eksponeringer mod aktieinstrumenter beregner institutterne bruttobeløbene for JTD således og ikke ved at anvende formlerne i stk. 1 og 2:

| | JTDlong = max{LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max{LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min{LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min{LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

hvor

| JTDlong | = | bruttobeløbene for JTD for lang eksponering |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | bruttobeløbene for JTD for kort eksponering, og |
| V | = | aktiens dagsværdi eller for derivatinstrumenter, som har underliggende aktier, dagsværdien af den underliggende aktie.« |

JTDlong

=

bruttobeløbene for JTD for lang eksponering

JTDshort

=

bruttobeløbene for JTD for kort eksponering, og

V

=

aktiens dagsværdi eller for derivatinstrumenter, som har underliggende aktier, dagsværdien af den underliggende aktie.«

læses:

»5.   For eksponeringer mod aktieinstrumenter beregner institutterne bruttobeløbene for JTD således:

| | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

hvor

| JTDlong | = | bruttobeløbene for JTD for lang eksponering |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår; den nominelle værdi er dagsværdien af aktien for likvide aktieinstrumenter; i formlen JTDshort indsættes den nominelle værdi af instrumentet med negativt fortegn |
| P&Llong | = | et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes med negativt fortegn |
| Adjustmentlong | = | det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn |
| JTDshort | = | bruttobeløbene for JTD for kort eksponering |
| P&Lshort | = | et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den korte eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og |
| Adjustmentshort | = | det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn.« |

JTDlong

=

bruttobeløbene for JTD for lang eksponering

Vnotional

=

den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår; den nominelle værdi er dagsværdien af aktien for likvide aktieinstrumenter; i formlen JTDshort indsættes den nominelle værdi af instrumentet med negativt fortegn

P&Llong

=

et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes med negativt fortegn

Adjustmentlong

=

det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn

JTDshort

=

bruttobeløbene for JTD for kort eksponering

P&Lshort

=

et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den korte eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og

Adjustmentshort

=

det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn.«

| 30) | Side 105, artikel 325w, stk. 8, første afsnit, litra a): |
| --- | --- |

30)

Side 105, artikel 325w, stk. 8, første afsnit, litra a):

I stedet for:

| »a) | hvordan institutterne skal beregne JTD-beløb for forskellige typer instrumenter i overensstemmelse med denne artikel« |
| --- | --- |

»a)

hvordan institutterne skal beregne JTD-beløb for forskellige typer instrumenter i overensstemmelse med denne artikel«

læses:

| »a) | hvordan institutterne skal fastsætte komponenterne P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong og Adjustmentshort, når de beregner JTD-beløbene for forskellige typer instrumenter i overensstemmelse med denne artikel« |
| --- | --- |

»a)

hvordan institutterne skal fastsætte komponenterne P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong og Adjustmentshort, når de beregner JTD-beløbene for forskellige typer instrumenter i overensstemmelse med denne artikel«

long

short

long

short,

| 31) | Side 109, artikel 325ad, stk. 4, formlen: |
| --- | --- |

31)

Side 109, artikel 325ad, stk. 4, formlen:

I stedet for:

»

Image 30

«

læses:

»

Image 31

«

| 32) | Side 124, artikel 325bb, stk. 1, indledningen: |
| --- | --- |

32)

Side 124, artikel 325bb, stk. 1, indledningen:

I stedet for:

»1.   Institutterne beregner risikomålet for expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325ba, stk. 1, litra a), for en given dato »t« og for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen således:«

læses:

»1.   Institutterne beregner risikomålet for expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325ba, stk. 1, litra a), for en given dato »t« og for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, således:«

| 33) | Side 125, artikel 325bc, stk. 1, litra c), indledningen: |
| --- | --- |

33)

Side 125, artikel 325bc, stk. 1, litra c), indledningen:

I stedet for:

| »c) | for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen beregner instituttet målet for partial expected shortfall på tidspunktet t efter følgende formel:




  « |
| --- | --- |

»c)

for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen beregner instituttet målet for partial expected shortfall på tidspunktet t efter følgende formel:

Image 32

  «

læses:

| »c) | for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, beregner instituttet målet for partial expected shortfall på tidspunktet t efter følgende formel:




  « |
| --- | --- |

»c)

for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, beregner instituttet målet for partial expected shortfall på tidspunktet t efter følgende formel:

Image 33

  «

| 34) | Side 127, artikel 325bd, stk. 4, indledningen; |
| --- | --- |

34)

Side 127, artikel 325bd, stk. 4, indledningen;

I stedet for:

»4.   Med henblik på at beregne målene for partial expected shortfall i overensstemmelse med artikel 325bc, stk. 1, litra c), beregnes den effektive likviditetshorisont for en given modellerbar risikofaktor for en given position i handelsbeholdningen således:«

læses:

»4.   Med henblik på at beregne målene for partial expected shortfall i overensstemmelse med artikel 325bc, stk. 1, litra c), beregnes den effektive likviditetshorisont for en given modellerbar risikofaktor for en given position i handelsbeholdningen eller en position uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, således:«

| 35) | Side 148, affattes artikel 411, nr. 4), således. |
| --- | --- |

35)

Side 148, affattes artikel 411, nr. 4), således.

I stedet for:

| »4) | »indskudsmægler«: en fysisk person eller virksomhed, der mod gebyr anbringer indskud fra tredjemand, herunder detailindskud og indskud fra selskaber, men eksklusiv indskud fra finansieringsinstitutter, i kreditinstitutter« |
| --- | --- |

»4)

læses:

| »4) | »indskudsmægler«: en fysisk person eller virksomhed, der mod gebyr anbringer indskud fra tredjemand, herunder detailindskud og indskud fra selskaber, men eksklusiv indskud fra finansielle kunder, i kreditinstitutter« |
| --- | --- |

»4)

| 36) | Side 158, artikel 428k, stk. 3, indledningen: |
| --- | --- |

36)

Side 158, artikel 428k, stk. 3, indledningen:

I stedet for:

»3.   Følgende passiver er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:«

læses:

»3.   Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:«

| 37) | Side 159, artikel 428l, indledningen: |
| --- | --- |

37)

Side 159, artikel 428l, indledningen:

I stedet for:

»Følgende passiver er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:«

læses:

»Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:«

| 38) | Side 159, artikel 428l, litra d): |
| --- | --- |

38)

Side 159, artikel 428l, litra d):

I stedet for:

| »d) | andre passiver med en restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år, som ikke er omhandlet i artikel 428m, 428n og 428o.« |
| --- | --- |

»d)

andre passiver med en restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år, som ikke er omhandlet i artikel 428m, 428n og 428o.«

læses:

| »d) | andre passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år, som ikke er omhandlet i artikel 428m, 428n og 428o.« |
| --- | --- |

»d)

andre passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år, som ikke er omhandlet i artikel 428m, 428n og 428o.«

| 39) | Side 169, artikel 428al, stk. 3, indledningen: |
| --- | --- |

39)

Side 169, artikel 428al, stk. 3, indledningen:

I stedet for:

»3.   Følgende passiver er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:«

læses:

»3.   Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:«

| 40) | Side 169, artikel 428am, indledningen: |
| --- | --- |

40)

Side 169, artikel 428am, indledningen:

I stedet for:

»Følgende passiver er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:«

læses:

»Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:«

| 41) | Side 169, artikel 428am, litra b): |
| --- | --- |

41)

Side 169, artikel 428am, litra b):

I stedet for:

| »b) | passiver med en restløbetid på under et år fra« |
| --- | --- |

»b)

passiver med en restløbetid på under et år fra«

læses:

| »b) | passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på under et år fra« |
| --- | --- |

»b)

passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på under et år fra«

| 42) | Side 175, affattes artikel 429, stk. 5, første afsnit, litra a), således: |
| --- | --- |

42)

Side 175, affattes artikel 429, stk. 5, første afsnit, litra a), således:

I stedet for:

| »a) | et derivatinstrument, der anses for en ikkebalanceført post i henhold til stk. 4, litra d), men som behandles som et derivat i henhold til de gældende regnskabsregler, er omfattet af den behandling, der er beskrevet i nævnte litra« |
| --- | --- |

»a)

et derivatinstrument, der anses for en ikkebalanceført post i henhold til stk. 4, litra d), men som behandles som et derivat i henhold til de gældende regnskabsregler, er omfattet af den behandling, der er beskrevet i nævnte litra«

læses:

| »a) | en ikkebalanceført post i henhold til stk. 4, litra d), som behandles som et derivat i henhold til de gældende regnskabsregler, er omfattet af den behandling, der er beskrevet i nævnte stykkes litra b)« |
| --- | --- |

»a)

en ikkebalanceført post i henhold til stk. 4, litra d), som behandles som et derivat i henhold til de gældende regnskabsregler, er omfattet af den behandling, der er beskrevet i nævnte stykkes litra b)«

| 43) | Side 178, artikel 429a, stk. 1, første afsnit, litra d): |
| --- | --- |

43)

Side 178, artikel 429a, stk. 1, første afsnit, litra d):

I stedet for:

| »d) | hvis instituttet er et offentligt udviklingskreditinstitut, de eksponeringer, der følger af aktiver, som udgør fordringer på centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder eller enheder i den offentlige sektor vedrørende offentlige investeringer og støttelån« |
| --- | --- |

»d)

hvis instituttet er et offentligt udviklingskreditinstitut, de eksponeringer, der følger af aktiver, som udgør fordringer på centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder eller enheder i den offentlige sektor vedrørende offentlige investeringer og støttelån«

læses:

| »d) | hvis instituttet er et offentligt udviklingskreditinstitut, de eksponeringer, der følger af aktiver, som udgør fordringer på centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder eller enheder i den offentlige sektor vedrørende offentlige investeringer, og støttelån« |
| --- | --- |

»d)

hvis instituttet er et offentligt udviklingskreditinstitut, de eksponeringer, der følger af aktiver, som udgør fordringer på centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder eller enheder i den offentlige sektor vedrørende offentlige investeringer, og støttelån«

| 44) | Side 178, artikel 429a, stk. 2, tredje afsnit: |
| --- | --- |

44)

Side 178, artikel 429a, stk. 2, tredje afsnit:

I stedet for:

»Med henblik på første afsnit, litra d) og e), og med forbehold af Unionens statsstøtteregler og (...)«

læses:

»Med henblik på stk. 1, litra d) og e), og med forbehold af Unionens statsstøtteregler og (...)«

| 45) | Side 209, artikel 461a, stk. 1: |
| --- | --- |

45)

Side 209, artikel 461a, stk. 1:

I stedet for:

»Med henblik på indberetningskravene i artikel 430b, stk. 1, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462, med henblik på at ændre denne forordning ved at foretage tekniske justeringer af artikel 325e, 325g-325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap-325at, 325av og 325ax, og specificere (...)«

læses:

»Med henblik på indberetningskravene i artikel 430b, stk. 1, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462, med henblik på at ændre denne forordning ved at foretage tekniske justeringer af artikel 325e, 325g-325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap-325at, 325av og 325ax, og specificere (...)«

| 46) | Side 209, affattes artikel 462 således: |
| --- | --- |

46)

Side 209, affattes artikel 462 således:

I stedet for:

»(...)

2.   Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, jf. artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456-460 og artikel 461a, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 28. juni 2013.

3.   Den i artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456-460 og artikel 461a omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

(...)

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456-460 og artikel 461a træder kun i kraft, hvis (...)«

læses:

»(...)

2.   Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, jf. artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456, 457, 459, 460 og 461a, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 28. juni 2013.

3.   Den i artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456, 457, 459, 460 og 461a omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

(...)

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 244, stk. 6, artikel 245, stk. 6, artikel 456, 457, 459, 460 og 461a træder kun i kraft, hvis (...)«

| 47) | Side 210, affattes artikel 494, stk. 1, indledningen, således: |
| --- | --- |

47)

Side 210, affattes artikel 494, stk. 1, indledningen, således:

I stedet for:

»1.   Uanset artikel 92a skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII'er eller er en del af et G-SII, fra den 27. juni 2019 til den 31. december 2021 til enhver tid opfylde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:«

læses:

»1.   Uanset artikel 92a skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII-enheder, fra den 27. juni 2019 til den 31. december 2021 til enhver tid opfylde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:«

| 48) | Side 211, artikel 494a, stk. 2, litra a): |
| --- | --- |

48)

Side 211, artikel 494a, stk. 2, litra a):

I stedet for:

| »a) | betingelserne i artikel 63, stk. 1, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet« |
| --- | --- |

»a)

betingelserne i artikel 63, stk. 1, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet«

læses:

| »a) | betingelserne i artikel 63, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet« |
| --- | --- |

»a)

betingelserne i artikel 63, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet«

| 49) | Side 211, artikel 494b, stk. 3: |
| --- | --- |

49)

Side 211, artikel 494b, stk. 3:

I stedet for:

»3.   Uanset artikel 72a, stk. 1, litra a), betragtes passiver, der er udstedt før den 27. juni 2019, som nedskrivningsrelevante passivposter, hvis de opfylder (...)«

læses:

»3.   Uanset artikel 72a, stk. 1, litra a), betragtes passiver, der er udstedt før den 27. juni 2019, som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, hvis de opfylder (...)«

| 50) | Side 213 affattes artikel 500, stk. 1, første afsnit, litra c), således: |
| --- | --- |

50)

Side 213 affattes artikel 500, stk. 1, første afsnit, litra c), således:

I stedet for:

| »c) | den kumulative størrelse af misligholdte eksponeringer afhændet siden datoen for den første afhændelse i henhold til den i litra a) nævnte plan har oversteget 20 % af den kumulative størrelse af alle konstaterede misligholdelser på datoen for den i litra a) og b) omhandlede første afhændelse.« |
| --- | --- |

»c)

den kumulative størrelse af misligholdte eksponeringer afhændet siden datoen for den første afhændelse i henhold til den i litra a) nævnte plan har oversteget 20 % af den kumulative størrelse af alle konstaterede misligholdelser på datoen for den i litra a) og b) omhandlede første afhændelse.«

læses:

| »c) | det kumulative risikoeksponeringsbeløb af misligholdte eksponeringer afhændet siden datoen for den første afhændelse i henhold til den i litra a) nævnte plan har oversteget 20 % af risikoeksponeringsbeløbet af alle misligholdte eksponeringer, begge registreret som en balanceført eller en ikkebalanceført eksponering på datoen for den i litra a) og b) omhandlede første afhændelse« |
| --- | --- |

»c)

det kumulative risikoeksponeringsbeløb af misligholdte eksponeringer afhændet siden datoen for den første afhændelse i henhold til den i litra a) nævnte plan har oversteget 20 % af risikoeksponeringsbeløbet af alle misligholdte eksponeringer, begge registreret som en balanceført eller en ikkebalanceført eksponering på datoen for den i litra a) og b) omhandlede første afhændelse«

| 51) | Side 213, affattes artikel 501, stk. 1, definitioner, således: |
| --- | --- |

51)

Side 213, affattes artikel 501, stk. 1, definitioner, således:

I stedet for:

»E* = det samlede beløb, som SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder skylder til instituttet, dets datterselskaber, dets moderselskaber og andre datterselskaber af disse moderselskaber, herunder eksponeringsværdi ved misligholdelse, men eksklusiv fordringer eller eventualfordringer sikret ved pant i beboelsesejendom.«

læses:

»E* er en af følgende:

| a) | det samlede beløb, som SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder skylder til instituttet, dets datterselskaber, dets moderselskaber og andre datterselskaber af disse moderselskaber, herunder eksponeringsværdi ved misligholdelse, men eksklusiv fordringer eller eventualfordringer sikret ved pant i beboelsesejendom |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb, som SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder skylder til instituttet, dets datterselskaber, dets moderselskaber og andre datterselskaber af disse moderselskaber, herunder eksponeringsværdi ved misligholdelse, men eksklusiv fordringer eller eventualfordringer sikret ved pant i beboelsesejendom

| b) | hvis det samlede beløb omhandlet i litra a) er lig med 0, størrelsen af fordringer eller eventualfordringer på SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder sikret ved pant i beboelsesejendom, der er udelukket fra beregningen af det samlede beløb omhandlet i nævnte litra.« |
| --- | --- |

b)

hvis det samlede beløb omhandlet i litra a) er lig med 0, størrelsen af fordringer eller eventualfordringer på SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder sikret ved pant i beboelsesejendom, der er udelukket fra beregningen af det samlede beløb omhandlet i nævnte litra.«

| 52) | Side 218, artikel 510, stk. 8: |
| --- | --- |

52)

Side 218, artikel 510, stk. 8:

I stedet for:

»8.   Senest den 28. juni 2025 øges de faktorer for krævet stabil finansiering, der anvendes på transaktionerne omhandlet i artikel 428r, stk. 1, litra g), artikel 428s, stk. 1, litra c), og artikel 428v, litra b), fra henholdsvis (...)«

læses:

»8.   Senest den 28. juni 2025 øges de faktorer for krævet stabil finansiering, der anvendes på transaktionerne omhandlet i artikel 428r, stk. 1, litra g), artikel 428s, stk. 1, litra b), og artikel 428v, litra a), fra henholdsvis (...)«.

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/51

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/955 af 27. maj 2021 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1156 for så vidt angår formularer, modeller, procedurer og tekniske ordninger for offentliggørelse af og underretninger om markedsføringsregler, gebyrer og afgifter og om præcisering af de oplysninger, der skal meddeles med henblik på oprettelsen og ajourføringen af den centrale database om grænseoverskridende markedsføring af AIF'er og investeringsinstitutter, samt formularer, modeller og procedurer for meddelelse af sådanne oplysninger

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 211 af 15. juni 2021
  )

Side 31, artikel 1:

I stedet for:

»Artikel 1

Offentliggørelse af nationale bestemmelser vedrørende markedsføringskrav

1.   De kompetente myndigheder offentliggør på deres websted de oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1156, ved hjælp af modellen i bilag I til nærværende forordning.

2.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, offentliggøres af de kompetente myndigheder enten i deres helhed på én enkelt særlig webside på deres websteder eller på forskellige websider med angivelse af de oplysninger, der er omhandlet i nærværende stykke, for alternative investeringsfonde (AIF'er) og for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter).

3.   De kompetente myndigheder offentliggør sammendrag af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, på en klar, kortfattet og let forståelig måde ved hjælp af modellerne i bilag II til nærværende forordning. Disse sammendrag offentliggøres på den samme webside som de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, enten øverst eller nederst på websiden.«

læses:

»Artikel 1

Offentliggørelse af nationale bestemmelser vedrørende markedsføringskrav

1.   De kompetente myndigheder offentliggør på deres websted de oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1156, ved hjælp af modellen i bilag I til nærværende forordning.

De oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, offentliggøres af de kompetente myndigheder enten i deres helhed på én enkelt særlig webside på deres websteder eller på forskellige websider med angivelse af de oplysninger, der er omhandlet i nærværende stykke, for alternative investeringsfonde (AIF'er) og for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter).

2.   De kompetente myndigheder offentliggør sammendrag af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, på en klar, kortfattet og let forståelig måde ved hjælp af modellerne i bilag II til nærværende forordning. Disse sammendrag offentliggøres på den samme webside som de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, enten øverst eller nederst på websiden.«

Side 35, bilag I, tredje ansvarsfraskrivelse i modellen:

I stedet for:

»
  Ansvarsfraskrivelse: Følgende er en ikkeudtømmende liste over nationale love, der kan finde anvendelse, og [den kompetente myndigheds navn] er ikke ansvarlig for udeladelser på listen. De krav, der følger af disse love, er ikke underlagt tilsyn af [den kompetente myndigheds navn]. Hvorvidt disse krav, og eventuelle andre retlige krav, finder anvendelse, bør vurderes inden markedsføring af eller investering i [et investeringsinstitut/en AIF/et investeringsinstitut eller en AIF]. Hvis der hersker usikkerhed, bør de, der markedsfører eller investerer i investeringsinstitutter eller AIF'er, indhente uafhængig rådgivning om de gældende krav vedrørende deres individuelle situation. «

læses:

»Ansvarsfraskrivelse: Listen i denne model er en ikkeudtømmende liste over nationale love, der kan finde anvendelse, og [den kompetente myndigheds navn] er ikke ansvarlig for udeladelser på listen. De krav, der følger af disse love, er ikke underlagt tilsyn af [den kompetente myndigheds navn]. Hvorvidt disse krav, og eventuelle andre retlige krav, finder anvendelse, bør vurderes inden markedsføring af eller investering i [et investeringsinstitut/en AIF/et investeringsinstitut eller en AIF]. Hvis der hersker usikkerhed, bør de, der markedsfører eller investerer i investeringsinstitutter eller AIF'er, indhente uafhængig rådgivning om de gældende krav vedrørende deres individuelle situation.«

---

| 11.11.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 398/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 398/53

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2021/1372 af 17. august 2021 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår forbuddet mod anvendelse af protein fra dyr i foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 295 af 18. august 2021
  )

Side 15, bilaget, om ændring af bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, nr. 5) om kapitel V, litra a) om »afsnit A«, under punkt 1, litra m) og n):

I stedet for:

| »m) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit G, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af svin til fjerkræ |
| --- | --- |

»m)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit G, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af svin til fjerkræ

| n) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit H, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af fjerkræ til svin« |
| --- | --- |

n)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit H, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af fjerkræ til svin«

læses:

| »m) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit G, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af svin til fjerkræ |
| --- | --- |

»m)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit G, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af svin til fjerkræ

| n) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit H, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af fjerkræ til svin«. |
| --- | --- |

n)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit H, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af fjerkræ til svin«.

---