# Euroopan unionin L 401/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 401 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta12. marraskuuta 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 401

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta12. marraskuuta 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1968, annettu 9 päivänä marraskuuta 2021, Latvialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1969, annettu 27 päivänä lokakuuta 2021, eurooppalaisen kansalaisaloitteen Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 7742) | 3 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Komission suositus (EU) 2021/1970, annettu 10 päivänä marraskuuta 2021, yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnön data-avaruudesta | 5 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1968, annettu 9 päivänä marraskuuta 2021, Latvialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1969, annettu 27 päivänä lokakuuta 2021, eurooppalaisen kansalaisaloitteen Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 7742)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 7742)

3

SUOSITUKSET

*

Komission suositus (EU) 2021/1970, annettu 10 päivänä marraskuuta 2021, yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnön data-avaruudesta

5

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 12.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 401/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/1968,

annettu 9 päivänä marraskuuta 2021,

Latvialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2006/112/EY 168 ja 168 a artiklassa vahvistetaan verovelvollisen oikeus vähentää arvonlisävero, joka on maksettava verovelvollisen verollisia liiketoimiaan varten vastaanottamien tavaroiden luovutuksista ja palvelujen suorituksista. Kyseisen direktiivin 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla vastikkeellisiin palveluihin rinnastetaan yrityksen liikeomaisuuteen kuuluvan tavaran ottaminen verovelvollisen omaan tai henkilöstönsä yksityiseen käyttöön taikka yleisesti ottaen muuhun kuin yrityksen varsinaisiin tarkoituksiin kuuluvaan käyttöön. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2006/112/EY 168 ja 168 a artiklassa vahvistetaan verovelvollisen oikeus vähentää arvonlisävero, joka on maksettava verovelvollisen verollisia liiketoimiaan varten vastaanottamien tavaroiden luovutuksista ja palvelujen suorituksista. Kyseisen direktiivin 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla vastikkeellisiin palveluihin rinnastetaan yrityksen liikeomaisuuteen kuuluvan tavaran ottaminen verovelvollisen omaan tai henkilöstönsä yksityiseen käyttöön taikka yleisesti ottaen muuhun kuin yrityksen varsinaisiin tarkoituksiin kuuluvaan käyttöön.

| (2) | Latvialle annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2429 (2) lupa rajoittaa 31 päivään joulukuuta 2018 asti arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin sellaisten henkilöautojen ostamisen, liisauksen, yhteisöhankinnan ja tuonnin osalta, joiden suurin sallittu paino on enintään 3 500 kilogrammaa ja joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi, sekä tällaisten henkilöautojen huoltoon, korjaukseen ja polttoaineeseen liittyvien kustannusten osalta. Kyseisellä luvalla myös vapautetaan verovelvolliset velvollisuudesta kohdella tällaisten henkilöautojen muuta kuin yrityskäyttöä palvelujen suorituksena. |
| --- | --- |

(2)

Latvialle annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2429 (2) lupa rajoittaa 31 päivään joulukuuta 2018 asti arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin sellaisten henkilöautojen ostamisen, liisauksen, yhteisöhankinnan ja tuonnin osalta, joiden suurin sallittu paino on enintään 3 500 kilogrammaa ja joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi, sekä tällaisten henkilöautojen huoltoon, korjaukseen ja polttoaineeseen liittyvien kustannusten osalta. Kyseisellä luvalla myös vapautetaan verovelvolliset velvollisuudesta kohdella tällaisten henkilöautojen muuta kuin yrityskäyttöä palvelujen suorituksena.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2021 neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1921 (3). |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2021 neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1921 (3).

| (4) | Latvia toimitti 21 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä komissiolle pyynnön saada jatkaa direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista rajoittaakseen oikeutta vähentää arvonlisävero sellaisten henkilöautojen kustannuksista, jotka eivät ole kokonaan yrityskäytössä, jäljempänä ’pyyntö’. |
| --- | --- |

(4)

Latvia toimitti 21 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä komissiolle pyynnön saada jatkaa direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista rajoittaakseen oikeutta vähentää arvonlisävero sellaisten henkilöautojen kustannuksista, jotka eivät ole kokonaan yrityskäytössä, jäljempänä ’pyyntö’.

| (5) | Komissio antoi direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 10 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio ilmoitti Latvialle 14 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 10 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyillä kirjeillä. Komissio ilmoitti Latvialle 14 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (6) | Kuten täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 6 artiklan 2 kohdassa edellytetään, Latvia toimitti kertomuksen, johon sisältyi arvonlisäverovähennykselle vahvistetun prosenttiosuuden uudelleentarkastelu. Latvia katsoo, että 50 prosentin rajoitus on nykyisin saatavilla olevien tietojen eli verotarkastuksista saatujen kokemusten ja henkilöautojen yksityiskäyttöä koskevien tilastotietojen perusteella edelleen perusteltu ja asianmukainen. |
| --- | --- |

(6)

Kuten täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 6 artiklan 2 kohdassa edellytetään, Latvia toimitti kertomuksen, johon sisältyi arvonlisäverovähennykselle vahvistetun prosenttiosuuden uudelleentarkastelu. Latvia katsoo, että 50 prosentin rajoitus on nykyisin saatavilla olevien tietojen eli verotarkastuksista saatujen kokemusten ja henkilöautojen yksityiskäyttöä koskevien tilastotietojen perusteella edelleen perusteltu ja asianmukainen.

| (7) | Koska erityistoimenpiteellä on myönteinen vaikutus verovelvollisten ja veroviranomaisten hallinnollisiin rasitteisiin siten, että sillä yksinkertaistetaan arvonlisäveron kantamista ja estetään veropetoksia virheellisen kirjanpidon avulla, Latvialle olisi annettava lupa jatkaa erityistoimenpiteen soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Koska erityistoimenpiteellä on myönteinen vaikutus verovelvollisten ja veroviranomaisten hallinnollisiin rasitteisiin siten, että sillä yksinkertaistetaan arvonlisäveron kantamista ja estetään veropetoksia virheellisen kirjanpidon avulla, Latvialle olisi annettava lupa jatkaa erityistoimenpiteen soveltamista.

| (8) | Erityistoimenpiteen voimassaolon jatkamista olisi rajoitettava ajallisesti, jotta voidaan arvioida sen vaikuttavuus ja prosenttimäärän asianmukaisuus. |
| --- | --- |

(8)

Erityistoimenpiteen voimassaolon jatkamista olisi rajoitettava ajallisesti, jotta voidaan arvioida sen vaikuttavuus ja prosenttimäärän asianmukaisuus.

| (9) | Jos Latvia katsoo, että erityistoimenpiteen jatkaminen on tarpeen vielä vuoden 2024 jälkeen, sen olisi toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2024 kertomus, joka sisältää sovellettavaa prosenttiosuutta koskevan uudelleentarkastelun, sekä voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö. |
| --- | --- |

(9)

Jos Latvia katsoo, että erityistoimenpiteen jatkaminen on tarpeen vielä vuoden 2024 jälkeen, sen olisi toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2024 kertomus, joka sisältää sovellettavaa prosenttiosuutta koskevan uudelleentarkastelun, sekä voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö.

| (10) | Erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään, eikä se vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin. |
| --- | --- |

(10)

Erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään, eikä se vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin.

| (11) | Täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2429 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2429 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

1.   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016. Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2024.

2.   Tässä päätöksessä annetun luvan voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2024, ja siihen on liitettävä kertomus, joka sisältää uudelleenarvioinnin 1 artiklassa säädetystä prosenttiosuudesta.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2429, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015, Latvialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide (EUVL L 334, 22.12.2015, s. 15).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1921, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, Latvialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta, 168 artiklasta ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2429 muuttamisesta (EUVL L 311, 7.12.2018, s. 36).

3

---

| 12.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 401/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/1969,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2021,

eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” rekisteröintipyynnöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 7742)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissiolle toimitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2021 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” rekisteröintipyyntö. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle toimitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2021 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” rekisteröintipyyntö.

| (2) | Komissio ilmoitti järjestäjäryhmälle 10 päivänä elokuuta 2021 asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti arvionsa, jonka mukaan kyseisen asetuksen 6 artiklan 3 kohdan a, d ja e alakohdassa esitetyt rekisteröintivaatimukset täyttyvät ja että 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyä vaatimusta ei sovelleta. Komissio totesi kuitenkin myös, että 11 päivänä heinäkuuta 2021 päivätyssä pyynnössä esitetyn aloitteen tekstin perusteella ei voitu päätellä, täyttääkö aloite kokonaisuudessaan 6 artiklan 3 kohdan c alakohdan vaatimuksen. Komissiota pyydettiin ”julistamaan ympäristökriisi ja kannustamaan näin yksittäisiä ihmisiä ulos mukavuuskuplistaan vaatimaan politiikkaan muutoksia tavoitteena mukauttaa eri alojen politiikkoja ottamalla huomioon sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset tekijät kokonaisvaltaisemmin” täsmentämättä, mitä unionin säädöksiä komissiota pyydettiin ehdottamaan. Komissio kehotti järjestäjiä tarkistamaan aloitettaan ilmoittamalla, mitä unionin säädöstä he pyysivät komissiota ehdottamaan, ja selventämällä tällaisten säädösten sisältöä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti järjestäjäryhmälle 10 päivänä elokuuta 2021 asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti arvionsa, jonka mukaan kyseisen asetuksen 6 artiklan 3 kohdan a, d ja e alakohdassa esitetyt rekisteröintivaatimukset täyttyvät ja että 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyä vaatimusta ei sovelleta. Komissio totesi kuitenkin myös, että 11 päivänä heinäkuuta 2021 päivätyssä pyynnössä esitetyn aloitteen tekstin perusteella ei voitu päätellä, täyttääkö aloite kokonaisuudessaan 6 artiklan 3 kohdan c alakohdan vaatimuksen. Komissiota pyydettiin ”julistamaan ympäristökriisi ja kannustamaan näin yksittäisiä ihmisiä ulos mukavuuskuplistaan vaatimaan politiikkaan muutoksia tavoitteena mukauttaa eri alojen politiikkoja ottamalla huomioon sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset tekijät kokonaisvaltaisemmin” täsmentämättä, mitä unionin säädöksiä komissiota pyydettiin ehdottamaan. Komissio kehotti järjestäjiä tarkistamaan aloitettaan ilmoittamalla, mitä unionin säädöstä he pyysivät komissiota ehdottamaan, ja selventämällä tällaisten säädösten sisältöä.

| (3) | Tämän seurauksena komissiolle toimitettiin muutettu aloite 5 päivänä lokakuuta 2021. |
| --- | --- |

(3)

Tämän seurauksena komissiolle toimitettiin muutettu aloite 5 päivänä lokakuuta 2021.

| (4) | Muutetun aloitteen tavoitteet ovat seuraavat: ”Komission on turvattava eurooppalaisten elämänlaatu ja parannettava sitä ja samalla suojeltava muita lajeja ja koko luonnonympäristöä. Tämän vuoksi komission on esitettävä säädössuositus, jolla parannetaan ympäristönsuojelutoimenpiteiden ymmärtämistä ja noudattamista EU:n jäsenvaltioissa. Aloitteen tavoitteena on, että komissio ehdottaa säädöstä, jolla eurooppalaisille taataan, että kansalliset viranomaiset ottavat ympäristönäkökohdat huomioon ottaessaan käyttöön uusia tai muuttaessaan nykyisiä toimintapolitiikkoja.” |
| --- | --- |

(4)

Muutetun aloitteen tavoitteet ovat seuraavat: ”Komission on turvattava eurooppalaisten elämänlaatu ja parannettava sitä ja samalla suojeltava muita lajeja ja koko luonnonympäristöä. Tämän vuoksi komission on esitettävä säädössuositus, jolla parannetaan ympäristönsuojelutoimenpiteiden ymmärtämistä ja noudattamista EU:n jäsenvaltioissa. Aloitteen tavoitteena on, että komissio ehdottaa säädöstä, jolla eurooppalaisille taataan, että kansalliset viranomaiset ottavat ympäristönäkökohdat huomioon ottaessaan käyttöön uusia tai muuttaessaan nykyisiä toimintapolitiikkoja.”

| (5) | Pyynnön liitteessä on lisätietoja aloitteen sisällöstä, tavoitteista ja taustasta. Järjestäjät ovat antaneet lisätietoja aloitteestaan myös lisäasiakirjassa. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön liitteessä on lisätietoja aloitteen sisällöstä, tavoitteista ja taustasta. Järjestäjät ovat antaneet lisätietoja aloitteestaan myös lisäasiakirjassa.

| (6) | Siltä osin kuin aloitteessa kehotetaan komissiota antamaan säädösehdotus, jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat ympäristönäkökohdat huomioon kansallista lainsäädäntöä ja toimenpiteitä hyväksyessään, komissiolla on perussopimuksen 192 artiklan 1 kohdan nojalla tähän toimivalta. |
| --- | --- |

(6)

Siltä osin kuin aloitteessa kehotetaan komissiota antamaan säädösehdotus, jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot ottavat ympäristönäkökohdat huomioon kansallista lainsäädäntöä ja toimenpiteitä hyväksyessään, komissiolla on perussopimuksen 192 artiklan 1 kohdan nojalla tähän toimivalta.

| (7) | Mikään kansalaisaloitteen osista ei näin ollen asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla ylitä selvästi komission toimivaltaa tehdä perussopimusten soveltamiseksi ehdotuksia unionin säädöksiksi. |
| --- | --- |

(7)

Mikään kansalaisaloitteen osista ei näin ollen asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla ylitä selvästi komission toimivaltaa tehdä perussopimusten soveltamiseksi ehdotuksia unionin säädöksiksi.

| (8) | Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset tosiasialliset ja aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen noudattaminen. |
| --- | --- |

(8)

Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset tosiasialliset ja aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen noudattaminen.

| (9) | Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (10) | Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen. |
| --- | --- |

(10)

Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen.

| (11) | Yhteenvetona voidaan todeta, että aloite ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” täyttää kaikki asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset, minkä vuoksi se olisi rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(11)

Yhteenvetona voidaan todeta, että aloite ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” täyttää kaikki asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset, minkä vuoksi se olisi rekisteröitävä.

| (12) | Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, mikä on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida missään tapauksessa katsoa edustavan komission näkemyksiä, |
| --- | --- |

(12)

Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, mikä on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida missään tapauksessa katsoa edustavan komission näkemyksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään eurooppalainen kansalaisaloite ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Toimintakehotus – ympäristönsuojelu kaikissa politiikoissa” järjestäjäryhmälle, jota edustavat ja jonka yhteyshenkilöinä toimivat Jure LEBEN ja Marko MAVER.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2021.

Komission puolesta

Věra JOUROVÁ

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

SUOSITUKSET

| 12.11.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 401/5

---

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2021/1970,

annettu 10 päivänä marraskuuta 2021,

yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnön data-avaruudesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Digitaaliteknologiat ovat muuttaneet ihmisten elämää nopeasti ja tarjoavat uusia mahdollisuuksia yhteiskunnalle, myös kulttuuriperintölaitoksille. Digitaaliteknologiat tarjoavat kulttuuriperintölaitoksille entistä tehokkaampia välineitä, joilla laitokset voivat digitoida kulttuuriperintövaroja ja tavoittaa laajempia yleisöjä. Tämän avulla yleisöllä on enemmän mahdollisuuksia saavuttaa, löytää ja tutkia kulttuurivaroja ja nauttia niistä sekä käyttää niitä uudelleen innovatiivisiin ja luoviin palveluihin ja tuotteisiin eri aloilla, kuten muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla sekä matkailussa. |
| --- | --- |

(1)

Digitaaliteknologiat ovat muuttaneet ihmisten elämää nopeasti ja tarjoavat uusia mahdollisuuksia yhteiskunnalle, myös kulttuuriperintölaitoksille. Digitaaliteknologiat tarjoavat kulttuuriperintölaitoksille entistä tehokkaampia välineitä, joilla laitokset voivat digitoida kulttuuriperintövaroja ja tavoittaa laajempia yleisöjä. Tämän avulla yleisöllä on enemmän mahdollisuuksia saavuttaa, löytää ja tutkia kulttuurivaroja ja nauttia niistä sekä käyttää niitä uudelleen innovatiivisiin ja luoviin palveluihin ja tuotteisiin eri aloilla, kuten muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla sekä matkailussa.

| (2) | Kuten tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (1) korostetaan, digitaaliteknologia on entistä välttämättömämpi väline työnteossa, opetuksessa, sosiaalisessa kanssakäymisessä, viihteessä sekä erilaisten palvelujen ja tuotteiden saatavuudessa terveyspalveluista kulttuuriin. |
| --- | --- |

(2)

Kuten tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (1) korostetaan, digitaaliteknologia on entistä välttämättömämpi väline työnteossa, opetuksessa, sosiaalisessa kanssakäymisessä, viihteessä sekä erilaisten palvelujen ja tuotteiden saatavuudessa terveyspalveluista kulttuuriin.

| (3) | Covid-19-pandemia on korostanut kulttuuriperintöalan vahvuuksia ja haavoittuvuuksia sekä tarvetta vauhdittaa sen digitaalista siirtymää tarjolla olevien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Monet kulttuurilaitokset ovat kärsineet huomattavia taloudellisia menetyksiä tai joutuneet lopettamaan toimintansa. Pandemian aiheuttamista taloudellisista haasteista huolimatta monet kulttuurilaitokset ovat kuitenkin onnistuneet pitämään yleisönsä tai jopa laajentamaan sitä lisäämällä digitaalisia palvelujaan (esimerkiksi kanssakäyminen yleisön kanssa, kokoelmien jakaminen ja digitaalisten välineiden tarjoaminen) ja osoittamalla jälleen kerran suuren arvonsa yhteiskunnalle ja Euroopan taloudelle. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-pandemia on korostanut kulttuuriperintöalan vahvuuksia ja haavoittuvuuksia sekä tarvetta vauhdittaa sen digitaalista siirtymää tarjolla olevien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Monet kulttuurilaitokset ovat kärsineet huomattavia taloudellisia menetyksiä tai joutuneet lopettamaan toimintansa. Pandemian aiheuttamista taloudellisista haasteista huolimatta monet kulttuurilaitokset ovat kuitenkin onnistuneet pitämään yleisönsä tai jopa laajentamaan sitä lisäämällä digitaalisia palvelujaan (esimerkiksi kanssakäyminen yleisön kanssa, kokoelmien jakaminen ja digitaalisten välineiden tarjoaminen) ja osoittamalla jälleen kerran suuren arvonsa yhteiskunnalle ja Euroopan taloudelle.

| (4) | Kulttuuriperintö ei ole vain keskeinen tekijä yhteisiin arvoihin perustuvan eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa vaan myös Euroopan talouden kannalta tärkeä tekijä, joka edistää innovointia, luovuutta ja talouskasvua. Esimerkiksi kulttuurimatkailu muodostaa jopa 40 prosenttia kaikesta matkailusta Euroopassa (2), ja kulttuuriperintö on olennainen osa kulttuurimatkailua. Kulttuuriperintövarojen edistynyt digitointi ja tällaisen sisällön uudelleenkäyttö voivat luoda uusia työpaikkoja paitsi kulttuuriperintöalalla myös muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla, kuten videopeli- ja elokuvateollisuudessa. Kulttuuriala ja luovat toimialat tuottavat 3,95 prosenttia EU:n tason lisäarvosta (477 miljardia euroa) ja työllistävät 8,02 miljoonaa ihmistä, ja niillä toimii 1,2 miljoonaa yritystä, joista 99,9 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. (3) |
| --- | --- |

(4)

Kulttuuriperintö ei ole vain keskeinen tekijä yhteisiin arvoihin perustuvan eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa vaan myös Euroopan talouden kannalta tärkeä tekijä, joka edistää innovointia, luovuutta ja talouskasvua. Esimerkiksi kulttuurimatkailu muodostaa jopa 40 prosenttia kaikesta matkailusta Euroopassa (2), ja kulttuuriperintö on olennainen osa kulttuurimatkailua. Kulttuuriperintövarojen edistynyt digitointi ja tällaisen sisällön uudelleenkäyttö voivat luoda uusia työpaikkoja paitsi kulttuuriperintöalalla myös muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla, kuten videopeli- ja elokuvateollisuudessa. Kulttuuriala ja luovat toimialat tuottavat 3,95 prosenttia EU:n tason lisäarvosta (477 miljardia euroa) ja työllistävät 8,02 miljoonaa ihmistä, ja niillä toimii 1,2 miljoonaa yritystä, joista 99,9 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. (3)

| (5) | Kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä annetun komission suosituksen (2011/711/EU) arvioinnissa (4) todettiin, että monet kulttuuriperintöalan kymmenen vuotta sitten kohtaamista haasteista, kuten kiireellinen tarve suojella ja säilyttää eurooppalaista kulttuuriperintöä ja erityisesti uhanalaista kulttuuriperintöä, ovat edelleen ajankohtaisia. Arvioinnissa kuitenkin myös todettiin, että kulttuuriperintö on viime vuosina muuttunut merkittävästi. Alalla on uusia tarpeita mutta ennen kaikkea uusia mahdollisuuksia, joilla kulttuuriperinnön osuutta Euroopan taloudessa voidaan lisätä entisestään. Tämän takia on tarpeen varmistaa toimintapolitiikka, jolla vastataan näihin kulttuuriperintöalan, kulttuuri- ja luovien alojen sekä yleisesti yhteiskunnan uusiin tarpeisiin ja odotuksiin. |
| --- | --- |

(5)

Kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä annetun komission suosituksen (2011/711/EU) arvioinnissa (4) todettiin, että monet kulttuuriperintöalan kymmenen vuotta sitten kohtaamista haasteista, kuten kiireellinen tarve suojella ja säilyttää eurooppalaista kulttuuriperintöä ja erityisesti uhanalaista kulttuuriperintöä, ovat edelleen ajankohtaisia. Arvioinnissa kuitenkin myös todettiin, että kulttuuriperintö on viime vuosina muuttunut merkittävästi. Alalla on uusia tarpeita mutta ennen kaikkea uusia mahdollisuuksia, joilla kulttuuriperinnön osuutta Euroopan taloudessa voidaan lisätä entisestään. Tämän takia on tarpeen varmistaa toimintapolitiikka, jolla vastataan näihin kulttuuriperintöalan, kulttuuri- ja luovien alojen sekä yleisesti yhteiskunnan uusiin tarpeisiin ja odotuksiin.

| (6) | Tässä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset kehykset kulttuuriperintöalan elpymisen ja siirtymisen tehostamiseksi sekä kulttuuriperintölaitosten tukemiseksi, jotta ne voisivat tulevaisuudessa olla entistä vahvempia ja sietokykyisempiä. Tämä johtaa laadukkaampaan digitointiin, uudelleenkäyttöön ja digitaaliseen säilyttämiseen kaikkialla EU:ssa, ja sillä on heijastusvaikutuksia muihin Euroopan talouden keskeisiin aloihin, kuten matkailuun, tutkimukseen ja muihin kulttuuri- ja luoviin aloihin. |
| --- | --- |

(6)

Tässä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset kehykset kulttuuriperintöalan elpymisen ja siirtymisen tehostamiseksi sekä kulttuuriperintölaitosten tukemiseksi, jotta ne voisivat tulevaisuudessa olla entistä vahvempia ja sietokykyisempiä. Tämä johtaa laadukkaampaan digitointiin, uudelleenkäyttöön ja digitaaliseen säilyttämiseen kaikkialla EU:ssa, ja sillä on heijastusvaikutuksia muihin Euroopan talouden keskeisiin aloihin, kuten matkailuun, tutkimukseen ja muihin kulttuuri- ja luoviin aloihin.

| (7) | Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja kulttuuriperintöön, ja ne käsittelevät eri tavoin kulttuuriperintölaitosten erityispiirteitä ja -tarpeita. Kattava kulttuuriperintöalan digitaalistrategia, jossa määritetään selkeä, konkreettinen visio ja tarkoituksenmukaisimmat keinot vision toteuttamiseksi, varmistaisi tehokkaamman toimintapolitiikan ja vahvistaisi alaa. Jäsenvaltioiden olisi otettava kaikki asianomaiset sidosryhmät mukaan strategian valmisteluun, jotta voidaan varmistaa tehokas digitaalinen siirtymä, luottamuksen luominen ja vahva yhteistyö. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja kulttuuriperintöön, ja ne käsittelevät eri tavoin kulttuuriperintölaitosten erityispiirteitä ja -tarpeita. Kattava kulttuuriperintöalan digitaalistrategia, jossa määritetään selkeä, konkreettinen visio ja tarkoituksenmukaisimmat keinot vision toteuttamiseksi, varmistaisi tehokkaamman toimintapolitiikan ja vahvistaisi alaa. Jäsenvaltioiden olisi otettava kaikki asianomaiset sidosryhmät mukaan strategian valmisteluun, jotta voidaan varmistaa tehokas digitaalinen siirtymä, luottamuksen luominen ja vahva yhteistyö.

| (8) | Kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, koneoppimisen, pilvipalvelujen, tietotekniikan, virtuaalitodellisuuden ja täydennetyn todellisuuden, kehittäminen on tuonut ennennäkemättömiä mahdollisuuksia digitointiin, sähköiseen saatavuuteen ja digitaaliseen säilyttämiseen. Kehittyneet digitaaliteknologiat johtavat entistä tehokkaampiin prosesseihin (esimerkiksi metadatan automaattinen tuottaminen, tietämyksen koostaminen, tietokonekääntäminen ja tekstintunnistus optisilla merkintunnistusjärjestelmillä) ja laadukkaampaan sisältöön. Ne mahdollistavat innovatiiviset taiteellisen luomisen muodot sekä tarjoavat uusia tapoja käyttää kulttuuriaineistoa digitaalisesti ja nauttia siitä yhteiskuratoinnin, yhteissuunnittelun ja joukkoistamisen avulla, mikä lisää yleisön osallistumista. Tekoälyä, lohkoketjua ja muita kehittyneitä teknologioita voidaan hyödyntää myös laittomasti kaupattujen kulttuuriesineiden automaattisessa tunnistamisessa. Tällaisten kehittyneiden teknologioiden käyttöönotolla on merkittävä vaikutus Euroopan elpymiseen ja kasvuun covid-19-pandemian jälkeen, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava käyttöönottoa toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(8)

Kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, koneoppimisen, pilvipalvelujen, tietotekniikan, virtuaalitodellisuuden ja täydennetyn todellisuuden, kehittäminen on tuonut ennennäkemättömiä mahdollisuuksia digitointiin, sähköiseen saatavuuteen ja digitaaliseen säilyttämiseen. Kehittyneet digitaaliteknologiat johtavat entistä tehokkaampiin prosesseihin (esimerkiksi metadatan automaattinen tuottaminen, tietämyksen koostaminen, tietokonekääntäminen ja tekstintunnistus optisilla merkintunnistusjärjestelmillä) ja laadukkaampaan sisältöön. Ne mahdollistavat innovatiiviset taiteellisen luomisen muodot sekä tarjoavat uusia tapoja käyttää kulttuuriaineistoa digitaalisesti ja nauttia siitä yhteiskuratoinnin, yhteissuunnittelun ja joukkoistamisen avulla, mikä lisää yleisön osallistumista. Tekoälyä, lohkoketjua ja muita kehittyneitä teknologioita voidaan hyödyntää myös laittomasti kaupattujen kulttuuriesineiden automaattisessa tunnistamisessa. Tällaisten kehittyneiden teknologioiden käyttöönotolla on merkittävä vaikutus Euroopan elpymiseen ja kasvuun covid-19-pandemian jälkeen, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava käyttöönottoa toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä.

| (9) | Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi lisäksi hyödynnettävä kehittyneiden digitaaliteknologioiden tarjoamia ennennäkemättömiä mahdollisuuksia vauhdittaa ilmastotoimia ja tukea siirtymistä vihreämpään ja kestävämpään EU:n talouteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) mukaisesti. 3D-muotoon digitoidut kulttuuriperintövarat voivat esimerkiksi olla ilmastoon liittyviä vaikutuksia, sopeutumista ja sietokykyä koskevan merkittävän tietämyksen lähde (3D-teknologia mahdollistaa esimerkiksi perintövarojen ainetta rikkomattoman analysoinnin, vahinkojen visualisoinnin ja tiedot muun muassa ennallistamista ja suojelua varten). Samoin digitaaliset kaksoset ja maanhavainnointiteknologiat voivat olla ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen sietokyvyn lisäämisessä ja kulttuuriperintöön kuuluvien monumenttien, rakennusten ja kohteiden ennaltaehkäisevän suojelun tukemisessa. Tässä yhteydessä digitoinnilla myös tuetaan asiantuntijoita ympäristörikollisuuden torjunnassa tietyissä kohteissa. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi lisäksi hyödynnettävä kehittyneiden digitaaliteknologioiden tarjoamia ennennäkemättömiä mahdollisuuksia vauhdittaa ilmastotoimia ja tukea siirtymistä vihreämpään ja kestävämpään EU:n talouteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) mukaisesti. 3D-muotoon digitoidut kulttuuriperintövarat voivat esimerkiksi olla ilmastoon liittyviä vaikutuksia, sopeutumista ja sietokykyä koskevan merkittävän tietämyksen lähde (3D-teknologia mahdollistaa esimerkiksi perintövarojen ainetta rikkomattoman analysoinnin, vahinkojen visualisoinnin ja tiedot muun muassa ennallistamista ja suojelua varten). Samoin digitaaliset kaksoset ja maanhavainnointiteknologiat voivat olla ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen sietokyvyn lisäämisessä ja kulttuuriperintöön kuuluvien monumenttien, rakennusten ja kohteiden ennaltaehkäisevän suojelun tukemisessa. Tässä yhteydessä digitoinnilla myös tuetaan asiantuntijoita ympäristörikollisuuden torjunnassa tietyissä kohteissa.

| (10) | On tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat toimiaan kulttuuriperintövarojen digitoimiseksi (6) ja digitaaliseksi säilyttämiseksi. Digitointia ja säilyttämistä koskevien erityistavoitteiden asettaminen tarpeiden arvioinnin sekä selkeiden, objektiivisten kriteerien perusteella johtaisi konkreettisiin, mitattavissa oleviin tuloksiin. Tämä olisi erityisen tärkeää vaarassa olevan kulttuuriperinnön kannalta. Tällaisissa tapauksissa 3D-digitointi, jossa yksityiskohdat ovat korkeimmalla mahdollisella tasolla, voi olla jopa välttämätöntä esimerkiksi suojelu- ja ennallistamistarkoituksiin. Vaikka heikkenemisen tai tuhoutumisen vaara olisikin pieni, digitointi olisi kuitenkin asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon digitoitujen kulttuuriperintövarojen suuret uudelleenkäyttöön perustuvat mahdollisuudet, kuten innovatiiviset kokemukset ja kestävä matkailu, talouden yleisen elpymisen ja sietokyvyn tukemiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi tehostettava toimiaan vähän digitoiduilla alueilla, kuten rakennuksissa, monumenteissa ja kohteissa sekä aineettomassa kulttuuriperinnössä. |
| --- | --- |

(10)

On tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat toimiaan kulttuuriperintövarojen digitoimiseksi (6) ja digitaaliseksi säilyttämiseksi. Digitointia ja säilyttämistä koskevien erityistavoitteiden asettaminen tarpeiden arvioinnin sekä selkeiden, objektiivisten kriteerien perusteella johtaisi konkreettisiin, mitattavissa oleviin tuloksiin. Tämä olisi erityisen tärkeää vaarassa olevan kulttuuriperinnön kannalta. Tällaisissa tapauksissa 3D-digitointi, jossa yksityiskohdat ovat korkeimmalla mahdollisella tasolla, voi olla jopa välttämätöntä esimerkiksi suojelu- ja ennallistamistarkoituksiin. Vaikka heikkenemisen tai tuhoutumisen vaara olisikin pieni, digitointi olisi kuitenkin asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon digitoitujen kulttuuriperintövarojen suuret uudelleenkäyttöön perustuvat mahdollisuudet, kuten innovatiiviset kokemukset ja kestävä matkailu, talouden yleisen elpymisen ja sietokyvyn tukemiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi tehostettava toimiaan vähän digitoiduilla alueilla, kuten rakennuksissa, monumenteissa ja kohteissa sekä aineettomassa kulttuuriperinnössä.

| (11) | Säilyttämisen ja ennallistamisen lisäksi 3D-teknologioilla voidaan lisätä kulttuuriperintölaitosten mahdollisuuksia tavoittaa laajempia yleisöjä immersiivisemmillä kokemuksilla, joihin kuuluu virtuaalinen pääsy paikkoihin, joihin ei tavallisesti pääse (esimerkiksi vedenalaiset alueet) tai jotka ovat tilapäisesti kiinni, tai tavoittaa näkövammaisia tarjoamalla esimerkiksi esteettömiä kosketuskokemuksia. Sen vuoksi keskittyminen erityisesti vaarassa olevan kulttuuriperinnön sekä eniten vierailtujen kulttuuri- ja perintömonumenttien, -rakennusten ja -kohteiden 3D-digitointiin lisäisi kulttuuriperinnön arvoa ja mahdollisuuksia. Tämä vastaisi myös kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annettua julistusta (7), jossa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan ja tavoittelevansa edistymistä yhdessä kulttuuriperintöön kuuluvien esineiden, monumenttien ja kohteiden 3D-digitointia koskevan yleiseurooppalaisen aloitteen pilarin puitteissa. |
| --- | --- |

(11)

Säilyttämisen ja ennallistamisen lisäksi 3D-teknologioilla voidaan lisätä kulttuuriperintölaitosten mahdollisuuksia tavoittaa laajempia yleisöjä immersiivisemmillä kokemuksilla, joihin kuuluu virtuaalinen pääsy paikkoihin, joihin ei tavallisesti pääse (esimerkiksi vedenalaiset alueet) tai jotka ovat tilapäisesti kiinni, tai tavoittaa näkövammaisia tarjoamalla esimerkiksi esteettömiä kosketuskokemuksia. Sen vuoksi keskittyminen erityisesti vaarassa olevan kulttuuriperinnön sekä eniten vierailtujen kulttuuri- ja perintömonumenttien, -rakennusten ja -kohteiden 3D-digitointiin lisäisi kulttuuriperinnön arvoa ja mahdollisuuksia. Tämä vastaisi myös kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annettua julistusta (7), jossa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan ja tavoittelevansa edistymistä yhdessä kulttuuriperintöön kuuluvien esineiden, monumenttien ja kohteiden 3D-digitointia koskevan yleiseurooppalaisen aloitteen pilarin puitteissa.

| (12) | Digitointi ei kuitenkaan oletusarvoisesti edellytä digitaalista säilyttämistä. Jotta voidaan varmistaa digitoitujen varojen saatavuus pitkällä aikavälillä, jäsenvaltioiden on suunniteltava ja toteutettava perintövarojensa digitaalinen säilyttäminen huolellisesti ottaen huomioon kaikki taloudelliset, organisatoriset ja tekniset haasteet pitkällä aikavälillä. Digitaalista säilyttämistä koskeviin tavoitteisiin voivat sisältyä paitsi kulttuuriperintövarat, joiden digitointia pidetään ensisijaisen tärkeänä (esimerkiksi vaarassa olevat perintövarat, eniten vieraillut monumentit ja kohteet tai vähän digitoidut alueet), myös aiemmin digitoidut perintövarat. |
| --- | --- |

(12)

Digitointi ei kuitenkaan oletusarvoisesti edellytä digitaalista säilyttämistä. Jotta voidaan varmistaa digitoitujen varojen saatavuus pitkällä aikavälillä, jäsenvaltioiden on suunniteltava ja toteutettava perintövarojensa digitaalinen säilyttäminen huolellisesti ottaen huomioon kaikki taloudelliset, organisatoriset ja tekniset haasteet pitkällä aikavälillä. Digitaalista säilyttämistä koskeviin tavoitteisiin voivat sisältyä paitsi kulttuuriperintövarat, joiden digitointia pidetään ensisijaisen tärkeänä (esimerkiksi vaarassa olevat perintövarat, eniten vieraillut monumentit ja kohteet tai vähän digitoidut alueet), myös aiemmin digitoidut perintövarat.

| (13) | Nykyinen rahoituskehys tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömiä mahdollisuuksia käyttää erilaisia rahoitusvirtoja digitoinnin ja säilyttämisen merkittäväksi tehostamiseksi ja kapasiteetin merkittäväksi lisäämiseksi kulttuuriperintöalalla. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä alan toimijoiden tietoisuutta rahoitusmahdollisuuksista, joita Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma (8), koheesiopolitiikan rahastot (9), REACT-EU-väline (10), teknisen tuen väline (11) ja elpymis- ja palautumistukiväline (12) tarjoavat alan elvyttämiseen ja digitaaliseen siirtymään tarvittavien investointien tukemiseksi, kulttuurin saatavuuden lisäämiseksi ja paikallisten yhteisöjen hyödyttämiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Nykyinen rahoituskehys tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömiä mahdollisuuksia käyttää erilaisia rahoitusvirtoja digitoinnin ja säilyttämisen merkittäväksi tehostamiseksi ja kapasiteetin merkittäväksi lisäämiseksi kulttuuriperintöalalla. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä alan toimijoiden tietoisuutta rahoitusmahdollisuuksista, joita Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma (8), koheesiopolitiikan rahastot (9), REACT-EU-väline (10), teknisen tuen väline (11) ja elpymis- ja palautumistukiväline (12) tarjoavat alan elvyttämiseen ja digitaaliseen siirtymään tarvittavien investointien tukemiseksi, kulttuurin saatavuuden lisäämiseksi ja paikallisten yhteisöjen hyödyttämiseksi.

| (14) | Euroopan kulttuuriperinnön digitointiin tarvitaan huomattavia taloudellisia resursseja. Kulttuuriperintölaitokset tekevät yhteistyötä yksityisten toimijoiden kanssa, jotta voidaan jakaa rahoitustoimet ja samalla nopeuttaa kulttuuriperinnön yleistä saatavuutta. Monet näistä yhteistyöjärjestelyistä kuitenkin antavat yksityisille kumppaneille yksinoikeuden. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1024 (13) vahvistetaan jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa olevien, olemassa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevat vähimmäissäännöt sekä käytännön järjestelyt niiden uudelleenkäytön helpottamiseksi. Direktiivissä edellytetään erityisesti, että sen soveltamisalaan kuuluvat kulttuuriperintölaitokset (esimerkiksi museot, arkistot ja kirjastot) noudattavat direktiivin 12 artiklassa säädettyjä yksinoikeusjärjestelyjä koskevia erityissäännöksiä. Jotta voidaan helpottaa kulttuuriperintövarojen oikeudenmukaista ja syrjimätöntä saatavuutta kaikille, yksityisen sektorin kanssa yhteistyössä toimivien kulttuuriperintölaitosten, myös niiden, jotka eivät kuulu edellä mainitun direktiivin soveltamisalaan, olisi pyrittävä soveltamaan mainitussa 12 artiklassa vahvistettuja periaatteita. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan kulttuuriperinnön digitointiin tarvitaan huomattavia taloudellisia resursseja. Kulttuuriperintölaitokset tekevät yhteistyötä yksityisten toimijoiden kanssa, jotta voidaan jakaa rahoitustoimet ja samalla nopeuttaa kulttuuriperinnön yleistä saatavuutta. Monet näistä yhteistyöjärjestelyistä kuitenkin antavat yksityisille kumppaneille yksinoikeuden. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1024 (13) vahvistetaan jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa olevien, olemassa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevat vähimmäissäännöt sekä käytännön järjestelyt niiden uudelleenkäytön helpottamiseksi. Direktiivissä edellytetään erityisesti, että sen soveltamisalaan kuuluvat kulttuuriperintölaitokset (esimerkiksi museot, arkistot ja kirjastot) noudattavat direktiivin 12 artiklassa säädettyjä yksinoikeusjärjestelyjä koskevia erityissäännöksiä. Jotta voidaan helpottaa kulttuuriperintövarojen oikeudenmukaista ja syrjimätöntä saatavuutta kaikille, yksityisen sektorin kanssa yhteistyössä toimivien kulttuuriperintölaitosten, myös niiden, jotka eivät kuulu edellä mainitun direktiivin soveltamisalaan, olisi pyrittävä soveltamaan mainitussa 12 artiklassa vahvistettuja periaatteita.

| (15) | Kuten Euroopan osaamisohjelmassa (14) korostetaan, covid-19-pandemia on kärjistänyt jo olemassa olevaa railoa digitaalisissa taidoissa, ja on syntynyt uutta eriarvoisuutta, koska monilla ammattilaisilla ei ole vaadittavan tasoisia digitaalisia taitoja, joita työpaikalla tarvitaan. Tämä pätee myös kulttuuriperintöalaan, jossa digitaalisen kuilun takia erityisesti pienillä laitoksilla (esimerkiksi museot) on vaikeuksia hyödyntää kehittyneitä teknologioita, kuten 3D-teknologiaa tai tekoälyä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi Euroopan osaamisohjelman ja sen ensimmäisen lippulaiva-aloitteen, osaamissopimuksen, mukaisesti ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman (15) tukemiseksi asetettava erityistavoitteita kulttuuriperintöalan ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukselle. Tämän lisäksi kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla, jotka ovat yksi sisämarkkinastrategiassa määritellyistä 14 ekosysteemistä, rakennetaan parhaillaan laajamittaista osaamisen kehittämiseen tähtäävää kumppanuutta, jonka pitäisi liittyä osaamissopimukseen. |
| --- | --- |

(15)

Kuten Euroopan osaamisohjelmassa (14) korostetaan, covid-19-pandemia on kärjistänyt jo olemassa olevaa railoa digitaalisissa taidoissa, ja on syntynyt uutta eriarvoisuutta, koska monilla ammattilaisilla ei ole vaadittavan tasoisia digitaalisia taitoja, joita työpaikalla tarvitaan. Tämä pätee myös kulttuuriperintöalaan, jossa digitaalisen kuilun takia erityisesti pienillä laitoksilla (esimerkiksi museot) on vaikeuksia hyödyntää kehittyneitä teknologioita, kuten 3D-teknologiaa tai tekoälyä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi Euroopan osaamisohjelman ja sen ensimmäisen lippulaiva-aloitteen, osaamissopimuksen, mukaisesti ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman (15) tukemiseksi asetettava erityistavoitteita kulttuuriperintöalan ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukselle. Tämän lisäksi kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla, jotka ovat yksi sisämarkkinastrategiassa määritellyistä 14 ekosysteemistä, rakennetaan parhaillaan laajamittaista osaamisen kehittämiseen tähtäävää kumppanuutta, jonka pitäisi liittyä osaamissopimukseen.

| (16) | Kulttuuriperintölaitokset ovat kohdanneet erilaisia tekijänoikeuksiin liittyviä esteitä kulttuuriperinnön digitoinnin ja jakamisen yhteydessä, kuten tekijänoikeuksien selvittämiseen liittyvät kustannukset, riittävän tekijänoikeusasiantuntemuksen puute kulttuuriperintöalan ammattilaisten keskuudessa sekä rajat ylittävän yhteistyön rajoitukset laitosten välillä. Siksi EU:n tasolla on toteutettu erityisiä toimenpiteitä tällaisten haasteiden ratkaisemiseksi. Esimerkiksi tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (16) vahvistetaan säännöksiä, joilla nykyaikaistetaan tekijänoikeudellista kehystä, jolla säännellään sitä, miten kulttuuriperintölaitokset toimivat digitaalisessa ympäristössä. Yksi direktiivin tuomista merkittävimmistä muutoksista on selkeä kehys, joka koskee kaupallisesta jakelusta poistuneiden, kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten digitointia ja levittämistä. Direktiivissä myös säädetään yhdenmukaisista ja pakollisista poikkeuksista, jotka koskevat säilyttämiskopioiden tekemistä kulttuuriperintölaitoksissa sekä tieteelliseen tutkimukseen tarkoitettua tekstin- ja tiedonlouhintaa. Lisäksi direktiivissä selvennetään tekijänoikeuksista vapaiden (public domain) kuvataiteen teosten tilannetta, jotta voidaan lisätä oikeusvarmuutta. Uudet tekijänoikeussäännöt helpottavat erityisesti kulttuuriperintölaitosten keskeistä yleisen edun mukaista tehtävää parantamalla kulttuuriperinnön säilyttämistä ja saatavuutta sekä helpottamalla merkittävästi sellaisten teosten käyttöä, jotka eivät ole enää kaupallisesti saatavilla, eurooppalaisen kulttuurin ja kaikkien kansalaisten hyväksi. Jäsenvaltioiden on siten varmistettava EU:n tekijänoikeuslainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat hyötyä täysimääräisesti tekijänoikeudellisesta kehyksestä, sellaisena kuin se on saatettuna ajan tasalle erityisesti direktiivillä (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Kulttuuriperintölaitokset ovat kohdanneet erilaisia tekijänoikeuksiin liittyviä esteitä kulttuuriperinnön digitoinnin ja jakamisen yhteydessä, kuten tekijänoikeuksien selvittämiseen liittyvät kustannukset, riittävän tekijänoikeusasiantuntemuksen puute kulttuuriperintöalan ammattilaisten keskuudessa sekä rajat ylittävän yhteistyön rajoitukset laitosten välillä. Siksi EU:n tasolla on toteutettu erityisiä toimenpiteitä tällaisten haasteiden ratkaisemiseksi. Esimerkiksi tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (16) vahvistetaan säännöksiä, joilla nykyaikaistetaan tekijänoikeudellista kehystä, jolla säännellään sitä, miten kulttuuriperintölaitokset toimivat digitaalisessa ympäristössä. Yksi direktiivin tuomista merkittävimmistä muutoksista on selkeä kehys, joka koskee kaupallisesta jakelusta poistuneiden, kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten digitointia ja levittämistä. Direktiivissä myös säädetään yhdenmukaisista ja pakollisista poikkeuksista, jotka koskevat säilyttämiskopioiden tekemistä kulttuuriperintölaitoksissa sekä tieteelliseen tutkimukseen tarkoitettua tekstin- ja tiedonlouhintaa. Lisäksi direktiivissä selvennetään tekijänoikeuksista vapaiden (public domain) kuvataiteen teosten tilannetta, jotta voidaan lisätä oikeusvarmuutta. Uudet tekijänoikeussäännöt helpottavat erityisesti kulttuuriperintölaitosten keskeistä yleisen edun mukaista tehtävää parantamalla kulttuuriperinnön säilyttämistä ja saatavuutta sekä helpottamalla merkittävästi sellaisten teosten käyttöä, jotka eivät ole enää kaupallisesti saatavilla, eurooppalaisen kulttuurin ja kaikkien kansalaisten hyväksi. Jäsenvaltioiden on siten varmistettava EU:n tekijänoikeuslainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat hyötyä täysimääräisesti tekijänoikeudellisesta kehyksestä, sellaisena kuin se on saatettuna ajan tasalle erityisesti direktiivillä (EU) 2019/790.

| (17) | Europeana (17) on ollut keskeinen tekijä yhteistyö- ja standardointitoimien rajat ylittävässä vahvistamisessa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Sen standardoidut kehykset digitaalisen sisällön ja metadatan jakamiselle verkossa, erityisesti Europeanan datamalli (18), Rights Statements -yhteenliittymä (19) ja Europeanan julkaisukehys (20), on omaksuttu laajalti kulttuuriperintöalalla Euroopassa ja kansainvälisesti. Esimerkiksi Europeanan datamalli mahdollistaa sellaisen datan standardoidun esittämisen, jota eri alojen kulttuuriperintölaitokset ovat toimittaneet Europeanaan eri muodoissa. RightsStatements.org-kehys tarjoaa valikoiman vakiomuotoisia käyttöoikeuskuvauksia, joilla kulttuuriperintölaitokset voivat kertoa yleisölle digitaalisten objektien tekijänoikeudellisesta ja uudelleenkäyttöä koskevasta tilanteesta. Yhteentoimivuus vaatii kuitenkin jatkuvaa työtä digitaalisen sisällön ja metadatan muotojen ja standardien osalta, kuten 3D-teknologiassa tai kontekstuaalisten kokonaisuuksien ja auktoriteettitietueiden käytössä semanttista yhteentoimivuutta varten. Kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annetussa julistuksessa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan yhteentoimivuusstandardien ja -kehysten kehittämiseksi ja edistämiseksi digitointialoitteissa. Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi sen vuoksi tehostettava toimiaan tukeakseen asiaankuuluvia standardeja ja kehyksiä tai noudattaakseen niitä datan jakamisen ja uudelleenkäytön nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Europeana (17) on ollut keskeinen tekijä yhteistyö- ja standardointitoimien rajat ylittävässä vahvistamisessa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Sen standardoidut kehykset digitaalisen sisällön ja metadatan jakamiselle verkossa, erityisesti Europeanan datamalli (18), Rights Statements -yhteenliittymä (19) ja Europeanan julkaisukehys (20), on omaksuttu laajalti kulttuuriperintöalalla Euroopassa ja kansainvälisesti. Esimerkiksi Europeanan datamalli mahdollistaa sellaisen datan standardoidun esittämisen, jota eri alojen kulttuuriperintölaitokset ovat toimittaneet Europeanaan eri muodoissa. RightsStatements.org-kehys tarjoaa valikoiman vakiomuotoisia käyttöoikeuskuvauksia, joilla kulttuuriperintölaitokset voivat kertoa yleisölle digitaalisten objektien tekijänoikeudellisesta ja uudelleenkäyttöä koskevasta tilanteesta. Yhteentoimivuus vaatii kuitenkin jatkuvaa työtä digitaalisen sisällön ja metadatan muotojen ja standardien osalta, kuten 3D-teknologiassa tai kontekstuaalisten kokonaisuuksien ja auktoriteettitietueiden käytössä semanttista yhteentoimivuutta varten. Kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annetussa julistuksessa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan yhteentoimivuusstandardien ja -kehysten kehittämiseksi ja edistämiseksi digitointialoitteissa. Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi sen vuoksi tehostettava toimiaan tukeakseen asiaankuuluvia standardeja ja kehyksiä tai noudattaakseen niitä datan jakamisen ja uudelleenkäytön nopeuttamiseksi.

| (18) | Yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön data-avaruuden luominen antaa kulttuuriperintölaitoksille mahdollisuuden hyödyntää sisämarkkinoiden koko mittakaavaa Euroopan datastrategian (21) mukaisesti. Se edistää sisällön uudelleenkäyttöä ja rohkaisee luovuuteen eri aloilla, millä on arvoa koko taloudelle ja yhteiskunnalle. Se tarjoaa erityisesti korkealaatuista sisältöä ja tehokkaan, luotettavan ja helppokäyttöisen pääsyn Euroopan digitaalisiin kulttuuriperintövaroihin. Se edistää edelleen yhteistyötä, kumppanuuksia ja yhteistoimintaa digitaalisen kulttuuriperinnön alalla toimivien datakumppanien (esimerkiksi museot, galleriat, kirjastot ja arkistot kaikkialla Euroopassa), keruuorganisaatioiden ja asiantuntijoiden verkoston kanssa. Data-avaruus perustuu nykyiseen vuosien 2020–2025 Europeana-strategiaan (22), jonka tavoitteena on vahvistaa kulttuuriperintölaitoksia niiden digitaalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön data-avaruuden luominen antaa kulttuuriperintölaitoksille mahdollisuuden hyödyntää sisämarkkinoiden koko mittakaavaa Euroopan datastrategian (21) mukaisesti. Se edistää sisällön uudelleenkäyttöä ja rohkaisee luovuuteen eri aloilla, millä on arvoa koko taloudelle ja yhteiskunnalle. Se tarjoaa erityisesti korkealaatuista sisältöä ja tehokkaan, luotettavan ja helppokäyttöisen pääsyn Euroopan digitaalisiin kulttuuriperintövaroihin. Se edistää edelleen yhteistyötä, kumppanuuksia ja yhteistoimintaa digitaalisen kulttuuriperinnön alalla toimivien datakumppanien (esimerkiksi museot, galleriat, kirjastot ja arkistot kaikkialla Euroopassa), keruuorganisaatioiden ja asiantuntijoiden verkoston kanssa. Data-avaruus perustuu nykyiseen vuosien 2020–2025 Europeana-strategiaan (22), jonka tavoitteena on vahvistaa kulttuuriperintölaitoksia niiden digitaalisessa siirtymässä.

| (19) | Europeana tarjoaa tällä hetkellä pääsyn 52 miljoonaan kulttuuriperintövaraan, joista 45:tä prosenttia voidaan käyttää uudelleen eri aloilla. Perintövaroista 97,5 prosenttia on kuvia ja tekstejä, vain 2,47 prosenttia on audiovisuaalista sisältöä ja 0,03 prosenttia 3D-sisältöä. Korkealaatuisten digitoitujen perintövarojen, kuten 3D-sisällön, osuuden lisääminen edistäisi innovointia ja luomista digitoitujen kulttuuriperintövarojen käytön ja uudelleenkäytön avulla useilla keskeisillä alueilla (esimerkiksi koulutus, älykkäät kaupungit ja ympäristömallinnus, kestävä matkailu ja kulttuurialan luovat alat). Nykyisen lisäksi 40 miljoonan korkealaatuisen, digitoidun ja monipuolistetun perintövaratyypin lisääminen data-avaruuden kautta lisäisi verkossa saatavilla olevan aineiston runsautta ja edistäisi samalla eurooppalaista kulttuuriperintöä. Tämä lisäys mahdollistaisi myös tehostetun uudelleenkäytön ja siten mahdolliset uudet palvelut ja sovellukset. On tärkeää, että kulttuuriperintölaitokset osallistuvat merkittävästi data-avaruuden luomiseen jäsenvaltioiden tuella. |
| --- | --- |

(19)

Europeana tarjoaa tällä hetkellä pääsyn 52 miljoonaan kulttuuriperintövaraan, joista 45:tä prosenttia voidaan käyttää uudelleen eri aloilla. Perintövaroista 97,5 prosenttia on kuvia ja tekstejä, vain 2,47 prosenttia on audiovisuaalista sisältöä ja 0,03 prosenttia 3D-sisältöä. Korkealaatuisten digitoitujen perintövarojen, kuten 3D-sisällön, osuuden lisääminen edistäisi innovointia ja luomista digitoitujen kulttuuriperintövarojen käytön ja uudelleenkäytön avulla useilla keskeisillä alueilla (esimerkiksi koulutus, älykkäät kaupungit ja ympäristömallinnus, kestävä matkailu ja kulttuurialan luovat alat). Nykyisen lisäksi 40 miljoonan korkealaatuisen, digitoidun ja monipuolistetun perintövaratyypin lisääminen data-avaruuden kautta lisäisi verkossa saatavilla olevan aineiston runsautta ja edistäisi samalla eurooppalaista kulttuuriperintöä. Tämä lisäys mahdollistaisi myös tehostetun uudelleenkäytön ja siten mahdolliset uudet palvelut ja sovellukset. On tärkeää, että kulttuuriperintölaitokset osallistuvat merkittävästi data-avaruuden luomiseen jäsenvaltioiden tuella.

| (20) | Kansalliset ja ala- tai aihekohtaiset keruuorganisaatiot ovat keskeisessä asemassa kulttuuriperinnössä, sillä ne rakentavat siltoja eri toimijoiden välille kulttuuriperintöalalla ja sen ulkopuolella kansallisella ja Euroopan tasolla. Esimerkiksi kansalliset keruuorganisaatiot keräävät ja rikastavat sisältöä Europeanaa varten, tarjoavat pääsyn maansa kulttuuriperintövaroihin ja edistävät niitä sekä yhdistävät arvokkaita resursseja ja tietämystä kulttuuriperintöalalle. Vaikka suurimmalla osalla keruuorganisaatioista EU:ssa on virallinen valtuutus toimilleen, monet muut edelleen tarvitsevat sellaista ja ovat vaikeuksissa pyrkiessään varmistamaan riittävät ja kestävät resurssit tai organisatorisen tuen. Jäsenvaltioiden olisi vastattava tähän haasteeseen vahvistamalla keruuorganisaatioiden asemaa, tarjoamalla riittävää tukea ja tukemalla niiden panosta yhteiseen eurooppalaiseen kulttuuriperinnön data-avaruuteen. |
| --- | --- |

(20)

Kansalliset ja ala- tai aihekohtaiset keruuorganisaatiot ovat keskeisessä asemassa kulttuuriperinnössä, sillä ne rakentavat siltoja eri toimijoiden välille kulttuuriperintöalalla ja sen ulkopuolella kansallisella ja Euroopan tasolla. Esimerkiksi kansalliset keruuorganisaatiot keräävät ja rikastavat sisältöä Europeanaa varten, tarjoavat pääsyn maansa kulttuuriperintövaroihin ja edistävät niitä sekä yhdistävät arvokkaita resursseja ja tietämystä kulttuuriperintöalalle. Vaikka suurimmalla osalla keruuorganisaatioista EU:ssa on virallinen valtuutus toimilleen, monet muut edelleen tarvitsevat sellaista ja ovat vaikeuksissa pyrkiessään varmistamaan riittävät ja kestävät resurssit tai organisatorisen tuen. Jäsenvaltioiden olisi vastattava tähän haasteeseen vahvistamalla keruuorganisaatioiden asemaa, tarjoamalla riittävää tukea ja tukemalla niiden panosta yhteiseen eurooppalaiseen kulttuuriperinnön data-avaruuteen.

| (21) | Digitaalisten perintövarojen määrän ja monimutkaisuuden odotetun lisääntymisen takia tarvitaan turvallisia, sietokykyisiä, tehokkaita ja kestäviä pilvipohjaisia ratkaisuja tällaisten data-aineistojen käsittelyyn, saatavuuteen ja hallintaan. Näin ollen jäsenvaltioiden tuki (23) datan viiveettömän käsittelyn verkon reunalla (cloud-to-edge) edellyttämiä infrastruktuuria ja palveluja käsittelevälle eurooppalaiselle liitolle on keskeinen tekijä digitoitujen kulttuuriperintövarojen tehokkaassa saatavuudessa. |
| --- | --- |

(21)

Digitaalisten perintövarojen määrän ja monimutkaisuuden odotetun lisääntymisen takia tarvitaan turvallisia, sietokykyisiä, tehokkaita ja kestäviä pilvipohjaisia ratkaisuja tällaisten data-aineistojen käsittelyyn, saatavuuteen ja hallintaan. Näin ollen jäsenvaltioiden tuki (23) datan viiveettömän käsittelyn verkon reunalla (cloud-to-edge) edellyttämiä infrastruktuuria ja palveluja käsittelevälle eurooppalaiselle liitolle on keskeinen tekijä digitoitujen kulttuuriperintövarojen tehokkaassa saatavuudessa.

| (22) | Tämä suositus perustuu suositukseen 2011/711/EU ja korvaa sen. |
| --- | --- |

(22)

Tämä suositus perustuu suositukseen 2011/711/EU ja korvaa sen.

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

Tarkoitus ja soveltamisala

| 1. | Tämän suosituksen tarkoituksena on valmistella yhteistä eurooppalaista kulttuuriperinnön data-avaruutta (”data-avaruus”) ja auttaa siten kulttuuriperintölaitoksia vauhdittamaan digitointi- ja säilyttämistoimiaan sekä hyödyntämään digitaalisen siirtymän tarjoamia mahdollisuuksia. Tässä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset kehykset alan elpymisen ja siirtymän tehostamiseksi sekä kulttuuriperintölaitosten auttamiseksi, jotta ne voisivat tulevaisuudessa olla entistä sietokykyisempiä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tämä suositus kattaa kaikenlaisen kulttuuriperinnön (aineellisen, aineettoman, luonnollisen ja alun alkaen digitaalisen), mukaan lukien kaikki vaarassa olevan kulttuuriperinnön luokat. |
| --- | --- |

2.

Määritelmät

| 3. | Tässä suosituksessa tarkoitetaan:






  1) | ’kulttuuriperintövaroilla’






  a) | aineellisen kulttuuriperinnön perintövaroja, kuten monumentteja, arkeologisia kohteita, äänitallenteita, audiovisuaalista aineistoa, kirjoja, aikakauslehtiä, sanomalehtiä, valokuvia, museoesineitä ja arkistoasiakirjoja; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

1)

’kulttuuriperintövaroilla’

a)

aineellisen kulttuuriperinnön perintövaroja, kuten monumentteja, arkeologisia kohteita, äänitallenteita, audiovisuaalista aineistoa, kirjoja, aikakauslehtiä, sanomalehtiä, valokuvia, museoesineitä ja arkistoasiakirjoja;

| b) | aineettoman kulttuuriperinnön perintövaroja; |
| --- | --- |

b)

aineettoman kulttuuriperinnön perintövaroja;

| c) | luonnonperinnön perintövaroja, kuten maisemia ja luontokohteita maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen (24) 2 artiklassa määritellyn mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

luonnonperinnön perintövaroja, kuten maisemia ja luontokohteita maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen (24) 2 artiklassa määritellyn mukaisesti;

| d) | alun alkaen digitaalisen perinnön perintövaroja; |
| --- | --- |

d)

alun alkaen digitaalisen perinnön perintövaroja;

| 2) | ’aineettomalla kulttuuriperinnöllä’ käytäntöjä, kuvauksia, ilmauksia, tietoa, taitoja – sekä niihin liittyviä välineitä, esineitä, artefakteja ja kulttuurisia tiloja – jotka yhteisöt, ryhmät ja joissakin tapauksissa yksityishenkilöt tunnustavat osaksi kulttuuriperintöään aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun mukaisesti (25); |
| --- | --- |

2)

’aineettomalla kulttuuriperinnöllä’ käytäntöjä, kuvauksia, ilmauksia, tietoa, taitoja – sekä niihin liittyviä välineitä, esineitä, artefakteja ja kulttuurisia tiloja – jotka yhteisöt, ryhmät ja joissakin tapauksissa yksityishenkilöt tunnustavat osaksi kulttuuriperintöään aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun mukaisesti (25);

| 3) | ’alun alkaen digitaalisella’ digitaalisessa muodossa luotuja perintövaroja, kuten digitaalista taidetta tai animaatiota, virtuaalimuseoita ilman analogista vastaavaa tai kulttuurisisältöä, joka on luotu kulttuuriperintölaitosten ulkopuolella, kuten sosiaalisessa mediassa tai peliteollisuudessa; |
| --- | --- |

3)

’alun alkaen digitaalisella’ digitaalisessa muodossa luotuja perintövaroja, kuten digitaalista taidetta tai animaatiota, virtuaalimuseoita ilman analogista vastaavaa tai kulttuurisisältöä, joka on luotu kulttuuriperintölaitosten ulkopuolella, kuten sosiaalisessa mediassa tai peliteollisuudessa;

| 4) | ’kulttuuriperintölaitoksella’ yleisölle avointa kirjastoa tai museota, arkistoa tai elokuva- tai äänitearkistoa direktiivin (EU) 2019/790 2 artiklan 3 alakohdassa määritellyn mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

’kulttuuriperintölaitoksella’ yleisölle avointa kirjastoa tai museota, arkistoa tai elokuva- tai äänitearkistoa direktiivin (EU) 2019/790 2 artiklan 3 alakohdassa määritellyn mukaisesti;

| 5) | ’digitoinnilla’ varojen muuntamista analogisesta muodosta digitaaliseen muotoon; |
| --- | --- |

5)

’digitoinnilla’ varojen muuntamista analogisesta muodosta digitaaliseen muotoon;

| 6) | ’digitaalisella siirtymällä’ sekä sitä prosessia että prosessin tulosta, kun digitaaliteknologioita hyödynnetään organisaation toiminnan ja arvon tuottamisen muuttamiseksi; |
| --- | --- |

6)

’digitaalisella siirtymällä’ sekä sitä prosessia että prosessin tulosta, kun digitaaliteknologioita hyödynnetään organisaation toiminnan ja arvon tuottamisen muuttamiseksi;

| 7) | ’digitaalisella säilyttämisellä’ sellaisten toimien kokonaisuutta, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että digitaalisia kohteita voidaan paikantaa, esittää, käyttää ja ymmärtää tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

7)

’digitaalisella säilyttämisellä’ sellaisten toimien kokonaisuutta, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että digitaalisia kohteita voidaan paikantaa, esittää, käyttää ja ymmärtää tulevaisuudessa.

II LUKU

KULTTUURIPERINNÖN KEHITTYNYT DIGITOINTI JA DIGITAALINEN SÄILYTTÄMINEN

| 4. | Jäsenvaltioiden olisi laadittava kattava ja tulevaisuuteen suuntautuva kulttuuriperintöä koskeva digitaalinen strategia ja/tai päivitettävä tällaista strategiaa säännöllisesti asiaankuuluvalla kansallisella tai alueellisella tasolla alan digitaalisen siirtymän nopeuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä kaikkien asianomaisten sidosryhmien/osapuolten, kuten kulttuuriperintölaitosten ja toimivaltaisten viranomaisten, kanssa tai tehtävä järjestelyjä tällaiselle yhteistyölle digitaalisen strategian valmistelemiseksi ja tarjottava resursseja/tukea sen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kansalliseen strategiaan olisi sisällyttävä toimenpiteitä, joilla tuetaan kulttuuriperintölaitoksia kehittyneiden teknologioiden, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, laajennetun todellisuuden, pilvipalvelujen, tietotekniikan ja lohkoketjuteknologian, käyttöönotossa, jotta voidaan varmistaa tehokkaampi digitoinnin ja digitaalisen säilyttämisen prosessi sekä entistä laadukkaampi sisältö laajempaa saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Digitaalisessa strategiassa olisi asetettava selkeät tavoitteet digitoinnille ja digitaaliselle säilyttämiselle. Näiden tavoitteiden olisi perustuttava objektiivisiin ja selkeisiin kriteereihin, mukaan lukien






  a) | vaarassa oleva kulttuuriperintö, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

vaarassa oleva kulttuuriperintö,

| b) | fyysisesti eniten vieraillut kulttuuri- ja perintömonumentit, -rakennukset ja -kohteet sekä |
| --- | --- |

b)

fyysisesti eniten vieraillut kulttuuri- ja perintömonumentit, -rakennukset ja -kohteet sekä

| c) | kulttuuriperintövarojen tiettyjen luokkien digitoinnin vähäisyys. |
| --- | --- |

c)

kulttuuriperintövarojen tiettyjen luokkien digitoinnin vähäisyys.

Vuoteen 2030 mennessä jäsenvaltioiden olisi digitoitava 3D-muotoon kaikki edellä a alakohdassa tarkoitetut monumentit ja kohteet ja 50 prosenttia edellä b alakohdassa tarkoitetuista monumenteista ja kohteista.

Vuoteen 2025 mennessä jäsenvaltioiden olisi digitoitava 40 prosenttia vuoden 2030 kokonaistavoitteista.

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki 6 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut digitoidut kulttuurivarat myös säilytetään digitaalisesti.

| 7. | Digitoinnin suunnittelun yhteydessä jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa. Tällaisessa lähestymistavassa olisi otettava huomioon esimerkiksi digitoinnin tarkoitus, kohderyhmät, korkein kohtuuhintainen laatu ja digitoitujen kulttuuriperintövarojen digitaalinen säilyttäminen, mukaan lukien esimerkiksi muodot, varastointi, tulevat siirtämiset, jatkuva ylläpito sekä tarvittavat pitkän aikavälin taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit. Digitaalisessa strategiassa olisi annettava selkeät ja hyvin määritellyt valtuudet kansallisille tai alueellisille keruuorganisaatioille tehdä yhteistyötä kulttuuriperintölaitosten kanssa, jotta digitoidut kulttuuriperintövarat olisivat saatavilla Europeanan ja data-avaruuden kautta. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vahvistettava keruuorganisaatioiden asemaa välittäjinä Europeanan ja kulttuuriperintölaitosten välillä ja kannustettava niiden aktiivista osallistumista data-avaruuden kehittämiseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jäsenvaltioiden olisi tuettava kulttuuriperintöalan ja muiden alojen, kuten korkeakoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, luovien toimialojen ja kestävän kulttuurimatkailun, välisiä kumppanuuksia uusien palvelujen ja sovellusten innovoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jäsenvaltioiden olisi helpotettava pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista kulttuuriperintöalan digitaalisen siirtymän tukemiseen, erityisesti kohti digitointia ja datavetoista innovointia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kun kulttuuriperintölaitokset sopivat kumppanuuksista yksityisen sektorin kanssa, niiden olisi varmistettava, että vahvistetaan selkeät ja oikeudenmukaiset ehdot digitoitujen perintövarojen uudelleenkäytölle kilpailusääntöjen ja direktiivin (EU) 2019/1024 ja soveltuvissa tapauksissa erityisesti mainitun direktiivin 12 artiklassa vahvistettujen yksinoikeusjärjestelyjä koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet arvioidakseen railoa digitaalisissa taidoissa alalla, jotta kulttuuriperintölaitokset voisivat hyödyntää kehittyneiden digitaaliteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia täysimääräisesti. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti asetettava kunnianhimoiset, vuoteen 2030 mennessä saavutettavat tavoitteet kulttuuriperinnön ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukselle, johon kuuluvat esimerkiksi datan hallintaa ja analysointia, tekoälyä, kehittynyttä digitointia ja laajennetun todellisuuden teknologioita koskevat koulutukset. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kulttuuriperintölaitosten digitaalisen siirtymän helpottamiseksi, kulttuuriperinnön saatavuuden lisäämiseksi ja kulttuuriperinnön edistämiseksi jäsenvaltioita suositellaan hyödyntämään täysimääräisesti nykyisen tekijänoikeudellisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia






  a) | varmistamalla asiaankuuluvien EU:n tekijänoikeussäännösten, erityisesti direktiivissä (EU) 2019/790 vahvistettujen säännösten, asianmukainen ja tehokas täytäntöönpano, |
| --- | --- | --- |

12.

a)

varmistamalla asiaankuuluvien EU:n tekijänoikeussäännösten, erityisesti direktiivissä (EU) 2019/790 vahvistettujen säännösten, asianmukainen ja tehokas täytäntöönpano,

| b) | ottamalla kaikki osapuolet mukaan kansallisten täytäntöönpanosääntöjen tehokkaaseen käytännön soveltamiseen, |
| --- | --- |

b)

ottamalla kaikki osapuolet mukaan kansallisten täytäntöönpanosääntöjen tehokkaaseen käytännön soveltamiseen,

| c) | seuraamalla tiiviisti kansallisia täytäntöönpanosääntöjä niiden menestyksekkään soveltamisen varmistamiseksi ja |
| --- | --- |

c)

seuraamalla tiiviisti kansallisia täytäntöönpanosääntöjä niiden menestyksekkään soveltamisen varmistamiseksi ja

| d) | tukemalla kulttuuriperinnön ammattilaisia tekijänoikeuksiin ja lisensointiin liittyvien taitojen hankinnassa sekä tarjoamalla tekijänoikeusasiantuntemusta. |
| --- | --- |

d)

tukemalla kulttuuriperinnön ammattilaisia tekijänoikeuksiin ja lisensointiin liittyvien taitojen hankinnassa sekä tarjoamalla tekijänoikeusasiantuntemusta.

| 13. | Jotta voidaan löytää yhteisiä vastauksia kehittyneen digitoinnin ja säilyttämisen yhteisiin haasteisiin, vaihtaa parhaita käytäntöjä sekä esitellä ja edistää eurooppalaista kulttuuria, arvoja ja menestystarinoita, jäsenvaltioiden olisi kannustettava rajat ylittävään yhteistyöhön ja kumppanuuksiin kulttuuriperintölaitosten kanssa kansainvälisellä tasolla Unescon ja Euroopan neuvoston edistämien toimien lisäksi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti kaikkia rahoitusmahdollisuuksia Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla digitointi- ja säilyttämistoimien nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

14.

III LUKU

YHTEISEN EUROOPPALAISEN KULTTUURIPERINNÖN DATA-AVARUUDEN OHJAAVAT PERIAATTEET

| 15. | Kulttuuriperintölaitosten olisi noudatettava asiaankuuluvia standardeja ja kehyksiä, kuten niitä, joita käytetään Europeana-aloitteessa digitaalisen sisällön ja metadatan jakamiseen, mukaan lukien Europeanan datamalli, RightsStatements.org ja Europeanan julkaisukehys, jotta voidaan saavuttaa yhteentoimivuus Euroopan tasolla. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet edistääkseen ja helpottaakseen tällaisten nykyisten ja tulevien standardien ja kehysten noudattamista sekä tehtävä yhteistyötä Euroopan tasolla niiden laajentamiseksi data-avaruuden yhteydessä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti kannustettava kulttuuriperintölaitoksia asettamaan digitoidut perintövaransa saataville Europeanan kautta ja siten edistämään data-avaruutta 15 kohdassa tarkoitettujen standardien ja kehysten sekä liitteessä I ja liitteessä II tarkoitettujen ohjeellisten tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Edellä 16 kohdassa tarkoitettujen kulttuuriperintölaitosten toimien olisi sisällettävä erityisesti toimet, jotka kohdistuvat 3D-digitoituihin kulttuuriperintövaroihin, joiden avulla mainostetaan eurooppalaisen kulttuurin aarteita, edistetään mahdollista uudelleenkäyttöä tärkeillä aloilla, kuten yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä, kestävässä kulttuurimatkailussa sekä kulttuuri- ja luovilla aloilla, tai autetaan tunnistamaan kulttuuriesineitä, joilla käydään laitonta kauppaa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimintapolitiikan tuloksena julkisesti rahoitetuista digitointihankkeista saatava data on ja pysyy löydettävissä, saavutettavissa, yhteentoimivana ja uudelleenkäytettävänä (FAIR-periaatteet) digitaalisten infrastruktuurien (mukaan lukien data-avaruus) avulla datan jakamisen nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kaikkien tulevien kulttuuriperintövaroja koskevien digitointihankkeiden julkisen rahoituksen edellytyksenä olisi oltava, että digitoitu sisältö asetetaan saataville Europeanassa ja 16 kohdassa tarkoitetussa data-avaruudessa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tukeakseen Europeanaa ja lisätäkseen tietoisuutta siitä suuren yleisön keskuudessa ja erityisesti koulutusalalla ja kouluissa, myös oppimateriaalien avulla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä datan viiveettömän käsittelyn verkon reunalla (cloud-to-edge) edellyttämiä infrastruktuuria ja palveluja käsittelevää eurooppalaista liittoa laajentaakseen digitaalisten kulttuuriperintövarojen varastointia, hallintaa ja saatavuutta. |
| --- | --- |

21.

IV LUKU

SUOSITUKSEN SEURANTA

Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle 24 kuukauden kuluttua tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen jälkeen kahden vuoden välein suosituksen seurauksena toteutetuista toimista.

Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2021.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  COM(2021) 118 final

1

(2)  UNWTO report on Tourism and Culture Synergies

2

(3)  SWD(2021) 351 final

3

(4)  SWD(2021) 15 final

4

(5)  COM(2019) 640 final

5

(6)  Mukaan lukien 2D-digitointi.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_fi

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_fi

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_fi

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

13

(14)  COM(2020) 274 final

14

(15)  COM(2021) 102 final

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).

16

(17)  COM(2018) 612 final

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/fi/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM(2020) 66 final

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  Unescon yleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, Pariisi, 16.11.1972.

24

(25)  Unescon vuoden 2003 yleissopimus aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta, Pariisi, 17.10.2003.

25

---

LIITE I

Ohjeelliset tavoitteet sisällön syöttämiselle Europeanaan ja data-avaruuteen vuoteen 2030 mennessä jäsenvaltiota kohti (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021 | Korkealaatuisten tietueiden määrä (2)1. helmikuuta 2021 | Uudet korkealaatuiset tietueet vuoteen 2030 mennessä | Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä
  [=A+C] | Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä (3)

  [=B+C] | 3D-muodossa olevat digitaaliset perintövarat vuoteen 2030 mennessä (4) |
| Itävalta | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgia | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bulgaria | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Kroatia | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Kypros | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Tšekki | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Tanska | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Viro | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Suomi | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Ranska | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Saksa | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Kreikka | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Unkari | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irlanti | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Italia | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Latvia | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Liettua | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Alankomaat | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Puola | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugali | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Romania | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovakia | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovenia | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Espanja | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Ruotsi | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021

Korkealaatuisten tietueiden määrä (2)1. helmikuuta 2021

Uudet korkealaatuiset tietueet vuoteen 2030 mennessä

Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä

[=A+C]

Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä (3)

[=B+C]

3D-muodossa olevat digitaaliset perintövarat vuoteen 2030 mennessä (4)

Itävalta

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgia

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bulgaria

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Kroatia

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Kypros

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Tšekki

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Tanska

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Viro

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Suomi

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Ranska

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Saksa

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Kreikka

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Unkari

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irlanti

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Italia

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Latvia

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Liettua

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luxemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Alankomaat

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Puola

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugali

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Romania

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovakia

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovenia

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Espanja

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Ruotsi

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU 27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Ohjeelliset tavoitteet jäsenvaltiota kohti ovat oikeassa suhteessa kunkin jäsenvaltion väestöön mukautettuna jäsenvaltion asukasta kohti laskettuun BKT:hen (ohjelman jälkeinen valvonta).

(2)  Korkealaatuisissa tietueissa noudatetaan Europeanan julkaisukehyksen tason 2 tai sitä korkeamman tason (taso 2+) vaatimuksia sisällön osalta ja tason A vaatimuksia metadatan osalta. Näitä standardeja tarvitaan eri tarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön edistämiseksi.

(3)  Jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan tason 1 tietueiden laatua, minkä vuoksi korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä voi kasvaa entisestään.

(4)  Uusista tietueista 40 prosentin olisi oltava 3D-muodossa olevia digitaalisia perintövaroja. Europeanassa tällä hetkellä saatavilla olevien 3D-muodossa olevien digitaalisten perintövarojen määrää pidetään hyvin vähäisenä.

---

LIITE II

Välitavoitteet sisällön syöttämiselle Europeanaan ja data-avaruuteen vuoteen 2025 mennessä jäsenvaltiota kohti

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021 | Korkealaatuisten tietueiden määrä (1)1. helmikuuta 2021 | Uudet tietueet vuoteen 2025 mennessä (2) | Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä
  [=A+C] | Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä (3)

  [=B+C] | 3D-muodossa olevat perintövarat vuoteen 2025 mennessä (4) |
| Itävalta | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgia | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bulgaria | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Kroatia | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Kypros | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Tšekki | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Tanska | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Viro | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Suomi | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Ranska | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Saksa | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Kreikka | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Unkari | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irlanti | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Italia | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Latvia | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Liettua | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luxemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Alankomaat | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Puola | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugali | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Romania | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovakia | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovenia | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Espanja | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Ruotsi | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021

Korkealaatuisten tietueiden määrä (1)1. helmikuuta 2021

Uudet tietueet vuoteen 2025 mennessä (2)

Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä

[=A+C]

Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä (3)

[=B+C]

3D-muodossa olevat perintövarat vuoteen 2025 mennessä (4)

Itävalta

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgia

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bulgaria

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Kroatia

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Kypros

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Tšekki

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Tanska

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Viro

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Suomi

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Ranska

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Saksa

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Kreikka

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Unkari

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irlanti

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Italia

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Latvia

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Liettua

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luxemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Alankomaat

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Puola

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugali

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Romania

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovakia

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovenia

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Espanja

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Ruotsi

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU 27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Korkealaatuisissa tietueissa noudatetaan Europeanan julkaisukehyksen tason 2 tai sitä korkeamman tason (taso 2+) vaatimuksia sisällön osalta ja tason A vaatimuksia metadatan osalta. Näitä standardeja tarvitaan eri tarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön edistämiseksi.

(2)  Välitavoite: 40 prosenttia ohjeellisista tavoitteista vuoteen 2030 mennessä.

(3)  Jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan tason 1 tietueiden laatua, minkä vuoksi korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä voi kasvaa entisestään.

(4)  Välitavoite 3D-muodossa olevien digitaalisten perintövarojen osalta: 15 prosenttia vuoden 2030 tavoitteista.

---