# Službeni list L 410/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 410 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.18. studenoga 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 410

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.18. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2009 оd 12. studenoga 2021. o zabrani ribolova manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 za plovila koja plove pod zastavom Francuske | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2010 оd 17. studenoga 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima o pesticidima, u pogledu popisa aktivnih tvari (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 оd 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 51 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2012 оd 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije | 153 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2021/2013 od 15. studenoga 2021. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska | 178 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/2014 оd 17. studenoga 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2021/1073 o utvrđivanju tehničkih specifikacija i pravila za uspostavljanje okvira povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu, uspostavljenu Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 180 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2009 оd 12. studenoga 2021. o zabrani ribolova manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 za plovila koja plove pod zastavom Francuske

1

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2010 оd 17. studenoga 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima o pesticidima, u pogledu popisa aktivnih tvari (
  1
  )

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 оd 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

51

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2012 оd 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije

153

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2021/2013 od 15. studenoga 2021. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska

178

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/2014 оd 17. studenoga 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2021/1073 o utvrđivanju tehničkih specifikacija i pravila za uspostavljanje okvira povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu, uspostavljenu Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

180

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost ( SL L 57, 18.2.2021. ) | 197 |
| | * | Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 оd 21. siječnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem posebnih kriterija i uvjeta za provjere evidencije u službenim dokumentima u okviru službenih kontrola u ekološkoj proizvodnji i službenih kontrola skupina subjekata (Službeni list Europske unije SL L 165 od 11. svibnja 2021 .) | 198 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 оd 5. srpnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili ostalih legiranih čelika podrijetlom iz Turske ( SL L 238, 6.7.2021. ) | 199 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/567 od 6. travnja 2021. o odobravanju aktivne tvari vodeni ekstrakt iz proklijalih sjemenki biljke slatki Lupinus albus kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 ( SL L 118, 7.4.2021. ) | 200 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost ( SL L 57, 18.2.2021. )

( SL L 57, 18.2.2021. )

197

*

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 оd 21. siječnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem posebnih kriterija i uvjeta za provjere evidencije u službenim dokumentima u okviru službenih kontrola u ekološkoj proizvodnji i službenih kontrola skupina subjekata (Službeni list Europske unije SL L 165 od 11. svibnja 2021 .)

(Službeni list Europske unije SL L 165 od 11. svibnja 2021 .)

198

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 оd 5. srpnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili ostalih legiranih čelika podrijetlom iz Turske ( SL L 238, 6.7.2021. )

( SL L 238, 6.7.2021. )

199

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/567 od 6. travnja 2021. o odobravanju aktivne tvari vodeni ekstrakt iz proklijalih sjemenki biljke slatki Lupinus albus kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 ( SL L 118, 7.4.2021. )

Lupinus albus

( SL L 118, 7.4.2021. )

200

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2009

оd 12. studenoga 2021.

o zabrani ribolova manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 za plovila koja plove pod zastavom Francuske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2021/92 (2) utvrđene su kvote za 2021.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom Francuske ili su u Francuskoj registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, ulovom stoka manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 koji su ostvarila plovila koja plove pod zastavom Francuske ili su u Francuskoj registrirana iscrpljena je kvota dodijeljena za 2021.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti određene ribolovne aktivnosti za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2021. dodijeljena Francuskoj za stok manjića u vodama Ujedinjene Kraljevine i međunarodnim vodama u zonama 1 i 2 iz Priloga smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

1.   Ribolov stoka iz članka 1. za plovila koja plove pod zastavom Francuske ili su u Francuskoj registrirana zabranjuje se od datuma utvrđenog u Prilogu. Posebno, zabranjuje se traženje ribe te ispaljivanje, postavljanje ili izvlačenje ribolovnog alata radi ribolova tog stoka.

2.   Prekrcavanje, zadržavanje na plovilu, prerada na plovilu, premještanje, stavljanje u kaveze, tov i iskrcavanje ribe i proizvoda ribarstva iz tog stoka i dalje su odobreni za ulove koje su navedena plovila ostvarila prije tog datuma.

3.   Slučajni ulovi vrsta iz tog stoka koje ostvare navedena plovila izvlače se na ta ribarska plovila i zadržavaju na njima te se evidentiraju, iskrcavaju i oduzimaju od kvote u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. studenoga 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 31, 29.1.2021., str. 31.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

3

---

PRILOG

| Broj | 19/TQ92 |
| --- | --- |
| DRŽAVA ČLANICA | Francuska |
| STOK | LIN/1/2. |
| VRSTA | manjić (Molva molva) |
| ZONA | vode Ujedinjene Kraljevine i međunarodne vode u zonama 1 i 2 |
| DATUM ZABRANE | 22.10.2021. |

Broj

19/TQ92

DRŽAVA ČLANICA

Francuska

STOK

LIN/1/2.

VRSTA

manjić (Molva molva)

ZONA

vode Ujedinjene Kraljevine i međunarodne vode u zonama 1 i 2

DATUM ZABRANE

22.10.2021.

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2010

оd 17. studenoga 2021.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima o pesticidima, u pogledu popisa aktivnih tvari

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o statističkim podacima o pesticidima (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1185/2009 uspostavljen je zajednički okvir za izradu usporedivih europskih statističkih podataka o prodaji i uporabi pesticida. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1185/2009 uspostavljen je zajednički okvir za izradu usporedivih europskih statističkih podataka o prodaji i uporabi pesticida.

| (2) | Komisija treba redovito, a barem svakih pet godina, prilagođavati popis tvari koje treba obuhvatiti i njihovo razvrstavanje u kategorije proizvoda i kemijske razrede kako je određeno u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1185/2009. Budući da je potonje posljednji put ažurirano 2017. Uredbom Komisije (EU) 2017/269 (2), potrebno je ažurirati popis priložen toj uredbi kako bi se obuhvatilo razdoblje od 2021. do 2024. |
| --- | --- |

(2)

Komisija treba redovito, a barem svakih pet godina, prilagođavati popis tvari koje treba obuhvatiti i njihovo razvrstavanje u kategorije proizvoda i kemijske razrede kako je određeno u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1185/2009. Budući da je potonje posljednji put ažurirano 2017. Uredbom Komisije (EU) 2017/269 (2), potrebno je ažurirati popis priložen toj uredbi kako bi se obuhvatilo razdoblje od 2021. do 2024.

| (3) | S obzirom na broj obuhvaćenih tvari i složen postupak utvrđivanja i razvrstavanja relevantnih spojeva, nacionalnim statističkim tijelima teško je nabaviti širok raspon alata koji su im potrebni za prikupljanje informacija o uporabi pesticida i njihovu stavljanju na tržište. Zbog toga bi trebalo uključiti samo one tvari kojima je identifikacijski broj dodijelila jedna ili obje glavne međunarodno priznate institucije za registraciju kemijskih spojeva ili pesticida, odnosno Služba za sažetke iz područja kemije Američkog kemijskog društva i Međunarodno vijeće suradnika analitičara za pesticide. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na broj obuhvaćenih tvari i složen postupak utvrđivanja i razvrstavanja relevantnih spojeva, nacionalnim statističkim tijelima teško je nabaviti širok raspon alata koji su im potrebni za prikupljanje informacija o uporabi pesticida i njihovu stavljanju na tržište. Zbog toga bi trebalo uključiti samo one tvari kojima je identifikacijski broj dodijelila jedna ili obje glavne međunarodno priznate institucije za registraciju kemijskih spojeva ili pesticida, odnosno Služba za sažetke iz područja kemije Američkog kemijskog društva i Međunarodno vijeće suradnika analitičara za pesticide.

| (4) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1185/2009 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 324, 10.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/269 оd 16. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima o pesticidima, u pogledu popisa aktivnih tvari (SL L 40, 17.2.2017., str. 4.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

3

---

PRILOG

„PRILOG III.

USKLAĐENO RAZVRSTAVANJE TVARI

| Glavne grupe | Kategorije proizvoda | Oznaka | Kemijski razred | Uobičajeni nazivi tvari


  Zajednička nomenklatura | CAS
   (1) | CIPAC
   (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pesticidi stavljeni na tržište, ukupna količina. | | PPM_TOT | | | | |
| | Pesticidi stavljeni na tržište za profesionalne korisnike (3) | PPM_PU | | | | |
| | — | Od toga namijenjeni za uporabu u poljoprivredi (4) |

Glavne grupe

Kategorije proizvoda

Oznaka

Kemijski razred

Uobičajeni nazivi tvari

Zajednička nomenklatura

CAS
   (1)

CIPAC
   (2)

Pesticidi stavljeni na tržište, ukupna količina.

PPM_TOT

Pesticidi stavljeni na tržište za profesionalne korisnike (3)

PPM_PU

—

Od toga namijenjeni za uporabu u poljoprivredi (4)

PPM_AGRI

| — | Od toga namijenjeni za uporabu u šumarstvu (5) |
| --- | --- |

—

Od toga namijenjeni za uporabu u šumarstvu (5)

PPM_FORE

| — | Od toga namijenjeni za druge profesionalne uporabe (6) |
| --- | --- |

—

Od toga namijenjeni za druge profesionalne uporabe (6)

PPM_AMU

| — | Od toga isključivo za uporabu u skladištenju (6) |
| --- | --- |

—

Od toga isključivo za uporabu u skladištenju (6)

PPM_STOR

Pesticidi stavljeni na tržište u skladu s člancima 22. i 24. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7)

Skupina 1. – Aktivne tvari niskog rizika u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (8)

GRP1

Skupina 3. – Kandidati za zamjenu u skladu s člankom 24. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (9)

GRP3

Pesticidi stavljeni na tržište, skupine i kategorije utvrđeni u Prilogu IV. Direktivi 2009/128/EZ

Skupina 2. – Aktivne tvari koje su odobrene ili se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i koje nisu obuhvaćene drugim kategorijama, a navedene su u dijelovima A i B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (10)

GRP2

Skupina 4. – Aktivne tvari koje nisu odobrene na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te stoga nisu navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011

GRP4

Kategorije A i C: Nekemijske aktivne tvari

CAT_A_C

Kategorija B, D, E, F: Kemijske aktivne tvari

CAT_B_D-F

Fungicidi i baktericidi

PES_F

Anorganski fungicidi

F01

F01_01

SPOJEVI BAKRA

F01_01_01

BORDOŠKA JUHA

8011-63-0

44.604

F01_01_02

BAKROV HIDROKSID

20427-59-2

44.305

F01_01_03

BAKROV (I) OKSID

1317-39-1

44.603

F01_01_04

BAKROV OKSIKLORID

1332-65-6

1332-40-7

44.602

F01_01_05

TROBAZNI BAKROV SULFAT

12527-76-3

44.306

F01_01_06

OSTALE BAKROVE SOLI D. N.

F01_02

ANORGANSKI SUMPOR

F01_02_01

SUMPOR

7704-34-9

18

F01_99

OSTALI ANORGANSKI FUNGICIDI

F01_99_01

SUMPORNO VAPNO (KALCIJEV POLISULFID)

1344-81-6

17

F01_99_02

KALIJEV JODID

7681-11-0

773

F01_99_03

KALIJEVI FOSFONATI (PRIJE KALIJEV FOSFIT)

13977-65-6

13492-26-7

756

F01_99_04

KALIJEV TIOCIANAT

333-20-0

772

F01_99_06

DINATRIJEV FOSFONAT

13708-85-5

808

F01_99_07

KALIJEV HIDROGENKARBONAT

298-14-6

853

F01_99_08

NATRIJEV HIDROGENKARBONAT

144-55-8

F01_99_99

OSTALI ANORGANSKI FUNGICIDI D. N.

Fungicidi na osnovi karbamata i ditiokarbamata

F02

F02_01

FUNGICIDI NA OSNOVI KARBANILATA

F02_01_01

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F02_02

FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATA

F02_02_01

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F02_02_02

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F02_02_03

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F02_03

FUNGICIDI NA OSNOVI DITIOKARBAMATA

F02_03_01

MANKOZEB

8018-01-7

34

F02_03_02

MANEB

12427-38-2

61

F02_03_03

METIRAM

9006-42-2

478

F02_03_04

PROPINEB

12071-83-9

177

F02_03_05

TIRAM

137-26-8

24

F02_03_06

ZIRAM

137-30-4

31

F02_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I DITIOKARBAMATA

F02_99_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I DITIOKARBAMATA D. N.

Fungicidi na osnovi benzimidazola

F03

F03_01

FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLA

F03_01_01

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F03_01_02

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F03_01_03

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F03_01_04

TIOFANAT-METIL

23564-05-8

262

F03_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLA

F03_99_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI BENZIMIDAZOLA D. N.

Fungicidi na osnovi imidazola i triazola

F04

F04_01

FUNGICIDI NA OSNOVI KONAZOLA

F04_01_01

BITERTANOL

55179-31-2

386

F04_01_02

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F04_01_03

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F04_01_04

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F04_01_05

EPOKSIKONAZOL

106325-08-0

609

F04_01_06

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F04_01_07

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F04_01_08

FLUKVINKONAZOL

136426-54-5

474

F04_01_09

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F04_01_10

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F04_01_11

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

35554-44-0

335

F04_01_12

IPKONAZOL

125225-28-7

115850-69-6

115937-89-8

798

F04_01_13

METKONAZOL

125116-23-6

706

F04_01_14

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F04_01_15

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F04_01_16

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F04_01_17

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F04_01_18

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F04_01_19

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F04_01_20

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F04_01_21

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F04_01_22

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F04_01_23

MEFENTRIFLUKONAZOL

1417782-03-6

1004

F04_02

FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLA

F04_02_01

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F04_02_02

FENAMIDON

161326-34-7

650

F04_02_03

TRIAZOKSID

72459-58-6

729

F04_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLA I TRIAZOLA

F04_99_01

AMETOKTRADIN

865318-97-4

818

F04_99_02

AMISULBROM

348635-87-0

789

F04_99_03

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F04_99_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLA I TRIAZOLA D. N.

Fungicidi na osnovi morfolina

F05

F05_01

FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINA

F05_01_01

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F05_01_02

DODEMORF

1593-77-7

300

F05_01_03

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

F05_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINA

F05_99_99

OSTALI FUNGICIDI NA OSNOVI MORFOLINA D. N.

Fungicidi mikrobiološkog ili botaničkog podrijetla

F06

F06_01

MIKROBIOLOŠKI FUNGICIDI

F06_01_01

AMPELOMYCES QUISQUALIS SOJ AQ10

589

F06_01_021

AUREOBASIDIUM PULLULANS SOJ DSM 14940

809

F06_01_022

AUREOBASIDIUM PULLULANS SOJ DSM 14941

810

F06_01_03

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS (PRIJE SUBTILIS QST 713) SOJ AQ 713

661

F06_01_04

CONIOTHYRIUM MINITANS SOJ CON/M/91-08

614

F06_01_05

CLONOSTACHYS ROSEA (PRIJE GLIOCLADIUM CATENULATUM) SOJ J1446

624

F06_01_08

PSEUDOMONAS CHLORORAPHIS SOJ MA342

574

F06_01_09

PSEUDOZYMA FLOCCULOSA

669

F06_01_111

TRICHODERMA HARZIANUM SOJ T-22

1007

F06_01_112

TRICHODERMA HARZIANUM SOJ ITEM 908

1008

F06_01_12

CANDIDA OLEOPHILA SOJ O

947

F06_01_141

PHLEBIOPSIS GIGANTEA SOJ FOC PG 410.3

930

F06_01_142

PHLEBIOPSIS GIGANTEA SOJ VRA 1835

921

F06_01_143

PHLEBIOPSIS GIGANTEA SOJ VRA 1984

922

F06_01_15

PSEUDOMONAS SP. SOJ DSMZ 13134

935

F06_01_16

PYTHIUM OLIGANDRUM SOJ M1

936

F06_01_17

STREPTOMYCES (PRIJE STREPTOMYCES GRISEOVIRIDIS) SOJ K61

937

F06_01_181

TRICHODERMA ASPERELLUM (PRIJE T. HARZIANUM) SOJ ICC012

938

F06_01_182

TRICHODERMA ASPERELLUM (PRIJE T. VIRIDE) SOJ T25

1010

F06_01_183

TRICHODERMA ASPERELLUM (PRIJE T. VIRIDE) SOJ TV1

940

F06_01_19

TRICHODERMA ASPERELLUM (SOJ T34)

941

F06_01_201

TRICHODERMA ATROVIRIDE (PRIJE T. HARZIANUM) SOJ IMI 206040

942

F06_01_202

TRICHODERMA ATROVIRIDE (PRIJE T. HARZIANUM) SOJ T11

943

F06_01_21

TRICHODERMA ATROVIRIDE SOJ I-1237

944

F06_01_22

TRICHODERMA GAMSII (PRIJE T. VIRIDE) SOJ ICC080

945

F06_01_23

TRICHODERMA POLYSPORUM (IMI 206039)

946

F06_01_24

VERTICILLIUM ALBO-ATRUM (PRIJE VERTICILLIUM DAHLIAE) SOJ WCS850

948

F06_01_25

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SOJ MBI 600

1011

F06_01_26

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SOJ FZB24

1012

F06_01_27

SACCHAROMYCES CEREVISIAE SOJ LAS02

1016

F06_01_28

TRICHODERMA ATROVIRIDE SOJ SC1

988

F06_01_29

BACILLUS AMYLOLIQUEFACIENS SUBSP. PLANTARUM SOJ D747

1013

F06_01_30

BACILLUS PUMILUS QST SOJ 2808

1014

F06_01_31

METSCHNIKOWIA FRUCTICOLA SOJ NRRL Y-27328

F06_01_32

STREPTOMYCES LYDICUS WYEC 108

F06_01_33

ABE-IT 56

F06_01_34

BACILLUS SUBTILIS SOJ IAB/BS03

F06_01_35

ASPERGILLUS FLAVUS SOJ MUCL 54911

F06_01_36

VERTICILLIUM NONALFAFAE

F06_02

BOTANIČKI FUNGICIDI

F06_02_01

EUGENOL

97-53-0

967

F06_02_02

GERANIOL

106-24-1

968

F06_02_03

TIMOL

89-83-8

969

F06_02_04

EKSTRAKT ČAJEVCA

68647-73-4

914

F06_02_05

LAMINARIN

9008-22-4

671

F06_02_06

FEN 560 (SJEME PISKAVICE U PRAHU)

858

F06_02_07

EKSTRAKT BILJKE REYNOUTRIA SACCHALINENSIS

F06_99

OSTALI FUNGICIDI MIKROBIOLOŠKOG ILI BOTANIČKOG PODRIJETLA

F06_99_01

CEREVISAN

980

F06_99_99

OSTALI FUNGICIDI MIKROBIOLOŠKOG ILI BOTANIČKOG PODRIJETLA D. N.

F07

BAKTERICIDI

F07_01

ANORGANSKI BAKTERICIDI

F07_01_01

NATRIJEV HIPOKLORIT

7681-52-9

848

F07_01_02

ALUMINIJEV SULFAT

10043-01-3

849

F07_99

OSTALI BAKTERICIDI

F07_99_01

KASUGAMICIN

6980-18-3

19408-46-9

703

F07_99_02

STREPTOMICIN

57-92-1

312

F07_99_03

ALUMINIJEV KALIJEV SULFAT DODEKAHIDRAT

7784-24-9

Ostali fungicidi i baktericidi

F99

F99_01

FUNGICIDI NA OSNOVI ALIFATSKIH SPOJEVA DUŠIKA

F99_01_01

CIMOKSANIL

57966-95-7

419

F99_01_02

DODIN

2439-10-3

101

F99_01_03

GUAZATIN

108173-90-6

361

F99_02

FUNGICIDI NA OSNOVI AMIDA

F99_02_01

CIFLUFENAMID

180409-60-3

759

F99_02_02

FLUOPIKOLID

239110-15-7

787

F99_02_03

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F99_02_04

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F99_02_05

ZOKSAMID

156052-68-5

640

F99_02_06

MANDIPROPAMID

374726-62-2

783

F99_02_07

PENTIOPIRAD

183675-82-3

824

F99_02_08

BENZOVINDIFLUPIR

1072957-71-1

981

F99_02_09

IZOFETAMID

875915-78-9

972

F99_02_10

MANDESTROBIN

173662-97-0

F99_02_11

FLUOPIRAM

658066-35-4

807

F99_03

FUNGICIDI NA OSNOVI ANILIDA

F99_03_01

BENALAKSIL

71626-11-4

416

F99_03_02

BOSKALID

188425-85-6

673

F99_03_03

KARBOKSIN

5234-68-4

273

F99_03_04

FENHEKSAMID

126833-17-8

603

F99_03_05

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F99_03_06

METALAKSIL-M

70630-17-0

580

F99_03_07

METALAKSIL

57837-19-1

365

F99_03_08

BENALAKSIL-M

98243-83-5

766

F99_03_09

BIKSAFEN

581809-46-3

819

F99_03_12

IZOPIRAZAM

881685-58-1

683777-13

683777-14-2

963

F99_03_13

FLUKSAPIROKSAD

907204-31-3

828

F99_03_14

PENFLUFEN

494793-67-8

826

F99_03_15

SEDAKSAN

874967-67-6

599197-38-3

599194-51-1

833

F99_05

AROMATSKI FUNGICIDI

F99_05_01

KLORTALONIL

1897-45-6

288

F99_05_02

DIKLORAN

99-30-9

150

F99_05_03

2,5-METILESTER DIKLORBENZOJEVE KISELINE

2905-69-3

686

F99_06

FUNGICIDI NA OSNOVI DIKARBOKSIMIDA

F99_06_01

IPRODION

36734-19-7

278

F99_07

FUNGICIDI NA OSNOVI DINITROANILINA

F99_07_01

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F99_08

FUNGICIDI NA OSNOVI DINITROFENOLA

F99_08_01

DINOKAP

39300-45-3

98

F99_08_02

MEPTILDINOKAP

6119-92-2

811

F99_09

ORGANOFOSFORNI FUNGICIDI

F99_09_01

FOSETIL

15845-66-6

384

F99_09_02

TOLKLOFOS-METIL

57018-04-9

479

F99_10

FUNGICIDI NA OSNOVI OKSAZOLA

F99_10_01

FAMOKSADON

131807-57-3

594

F99_10_02

HIMEKSAZOL

10004-44-1

528

F99_10_03

OKSATIAPIPROLIN

1003318-67-9

985

F99_11

FUNGICIDI NA OSNOVI FENILPIROLA

F99_11_01

FLUDIOKSONIL

131341-86-1

522

F99_12

FUNGICIDI NA OSNOVI FTALAMIDA

F99_12_01

KAPTAN

133-06-2

40

F99_12_02

FOLPET

133-07-3

75

F99_13

FUNGICIDI NA OSNOVI PIRIMIDINA

F99_13_01

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F99_13_02

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F99_13_03

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F99_13_04

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F99_14

FUNGICIDI NA OSNOVI KINOLINA

F99_14_01

8-HIDROKSIKVINOLIN

148-24-3

677

F99_14_02

KINOKSIFEN

124495-18-7

566

F99_15

FUNGICIDI NA OSNOVI KINONA

F99_15_01

DITIANON

3347-22-6

153

F99_16

FUNGICIDI NA OSNOVI STROBILURINA

F99_16_01

AZOKSISTROBIN

131860-33-8

571

F99_16_02

DIMOKSISTROBIN

149961-52-4

739

F99_16_03

FLUOKSASTROBIN

361377-29-9

746

F99_16_04

KREZOKSIM-METIL

143390-89-0

568

F99_16_05

PIKOKSISTROBIN

117428-22-5

628

F99_16_06

PIRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F99_16_07

TRIFLOKSISTROBIN

141517-21-7

617

F99_16_08

FENPIKOKSAMID (PRIJE LISERFENVALPIR)

517875-34-2

991

F99_17

FUNGICIDI NA OSNOVI UREE

F99_17_01

PENCIKURON

66063-05-6

402

F99_17_02

UREA

57-13-6

913

F99_99

NERAZVRSTANI FUNGICIDI

F99_99_01

2-FENILFENOL (UKLJUČUJUĆI SOLI KAO ŠTO JE NATRIJEVA SOL)

90-43-7

246

F99_99_02

ACIBENZOLAR-S-METIL

135158-54-2

597

F99_99_04

L-ASKORBINSKA KISELINA

50-81-7

774

F99_99_05

BENZOJEVA KISELINA

65-85-0

622

F99_99_06

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F99_99_08

METRAFENON

220899-03-6

752

F99_99_09

PIRIOFENON

688046-61-9

827

F99_99_10

SPIROKSAMIN

118134-30-8

572

F99_99_11

DIDECILDIMETILAMONIJEV KLORID

859

F99_99_12

PROKVINAZID

189278-12-4

764

F99_99_13

VALIFENALAT (PRIJE VALIFENAL)

283159-90-0

857

F99_99_14

DIMETIL DISULFID

624-92-0

F99_99_15

COS-OGA

979

F99_99_16

FLUTIANIL

958647-10-4

835

F99_99_17

FENPIRAZAMIN

473798-59-3

832

F99_99_99

OSTALI FUNGICIDI I BAKTERICIDI, NERAZVRSTANI, D. N.

Herbicidi za suzbijanje korova i mahovine

PES_H

Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormona

H01

H01_01

FENOKSI HERBICIDI

H01_01_01

2,4-D

94-75-7

1

H01_01_02

2,4-DB

94-82-6

83

H01_01_03

DIKLORPROP-P

15165-67-0

476

H01_01_04

MCPA

94-74-6

2

H01_01_05

MCPB

94-81-5

50

H01_01_06

MEKOPROP

7085-19-0

51

H01_01_07

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

H01_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI FENOKSI-FITOHORMONA

H01_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI FENOKSI-FITOHORMONA D. N.

Herbicidi na osnovi triazina i triazinona

H02

H02_02

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINA

H02_02_01

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H02_02_02

HEKSAZINON

51235-04-2

374

H02_03

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINONA

H02_03_01

METAMITRON

41394-05-2

381

H02_03_02

METRIBUZIN

21087-64-9

283

H02_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINA I TRIAZINONA

H02_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZINA I TRIAZINONA D. N.

Herbicidi na osnovi amida i anilida

H03

H03_01

HERBICIDI NA OSNOVI AMIDA

H03_01_01

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H03_01_02

DIMETENAMID-P

163515-14-8

638

H03_01_03

IZOKSABEN

82558-50-7

701

H03_01_04

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H03_01_05

PENOKSULAM

219714-96-2

758

H03_01_06

PETOKSAMID

106700-29-2

665

H03_01_07

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H03_01_08

PIROKSULAM

422556-08-9

793

H03_02

HERBICIDI NA OSNOVI ANILIDA

H03_02_01

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H03_02_02

FLORASULAM

145701-23-1

616

H03_02_03

FLUFENACET

142459-58-3

588

H03_02_04

METAZAKLOR

67129-08-2

411

H03_02_05

METOSULAM

139528-85-1

707

H03_02_06

PROPANIL

709-98-8

205

H03_03

HERBICIDI NA OSNOVI KLORACETANILIDA

H03_03_01

ACETOKLOR

34256-82-1

496

H03_03_02

DIMETAKLOR

50563-36-5

688

H03_03_03

PROPIZOKLOR

86763-47-5

836

H03_03_04

S-METOLAKLOR

87392-12-9

178961-20-1

607

H03_03_05

PRETILAKLOR

51218-49-6

711

H03_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI AMIDA I ANILIDA

H03_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI AMIDA I ANILIDA D. N.

Herbicidi na osnovi karbamata i bis-karbamata

H04

H04_01

HERBICIDI NA OSNOVI BIS-KARBAMATA

H04_01_01

KLORPROFAM

101-21-3

43

H04_01_02

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H04_01_03

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H04_02

HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATA

H04_02_01

ASULAM

3337-71-1

240

H04_02_02

KARBETAMID

16118-49-3

95

H04_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I BIS-KARBAMATA

H04_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I BIS-KARBAMATA D. N.

Herbicidi na osnovi derivata dinitroanilina

H05

H05_01

HERBICIDI NA OSNOVI DINITROANILINA

H05_01_01

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H05_01_02

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H05_01_03

ORIZALIN

19044-88-3

537

H05_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATA DINITROANILINA

H05_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATA DINITROANILINA D. N.

Herbicidi na osnovi derivata uree, uracila ili sulfoniluree

H06

H06_01

HERBICIDI NA OSNOVI SULFONILUREE

H06_01_01

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H06_01_02

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H06_01_03

BENSULFURON-METIL

83055-99-6

502.201

H06_01_04

KLORSULFURON

64902-72-3

391

H06_01_05

ETOKSISULFURON

126801-58-9

591

H06_01_06

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H06_01_07

FLUPIRSULFURON-METIL

150315-10-9

1447440-54-5

577

H06_01_08

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H06_01_09

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H06_01_10

JODOSULFURON (JODOSULFURON-METIL-NATRIJ)

185119-76-0

144550-36-7

634

634.501

H06_01_11

MEZOSULFURON (MEZOSULFURON-METIL)

400852-66-6

208465-21-8

663

663.201

H06_01_12

METSULFURON-METIL

74223-64-6

441.201

H06_01_13

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H06_01_14

OKSASULFURON

144651-06-9

626

H06_01_15

PROSULFURON

94125-34-5

579

H06_01_16

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H06_01_17

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H06_01_18

TIFENSULFURON-METIL

79277-27-3

452

H06_01_19

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H06_01_20

TRIBENURON (AKTIVNA TVAR)

106040-48-6

546

H06_01_21

TRIFLUSULFURON

126535-15-7

731

H06_01_22

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H06_01_23

ORTOSULFAMURON

213464-77-8

781

H06_01_24

ETAMETSULFURON-METIL

97780-06-8

834.201

H06_01_25

HALOSULFURON-METIL

100784-20-1

785.201

H06_01_26

TRIFLOKSISULFURON

145099-21-4

617

H06_02

HERBICIDI NA OSNOVI URACILA

H06_02_01

LENACIL

2164-08-1

163

H06_02_02

TERBACIL

5902-51-2

272

H06_03

HERBICIDI NA OSNOVI UREE

H06_03_01

KLORTOLURON

15545-48-9

217

H06_03_02

DIURON

330-54-1

100

H06_03_03

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H06_03_04

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H06_03_05

LINURON

330-55-2

76

H06_03_06

METOBROMURON

3060-89-7

168

H06_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATA UREE, URACILA ILI SULFONILUREE

H06_99_99

OSTALI HERBICIDI NA OSNOVI DERIVATA UREE, URACILA ILI SULFONILUREE D. N.

Ostali herbicidi

H99

H99_01

HERBICIDI NA OSNOVI ARILOKSIFENOKSIPROPIONIATA

H99_01_01

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H99_01_02

CIHALOFOP-BUTIL

122008-85-9

596

H99_01_03

DIKLOFOP (DIKLOFOP-METIL)

40843-25-2

257-141-8

358

358.201

H99_01_04

FENOKSAPROP-P

113158-40-0

484

H99_01_05

FLUAZIFOP-P

83066-88-0

467

H99_01_06

HALOKSIFOP-P (HALOKSIFOP-P METIL ESTER)

95977-29-0

72619-32-0

526

526.201

H99_01_07

PROPAKVIZAFOP

111479-05-1

713

H99_01_08

KIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H99_01_09

KIZALOFOP-P-ETIL

100646-51-3

641.202

H99_01_10

KIZALOFOP-P-TEFURIL

119738-06-6

641.226

H99_02

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOFURANA

H99_02_01

ETOFUMESAT

26225-79-6

233

H99_03

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJEVE KISELINE

H99_03_01

DIKAMBA

1918-00-9

85

H99_03_02

PIRITIOBAK-NATRIJ

123343-16-8

H99_04

HERBICIDI NA OSNOVI BIPIRIDILIUMA

H99_04_01

DIKVAT

85-00-7

55

H99_05

HERBICIDI NA OSNOVI CIKLOHEKSANDIONA

H99_05_01

KLETODIM

99129-21-2

508

H99_05_02

CIKLOKSIDIM

101205-02-1

510

H99_05_03

PROFOKSIDIM

139001-49-3

621

H99_05_04

TEPRALOKSIDIM

149979-41-9

608

H99_05_05

TRALKOKSIDIM

87820-88-0

544

H99_06

HERBICIDI NA OSNOVI DIAZINA

H99_06_01

PIRIDAT

55512-33-9

447

H99_07

HERBICIDI NA OSNOVI DIKARBOKSIMIDA

H99_07_01

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H99_07_02

FLUMIOKSAZIN

103361-09-7

578

H99_08

HERBICIDI NA OSNOVI DIFENIL ETERA

H99_08_01

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H99_08_02

BIFENOKS

42576-02-3

413

H99_08_03

OKSIFLUORFEN

42874-03-3

538

H99_09

HERBICIDI NA OSNOVI IMIDAZOLINONA

H99_09_01

IMAZAMOKS

114311-32-9

619

H99_10

ANORGANSKI HERBICIDI

H99_10_01

ŽELJEZOV SULFAT

7720-78-7

17375-41-6

7782-63-0

837

H99_11

HERBICIDI NA OSNOVI IZOKSAZOLA

H99_11_01

IZOKSAFLUTOL

141112-29-0

575

H99_11_02

TOPRAMEZON

210631-68-8

800

H99_13

NITRILNI HERBICIDI

H99_13_01

BROMOKSINIL

1689-84-5

87

H99_13_02

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H99_13_03

IOKSINIL

1689-83-4

3861-47-0

86

H99_14

ORGANOFOSFORNI HERBICIDI

H99_14_01

AMONIJEV GLUFOSINAT

51276-47-2

77182-82-2

437

H99_14_02

GLIFOSAT

1071-83-6

284

H99_15

HERBICIDI NA OSNOVI FENILPIRAZOLA

H99_15_01

PINOKSADEN

243973-20-8

776

H99_15_02

PIRAFLUFEN-ETIL

129630-19-9

605.202

H99_16

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDAZINONA

H99_16_01

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H99_16_02

FLURTAMON

96525-23-4

569

H99_17

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSAMIDA

H99_17_01

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H99_18

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISELINE

H99_18_01

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H99_18_02

PIKLORAM

1918-02-1

174

H99_18_03

HALAUKSIFEN-METIL

943831-98-9

970.201

H99_18_04

AMINOPIRALID

150114-71-9

771

H99_18_05

FLORPIRAUKSIFEN-BENZIL

1390661-72-9

990.227

H99_19

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSIOCTENE KISELINE

H99_19_02

FLUROKSIPIR

69377-81-7

431

H99_19_03

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H99_20

HERBICIDI NA OSNOVI KVINOLINA

H99_20_01

KVINMERAK

90717-03-6

563

H99_20_02

KVINKLORAK

84087-01-4

493

H99_21

HERBICIDI NA OSNOVI TIADIAZINA

H99_21_01

BENTAZON

25057-89-0

366

H99_22

HERBICIDI NA OSNOVI TIOKARBAMATA

H99_22_01

MOLINAT

2212-67-1

235

H99_22_02

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H99_22_03

TRIALAT

2303-17-5

97

H99_23

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLA

H99_23_01

AMITROL

61-82-5

90

H99_24

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLINONA

H99_24_01

KARFENTRAZON-ETIL

128639-02-1

587.202

H99_25

HERBICIDI NA OSNOVI TRIAZOLONA

H99_25_01

PROPOKSIKARBAZON (PROPOKSIKARBAZON-NATRIJ)

145026-81-9

181274-15-7

655

655.011

H99_25_02

TIENKARBAZON

317815-83-1

797

H99_26

HERBICIDI NA OSNOVI TRIKETONA

H99_26_01

MEZOTRION

104206-82-8

625

H99_26_02

SULKOTRION

99105-77-8

723

H99_26_03

TEMBOTRION

335104-84-2

790

H99_99

NERAZVRSTANI HERBICIDI

H99_99_01

OCTENA KISELINA

64-19-7

838

H99_99_02

BISPIRIBAK

125401-75-4

748

H99_99_03

KLOMAZON

81777-89-1

509

H99_99_04

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H99_99_05

OKSADIARGIL

39807-15-3

604

H99_99_06

OKSADIAZON

19666-30-9

213

H99_99_07

PELARGONSKA KISELINA

112-05-0

888

H99_99_08

KVINOKLAMIN

2797-51-5

648

H99_99_99

OSTALI NERAZVRSTANI HERBICIDI ZA SUZBIJANJE KOROVA I MAHOVINE D. N.

Insekticidi i akaricidi

PES_I

Insekticidi na osnovi piretroida

I01

I01_01

PIRETROIDNI INSEKTICIDI

I01_01_01

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I01_01_02

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I01_01_03

BETA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I01_01_04

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I01_01_05

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I01_01_06

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I01_01_07

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I01_01_08

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I01_01_09

ETOFENPROKS

80844-07-1

471

I01_01_10

GAMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I01_01_11

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I01_01_12

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

786

I01_01_13

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I01_01_14

ZETA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

I01_01_15

BETA-CIPERMETRIN

65731-84-2

72204-43-4

65732-07-2

83860-31-5

632

I01_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRETROIDA

I01_99_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRETROIDA D. N.

Insekticidi na osnovi kloriranih ugljikovodika

I02

I02_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI ANTRANILNIH DIAMIDA

I02_01_01

CIJANTRANILIPROL

736994-63-1

998

I02_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI KLORIRANIH UGLJIKOVODIKA

I02_99_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI KLORIRANIH UGLJIKOVODIKA D. N.

Insekticidi na osnovi karbamata i oksim-karbamata

I03

I03_01

INSEKTICIDI NA OSNOVI OKSIM-KARBAMATA

I03_01_01

METOMIL

16752-77-5

264

I03_01_02

OXAMYL

23135-22-0

342

I03_02

INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATA

I03_02_01

FENOKSIKARB

79127-80-3

425

I03_02_02

FORMETANAT

23422-53-9

697

I03_02_03

METIOKARB

2032-65-7

165

I03_02_04

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

I03_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I OKSIM-KARBAMATA

I03_99_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAMATA I OKSIM-KARBAMATA D. N.

Insekticidi na osnovi organofosfata

I04

I04_01

ORGANOFOSFORNI INSEKTICIDI

I04_01_01

KLORPIRIFOS

2921-88-2

221

I04_01_02

KLORPIRIFOS-METIL

5589-13-0

486

I04_01_03

DIMETOAT

60-51-5

59

I04_01_04

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I04_01_07

MALATION

121-75-5

12

I04_01_08

FOSMET

732-11-6

318

I04_01_09

PIRIMIFOS-METIL

29232-93-7

239

I04_01_10

DIKLORVOS

62-73-7

11

I04_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFATA

I04_99_99

OSTALI INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOFOSFATA D. N.

Insekticidi mikrobiološkog ili botaničkog podrijetla

I05

I05_01

MIKROBIOLOŠKI INSEKTICIDI

I05_01_01

GRANULOVIRUS ADOXOPHYES ORANA SOJ BV-0001

782

I05_01_03

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. ISRAELIENSIS (SEROTIP H-14) SOJ AM65-52

770

I05_01_04

METARHIZIUM ANISOPLIAE VAR. ANISOPLIAE SOJ BIPESCO 5/F52

1020

I05_01_05

PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS SOJ FE 9901

778

I05_01_081

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI SOJ ABTS-1857

949

I05_01_082

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. AIZAWAI SOJ GC-91

950

I05_01_091

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI SOJ ABTS 351

951

I05_01_092

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI SOJ PB 54

952

I05_01_093

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI SOJ SA 11

953

I05_01_094

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI SOJ SA 12

954

I05_01_095

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. KURSTAKI SOJ EG 2348

955

I05_01_10

BACILLUS THURINGIENSIS SUBSP. TENEBRIONIS SOJ NB 176 (TM 141)

956

I05_01_111

BEAUVERIA BASSIANA SOJ ATCC 74040

957

I05_01_112

BEAUVERIA BASSIANA SOJ GHA

958

I05_01_12

GRANULOVIRUS CYDIA POMONELLA (CPGV)

959

I05_01_13

VIRUS NUKLEARNE POLIHEDROZE HELICOVERPA ARMIGERA (HEARNPV)

960

I05_01_14

LECANICILLIUM MUSCARIUM (PRIJE VERTICILIUM LECANII) SOJ VE 6

961

I05_01_15

VIRUS NUKLEARNE POLIHEDROZE SPODOPTERA LITTORALIS

962

I05_01_16

BEAUVERIA BASSIANA SOJ 147

1017

I05_01_17

BEAUVERIA BASSIANA SOJ NPP111B005

1018

I05_01_18

ISARIA FUMOSOROSEA SOJ APOPKA 97 (PRIJE PAECILOMYCES FUMOSOROSEUS)

573

I05_01_19

VIRUS NUKLEARNE POLIHEDROZE SPODOPTERA EXIGUA

592

I05_01_20

BEAUVERIA BASSIANA SOJ IMI389521

I05_01_21

BEAUVERIA BASSIANA SOJ PPRI 5339

I05_01_22

BAKULOVIRUS GV

I05_01_23

BEAUVERIA BASSIANA SOJ BB1

I05_01_24

BEAUVERIA BRONGNIARTII

I05_01_25

GRANULOVIRUS PHTHORIMAEA OPERCULELLA (PHOPGV)

I05_01_26

MULTIKAPSIDNI VIRUS NUKLEARNE POLIHEDROZE SPODOPTERA EXIGUA (SEMNPV)

I05_01_27

BEAUVERIA BASSIANA 203

I05_01_28

METARHIZIUM BRUNNEUM SOJ CB15-III

I05_02

BOTANIČKI INSEKTICIDI

I05_02_01

NARANČINO ULJE

8028-48-6

5989-27-5

902

I05_02_02

ULJE KADIFICE

903

I05_02_03

AZADIRAHTIN

11141-17-6

627

I05_02_04

PIRETRINI

8003-34-7

32

I05_99

OSTALI INSEKTICIDI MIKROBIOLOŠKOG ILI BOTANIČKOG PODRIJETLA

I05_99_99

OSTALI INSEKTICIDI MIKROBIOLOŠKOG ILI BOTANIČKOG PODRIJETLA D. N.

Akaricidi

I06

I06_01

AKARICIDI NA OSNOVI PIRAZOLA

I06_01_01

FENPIROKSIMAT

134098-61-6

695

I06_02

AKARICIDI NA OSNOVI TETRAZINA

I06_02_01

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I06_02_02

FLUFENZIN

162320-67-4

734

I06_99

OSTALI AKARICIDI

I06_99_01

ACEKVINOCIL

57960-19-7

760

I06_99_02

CIFLUMETOFEN

400882-07-7

821

I06_99_99

OSTALI AKARICIDI D. N.

Ostali insekticidi

I99

I99_01

INSEKTICIDI DOBIVENI FERMENTACIJOM

I99_01_01

ABAMEKTIN, AVERMEKTIN B1 A, AVERMEKTIN B1B (IZRAŽEN KAO ABAMEKTIN)

71751-41-2

65195-55-3

65195-56-4

495

I99_01_02

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I99_01_03

SPINOSAD

168316-95-8

131929-60-7

131929-63-0

636

I99_01_04

EMAMEKTIN

119791-41-2

155569-91-8

791

I99_01_05

SPINETORAM

935545-74-7

802

I99_03

INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOILUREE

I99_03_01

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I99_03_02

FLUFENOKSURON

01463-69-8

470

I99_03_03

LUFENURON

103055-07-8

704

I99_03_04

NOVALURON

116714-46-6

672

I99_03_05

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I99_03_06

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I99_04

INSEKTICIDI NA OSNOVI KARBAZATA

I99_04_01

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I99_05

INSEKTICIDI NA OSNOVI DIAZILHIDRAZINA

I99_05_01

METOKSIFENOZID

161050-58-4

656

I99_05_02

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I99_05_03

KROMAFENOZID

143807-66-3

775

I99_06

REGULATORI RASTA INSEKATA

I99_06_01

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I99_06_02

BUPROFEZIN

953030-84-7

681

I99_06_03

HEKSITIAZOKS

78587-05-0

439

I99_08

INSEKTICIDI NA OSNOVI NITROGVANIDINA

I99_08_01

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I99_08_02

TIAMETOKSAM

153719-23-4

637

I99_09

INSEKTICIDI NA OSNOVI ORGANOKOSITRENIH SPOJEVA

I99_09_01

FENBUTATIN OKSID

13356-08-6

359

I99_10

INSEKTICIDI NA OSNOVI OKSADIAZINA

I99_10_01

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I99_11

INSEKTICIDI NA OSNOVI FENIL-ETERA

I99_11_01

PIRIPROKSIFEN

95737-68-1

715

I99_12

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRAZOLA (FENIL-)

I99_12_02

FIPRONIL

120068-37-3

581

I99_12_03

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I99_12_04

KLORANTRANILIPROL

500008-45-7

794

I99_13

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRIDINA

I99_13_01

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I99_13_02

FLONIKAMID (IKI-220)

158062-67-0

763

I99_13_03

SULFOKSAFLOR

946578-00-3

820

I99_14

INSEKTICIDI NA OSNOVI PIRIDILMETILAMINA

I99_14_01

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I99_14_02

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I99_14_03

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I99_14_04

FLUPIRADIFURON

951659-40-8

987

I99_15

INSEKTICIDI NA OSNOVI SULFIT ESTERA

I99_15_01

PROPARGIT

2312-35-8

216

I99_17

INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISELINE

I99_17_01

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I99_17_02

SPIROMESIFEN

283594-90-1

747

I99_18

ATRAKTANTI ZA INSEKTE RAVNOLANČANI FEROMONI IZ REDA LEPIDOPTERA (SCLPS)

I99_18_01

(E,E)-8,10-DODEKADIEN-1-OL

33956-49-9

860

I99_18_02

(Z)-9-DODEKEN-1-IL ACETAT

16974-11-1

112-66-3

422

I99_18_03

(Z)-8-DODEKEN-1-IL ACETAT

28079-04-1

861

I99_18_04

(2E, 13Z)-OKTADEKADIEN-1-IL ACETAT

86252-65-5

862

I99_18_05

(7E, 9E)-DODEKADIEN 1-IL ACETAT

54364-63-5

863

I99_18_06

(7E, 9Z)-DODEKADIEN 1-IL ACETAT

55774-32-8

864

I99_18_07

(7Z, 11E)-HEKSADEKADIEN-1-IL ACETAT

51606-94-4

865

I99_18_08

(7Z, 11Z)-HEKSADEKADIEN-1-IL ACETAT

53042-79-8

52207-99-5

866

I99_18_09

(9Z, 12E)-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

31654-77-0

867

I99_18_10

(E)-11-TETRADEKEN-1-IL ACETAT

33189-72-9

868

I99_18_11

(E)-5-DEKEN-1-OL

56578-18-8

869

I99_18_12

(E)-5-DEKEN-1-IL ACETAT

38421-90-8

870

I99_18_13

(E)-8-DODEKEN-1-IL ACETAT

38363-29-0

871

I99_18_14

(E/Z)-8-DODEKEN-1-IL ACETAT

38363-29-0

28079-04-1

872

I99_18_15

(Z)-11-HEKSADEKEN-1-OL

56683-54-6

873

I99_18_16

(Z)-11-HEKSADEKEN-1-IL ACETAT

34010-21-4

874

I99_18_17

(Z)-11-HEKSADEKENAL

53939-28-9

875

I99_18_18

(Z)-11-TETRADEKEN-1-IL ACETAT

20711-10-8

876

I99_18_19

(Z)-13-OKTADEKENAL

58594-45-9

878

I99_18_20

(Z)-7-TETRADEKENAL

65128-96-3

879

I99_18_21

(Z)-8-DODEKEN-1-OL

40642-40-8

880

I99_18_22

(Z)-9-HEKSADEKENAL

56219-04-6

881

I99_18_23

(Z)-9-TETRADEKEN-1-IL ACETAT

16725-53-4

882

I99_18_24

DODECIL ACETAT

112-66-3

884

I99_18_25

TETRADEKAN-1-OL

112-72-1

856

I99_18_26

DODEKAN-1-OL

112-53-8

I99_18_27

(E/Z)-9-DODEKEN-1-IL ACETAT

16974-34-8

I99_18_28

(E,Z,Z)-3,8,11-TETRADEKATRIEN-1-IL ACETAT

163041-94-9

I99_18_29

(E,Z)-3,8-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

I99_18_30

N-TETRADECILACETAT

638-59-5

I99_18_31

(Z,E)-9,11-TETRADEKADIEN-1-IL ACETAT

50767-79-8

I99_18_32

(E,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL ACETAT

53120-26-6

I99_18_33

(Z,Z)-3,13-OKTADEKADIENIL ACETAT

53120-26-7

I99_18_34

N-HEKSADEKANIL ACETAT

629-70-9

I99_18_35

(Z)-8-TETRADEKEN-1-OL

64470-32-2

I99_18_36

(Z)-8-TETRADEKEN-1-IL ACETAT

35835-80-4

I99_18_37

(E,E)-8,10-DODEKADIEN-1-IL ACETAT

53880-51-6

I99_19

OSTALI ATRAKTANTI ZA INSEKTE

I99_19_01

AMONIJEV ACETAT

631-61-8

I99_19_02

PUTRESCIN (1,4-DIAMINOBUTAN)

110-60-1

842

I99_19_03

TRIMETILAMIN HIDROKLORID

593-81-7

848

I99_19_04

(Z)-13-HEKSADEKEN-11IN-1-IL ACETAT

78617-58-0

I99_19_05

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-DOKOSA-TETRAEN-1-IL IZOBUTIRAT

135459-81-3

883

I99_19_06

RESKALUR

67601-06-3

I99_19_07

HIDROLIZIRANI PROTEINI

901

I99_19_08

LAVANDULIL SENECIOAT

23960-07-8

I99_19_09

(Z)-3-METIL-6-IZOPROPENIL-9-DEKEN-1-IL ACETAT

67601-06-3

I99_19_10

2,6,6-TRIMETILBICIKLO[3.1.1]HEPT-2-EN (ALFA-PINEN)

7785-70-8

I99_19_11

2-ETIL-1,6-DIOKSASPIRO (4,4) NONAN (KALKOGRAN)

38401-84-2

I99_19_12

2-METHYL-3-BUTEN-2-OL

115-18-4

I99_19_13

2-METIL-6-METILEN-2,7-OKTADIEN-4-OL (IPSDIENOL)

14434-41-4

I99_19_14

4,6,6-TRIMETIL-BICIKLO[3.1.1]HEPT-3-EN-OL,((S)-CIS-VERBENOL)

1845-30-3

I99_19_15

8-METIL-2-DEKANOL PROPANOAT

81931-28-4

I99_99

NERAZVRSTANI INSEKTICIDI – AKARICIDI

I99_99_03

ETOKSAZOL

153233-91-1

623

I99_99_04

MASNE KISELINE C7-C18 I C18 NEZASIĆENE KALIJEVE SOLI

67701-09-1

889

I99_99_05

MASNE KISELINE C8-C10 METILNI ESTERI

85566-26-3

890

I99_99_06

FENAZAKVIN

120928-09-8

693

I99_99_07

KIESELGUR (DIATOMEJSKA ZEMLJA)

61790-53-2

647

I99_99_08

LAURINSKA KISELINA

143-07-7

885

I99_99_09

METAFLUMIZON

139968-49-3

779

I99_99_10

METIL DEKANOAT

110-42-9

892

I99_99_11

METIL OKTANOAT

111-11-5

893

I99_99_12

OLEINSKA KISELINA

112-80-1

894

I99_99_13

PARAFINSKO ULJE (CAS 64742-46-7)

64742-46-7

896

I99_99_14

PARAFINSKO ULJE (CAS 72623-86-0)

72623-86-0

897

I99_99_15

PARAFINSKO ULJE (CAS 8042-47-5)

8042-47-5

898

I99_99_16

PARAFINSKO ULJE (CAS 97862-82-3)

97862-82-3

899

I99_99_17

FOSFAN

7803-51-2

127

I99_99_18

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I99_99_19

PIRIDALIL

179101-81-6

792

I99_99_20

SPIROTETRAMAT

203313-25-1

795

I99_99_21

SULFURIL FLUORID

2699-79-8

757

I99_99_27

ALUMINIJEV FOSFID

20859-73-8

227

I99_99_28

MAGNEZIJEV FOSFID

12057-74-8

228

I99_99_29

UGLJIKOV DIOKSID

124-38-9

844

I99_99_30

MALTODEKSTRIN

9050-36-6

801

I99_99_31

MJEŠAVINA TERPENOIDA QRD 460

982

I99_99_32

FLUBENDIAMID

272451-65-7

788

I99_99_33

ETANDINITRIL

460-19-5

I99_99_99

OSTALI INSEKTICIDI – AKARICIDI D. N.

Moluskicidi

PES_M

Moluskicidi

M01

M01_01

MOLUSKICIDI

M01_01_01

ŽELJEZOV FOSFAT

10045-86-0

629

M01_01_03

METALDEHID

108-62-3

9002-91-9

62

M01_01_04

ŽELJEZOV PIROFOSFAT

10058-44-3

M01_01_99

OSTALI MOLUSKICIDI D. N.

Regulatori rasta biljaka

PES_PGR

Fiziološki regulatori rasta biljaka

PGR01

PGR01_01

FIZIOLOŠKI REGULATORI RASTA BILJAKA

PGR01_01_01

1-METILCIKLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR01_01_02

KLORMEKVAT I KLORMEKVAT KLORID (IZRAŽEN KAO KLORMEKVAT)

7003-89-6

999-81-5

143

143.302

PGR01_01_03

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR01_01_04

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR01_01_05

ETEFON

16672-87-0

373

PGR01_01_06

ETOKSIKVIN

91-53-2

517

PGR01_01_07

ETILEN

74-85-1

839

PGR01_01_08

FORKLORFENURON

68157-60-8

633

PGR01_01_09

GIBERELINSKA KISELINA

77-06-5

307

PGR01_01_10

GIBERELINI

468-44-0

510-75-8

8030-53-3

904

PGR01_01_11

IMAZAKVIN

81335-37-7

699

PGR01_01_12

MALEIN HIDRAZID

123-33-1

310

PGR01_01_13

MEPIKVAT

15302-91-7

440

PGR01_01_14

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR01_01_15

PROHEKSADION-KALCIJ

127277-53-6

567

567.020

PGR01_01_16

NATRIJEV 5-NITROGVAJAKOLAT

67233-85-6

718

PGR01_01_17

NATRIJEV O-NITROFENOLAT

824-39-5

720

PGR01_01_18

NATRIJEV P-NITROFENOLAT

824-78-2

721

PGR01_01_19

TRINEKSAPAK

104273-73-6

732

PGR01_01_20

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR01_01_21

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR01_01_22

FLUMETRALIN

62924-70-3

971

PGR01_01_23

TIDIAZURON

51707-55-2

727

PGR01_99

OSTALI FIZIOLOŠKI REGULATORI RASTA BILJAKA

PGR01_99_01

1-NAFTILOCTENA KISELINA (1-NAA)

86-87-3

313

PGR01_99_02

1-DEKANOL

112-30-1

831

PGR01_99_03

1-NAFTILACETAMID (1-NAD)

86-86-2

282

PGR01_99_04

2-NAFTILOKSIOCTENA KISELINA (2-NOA)

120-23-0

664

PGR01_99_05

6-BENZILADENIN

1214-39-7

829

PGR01_99_06

CIANAMID

420-04-2

685

PGR01_99_07

INDOLILBUTANSKA KISELINA

133-32-4

830

PGR01_99_08

SINTOFEN (POZNAT I KAO CINTOFEN)

130561-48-7

717

PGR01_99_09

1,4-DIMETILNAFTALEN

571-58-4

822

PGR01_99_10

NATRIJ SREBRO TIOSULFAT

762

PGR01_99_11

S-ABSCIZINSKA KISELINA

21293-29-8

PGR01_99_99

OSTALI FIZIOLOŠKI REGULATORI RASTA BILJAKA D. N.

Sredstva protiv klijanja

PGR02

PGR02_02

SREDSTVA PROTIV KLIJANJA

PGR02_02_01

KARVON

2244-16-8

602

PGR02_99

OSTALA SREDSTVA PROTIV KLIJANJA

PGR02_99_99

OSTALA SREDSTVA PROTIV KLIJANJA D. N.

Ostali regulatori rasta biljaka

PGR03

PGR03_99

OSTALI REGULATORI RASTA BILJAKA

PGR03_99_01

EKSTRAKT MORSKIH ALGI (PRIJE EKSTRAKT MORSKIH ALGI I MORSKE TRAVE)

920

PGR03_99_99

OSTALI REGULATORI RASTA BILJAKA D. N.

Ostala sredstva za zaštitu bilja

PES_ZR

Biljna ulja

ZR02

ZR02_01

BILJNA ULJA

ZR02_01_01

BILJNA ULJA/ULJE CITRONELE

8000-29-1

905

ZR02_01_02

BILJNA ULJA/ULJE KLINČIĆA

84961-50-2

97-53-0

906

ZR02_01_03

BILJNA ULJA/ULJE ULJANE REPICE

8002-13-9

907

ZR02_01_04

BILJNA ULJA/ULJE KLASASTE METVICE

8008-79-5

908

ZR02_01_99

OSTALA BILJNA ULJA D. N.

Sredstva za sterilizaciju tla (uključujući nematicide)

ZR03

ZR03_01

METILBROMID

ZR03_01_01

METILBROMID

74-83-9

128

ZR03_02

BIOLOŠKI NEMATICIDI

ZR03_02_01

PAECILOMYCES LILACINUS SOJ 251

753

ZR03_02_02

BACILLUS FIRMUS SOJ I-1582

1015

ZR03_02_03

PASTEURIA NISHIZAWAE PN1

ZR03_02_99

OSTALI BIOLOŠKI NEMATICIDI D. N.

ZR03_03

ORGANOFOSFORNI NEMATICIDI

ZR03_03_01

FENAMIFOS

22224-92-6

692

ZR03_03_02

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

ZR03_03_99

OSTALI ORGANOFOSFORNI NEMATICIDI D. N.

ZR03_99

OSTALA SREDSTVA ZA STERILIZACIJU TLA

ZR03_99_01

1,3-DIKLORPROPEN

542-75-6

675

ZR03_99_02

KLORPIKRIN

76-06-2

298

ZR03_99_03

DAZOMET

533-74-4

146

ZR03_99_04

METAM

144-54-7

20

ZR03_99_99

OSTALA SREDSTVA ZA STERILIZACIJU TLA D. N.

Rodenticidi

ZR04

ZR04_01

RODENTICIDI

ZR04_01_01

KALCIJEV FOSFID

1305-99-3

505

ZR04_01_02

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR04_01_03

VARFARIN

81-81-2

70

ZR04_01_04

CINKOV FOSFID

1314-84-7

69

ZR04_01_05

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR04_01_06

KLORFACINON

3691-35-8

208

ZR04_01_99

OSTALI RODENTICIDI D. N.

Sva ostala sredstva za zaštitu bilja

ZR99

ZR99_01

DEZINFICIJENSI

ZR99_01_99

OSTALI DEZINFICIJENSI D. N.

ZR99_02

REPELENTI

ZR99_02_01

ALUMINIJEV AMONIJEV SULFAT

7784-26-1

7784-25-0

840

ZR99_02_02

ALUMINIJEV SILIKAT (POZNAT I KAO KAOLIN)

1332-58-7

841

ZR99_02_03

KRVNO BRAŠNO

90989-74-5

909

ZR99_02_04

KALCIJEV KARBID

75-20-7

910

ZR99_02_05

KALCIJEV KARBONAT

471-34-1

843

ZR99_02_06

DENATONIJEV BENZOAT

3734-33-6

845

ZR99_02_07

VAPNENAC

1317-65-3

852

ZR99_02_08

METIL NONIL KETON

112-12-9

846

ZR99_02_09

KVARCNI PIJESAK

14808-60-7

7637-86-9

855

ZR99_02_10

REPELENTI MIRISOM/SIROVO TALOVO ULJE

8002-26-4

911

ZR99_02_11

REPELENTI MIRISOM/SMOLA TALOVOG ULJA

8016-81-7

912

ZR99_02_12

NATRIJEV ALUMINIJEV SILIKAT

1344-00-9

850

ZR99_02_13

OSTACI DESTILACIJE MASTI

915

ZR99_02_14

REPELENTI MIRISOM/RIBLJE ULJE

100085-40-3

918

ZR99_02_15

REPELENTI MIRISOM/OVČJA MAST

98999-15-6

919

ZR99_02_16

EKSTRAKT ČEŠNJAKA

8008-99-9

916

ZR99_02_17

PAPAR

917

ZR99_02_99

OSTALI REPELENTI D. N.

ZR99_99

OSTALA SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA

ZR99_99_07

KAPRINSKA KISELINA

334-48-5

886

ZR99_99_08

KAPRILNA KISELINA

124-07-2

887

ZR99_99_12

HEPTAMALOKSILOGLUKAN

870721-81-6

851

ZR99_99_24

VIRUS ŽUTOG MOZAIKA TIKVICE, SLABE VIRULENTNOSTI

618

ZR99_99_34

PEPINO MOZAIK VIRUS, SOJ CH2, IZOLAT 1906

1019

ZR99_99_35

PEPINO MOZAIK VIRUS, BLAGI IZOLAT VC1

ZR99_99_36

PEPINO MOZAIK VIRUS, BLAGI IZOLAT VX1

ZR99_99_37

PEPINO MOZAIK VIRUS (PEPMV) EUROPSKI (EU) SOJ, BLAGI IZOLAT ABP1 (PEPMVO)

ZR99_99_38

PEPINO MOZAIK VIRUS (PEPMV) ČILEANSKI (CH2) SOJ, BLAGI IZOLAT ABP2 (PEPMVO)

ZR99_99_39

PRIRODNI EKSTRAKT SJEMENKI CAMELLIA SP.

ZR99_99_40

KVASIJA

ZR99_99_99

OSTALA SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA D. N.

---

(1)  Registarski broj iz međunarodnog registra kemikalija.

1

(2)  Međunarodno vijeće suradnika analitičara za pesticide.

2

(3)  Dobrovoljni agregat.

3

(4)  Dobrovoljni agregat. Treba uzeti u obzir da su uključena božićna drvca posađena na KPP-u (ostali trajni nasadi): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (dostupno na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku).

4

(dostupno na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku).

(5)  Dobrovoljni agregat. Treba uzeti u obzir da šumarstvo ne uključuje božićna drvca zasađena na KPP-u (ostali trajni nasadi): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Utilised_agricultural_area_(UAA) (dostupno na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku).

5

(dostupno na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku).

(6)  Dobrovoljni agregat.

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

7

(8)  Odgovara Skupini 1. razvrstavanja ujednačenih pokazatelja rizika, definiranoj u Direktivi 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (SL L 309, 24.11.2009., str. 71.).

8

(9)  Odgovara skupini 3. razvrstavanja ujednačenih pokazatelja rizika, definiranoj u Direktivi 2009/128/EZ.

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

10

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/51

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2011

оd 17. studenoga 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 24. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”) na temelju članka 5. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 24. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”, „NRK” ili „predmetna zemlja”) na temelju članka 5. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europacable („podnositelj pritužbe”) podnio pritužbu u ime proizvođača iz Unije. Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje kabela od optičkih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europacable („podnositelj pritužbe”) podnio pritužbu u ime proizvođača iz Unije. Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje kabela od optičkih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (3) | Komisija je 21. prosinca 2020. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine te je započela zasebni ispitni postupak. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 21. prosinca 2020. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine te je započela zasebni ispitni postupak. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3).

Službenom listu Europske unije

3

1.2.   Evidentiranje uvoza

Evidentiranje uvoza

| (4) | Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima od 17. prosinca 2020. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/548 od 29. ožujka 2021. („uredba o evidentiranju”) (4) uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima od 17. prosinca 2020. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/548 od 29. ožujka 2021. („uredba o evidentiranju”) (4) uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe.

4

1.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (5) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače iz Unije, poznata udruženja proizvođača iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela NRK-a, poznate uvoznike, poznate trgovce i korisnike te ih pozvala da sudjeluju u njemu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače iz Unije, poznata udruženja proizvođača iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela NRK-a, poznate uvoznike, poznate trgovce i korisnike te ih pozvala da sudjeluju u njemu.

| (6) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe i jednim uvoznikom iz uzorka (Cable 77 Danmark ApS („Cable 77”)). |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe i jednim uvoznikom iz uzorka (Cable 77 Danmark ApS („Cable 77”)).

1.4.   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (7) | Komisija je zaprimila primjedbe na pokretanje postupka od kineske vlade („kineska vlada”), Kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”), podnositelja pritužbe i jednog uvoznika (Connect Com GmbH („Connect Com”)). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je zaprimila primjedbe na pokretanje postupka od kineske vlade („kineska vlada”), Kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”), podnositelja pritužbe i jednog uvoznika (Connect Com GmbH („Connect Com”)).

| (8) | Connect Com tvrdio je da postoji potreba za više informacija i pojašnjenja u vezi s pritužbom. Konkretno, tvrdio je da pogoršanje stanja na tržištu industrije EU-a nije posljedica uvoza iz Narodne Republike Kine po povoljnim cijenama, nego relativno visokih unutarnjih transfernih cijena za transakcije među društvima. Osim toga, Connect Com tvrdio je da je popis proizvođača iz EU-a u pritužbi nepotpun. Budući da se te primjedbe odnose na meritum predmeta, a ne na pokretanje postupka, na njih se odgovara u uvodnoj izjavi 415. i uvodnim izjavama od 539. do 541. |
| --- | --- |

(8)

Connect Com tvrdio je da postoji potreba za više informacija i pojašnjenja u vezi s pritužbom. Konkretno, tvrdio je da pogoršanje stanja na tržištu industrije EU-a nije posljedica uvoza iz Narodne Republike Kine po povoljnim cijenama, nego relativno visokih unutarnjih transfernih cijena za transakcije među društvima. Osim toga, Connect Com tvrdio je da je popis proizvođača iz EU-a u pritužbi nepotpun. Budući da se te primjedbe odnose na meritum predmeta, a ne na pokretanje postupka, na njih se odgovara u uvodnoj izjavi 415. i uvodnim izjavama od 539. do 541.

| (9) | U odnosu na materijalne zahtjeve za pokretanje ispitnog postupka, CCCME je tvrdio da je podnositelj pritužbe u pritužbi proveo nepotpunu procjenu štete jer nije dostavio podatke o šest od 15 pokazatelja štete nabrojenih u članku 3.4. Sporazuma WTO-a o antidampingu (konkretno o: produktivnosti, povratu ulaganja, novčanom toku, plaćama, rastu i sposobnosti prikupljanja kapitala ili ulaganja). Nadalje, CCCME je tvrdio da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama. |
| --- | --- |

(9)

U odnosu na materijalne zahtjeve za pokretanje ispitnog postupka, CCCME je tvrdio da je podnositelj pritužbe u pritužbi proveo nepotpunu procjenu štete jer nije dostavio podatke o šest od 15 pokazatelja štete nabrojenih u članku 3.4. Sporazuma WTO-a o antidampingu (konkretno o: produktivnosti, povratu ulaganja, novčanom toku, plaćama, rastu i sposobnosti prikupljanja kapitala ili ulaganja). Nadalje, CCCME je tvrdio da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama.

| (10) | Komisija podsjeća da, kako je podnositelj pritužbe već napomenuo u svojem odgovoru na primjedbe kineske vlade i CCCME-a, da je primjenjiv pravni standard za pokretanje antidampinškog ispitnog postupka članak 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, dok je članak 3.4. tog sporazuma standard za reviziju koju provodi tijelo koje provodi ispitni postupak, u ovom slučaju Komisija. Stoga je podnositelj pritužbe bio obvezan ispuniti zahtjeve iz članka 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, što se odražava u članku 5. stavku 2. osnovne uredbe. Budući da se, kako je napomenuo CCCME, u članku 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu upućuje na članak 3.4. tog sporazuma i da se u članku 5. stavku 2. osnovne uredbe upućuje na članak 3. stavak 5. te uredbe, to je upućivanje samo ilustrativan primjer u oba slučaja („kao što su [čimbenici i pokazatelji] navedeni u članku 3. stavcima 2. i 4.” i „kao što su [čimbenici i pokazatelji] navedeni u članku 3. stavcima 3. i 5.”) (5). Člankom 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu i člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe propisuje se da bi pritužba trebala sadržavati dokaze o: a) dampingu; b) šteti i c) uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza i navodne štete. U sudskoj praksi EU-a pojašnjeno je da „količina i kvaliteta informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe ne moraju biti na razini potrebnoj za privremeno ili konačno utvrđivanje postojanja dampinga, štete ili uzročne veze” (6). Kao posljedica toga, „dokazi koji količinom ili kvalitetom nisu dostatni da bi se opravdalo privremeno ili konačno utvrđivanje dampinga, štete ili uzročnosti ipak mogu biti dostatni da bi opravdali pokretanje ispitnog postupka” (7). |
| --- | --- |

(10)

Komisija podsjeća da, kako je podnositelj pritužbe već napomenuo u svojem odgovoru na primjedbe kineske vlade i CCCME-a, da je primjenjiv pravni standard za pokretanje antidampinškog ispitnog postupka članak 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, dok je članak 3.4. tog sporazuma standard za reviziju koju provodi tijelo koje provodi ispitni postupak, u ovom slučaju Komisija. Stoga je podnositelj pritužbe bio obvezan ispuniti zahtjeve iz članka 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, što se odražava u članku 5. stavku 2. osnovne uredbe. Budući da se, kako je napomenuo CCCME, u članku 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu upućuje na članak 3.4. tog sporazuma i da se u članku 5. stavku 2. osnovne uredbe upućuje na članak 3. stavak 5. te uredbe, to je upućivanje samo ilustrativan primjer u oba slučaja („kao što su [čimbenici i pokazatelji] navedeni u članku 3. stavcima 2. i 4.” i „kao što su [čimbenici i pokazatelji] navedeni u članku 3. stavcima 3. i 5.”) (5). Člankom 5.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu i člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe propisuje se da bi pritužba trebala sadržavati dokaze o: a) dampingu; b) šteti i c) uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza i navodne štete. U sudskoj praksi EU-a pojašnjeno je da „količina i kvaliteta informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe ne moraju biti na razini potrebnoj za privremeno ili konačno utvrđivanje postojanja dampinga, štete ili uzročne veze” (6). Kao posljedica toga, „dokazi koji količinom ili kvalitetom nisu dostatni da bi se opravdalo privremeno ili konačno utvrđivanje dampinga, štete ili uzročnosti ipak mogu biti dostatni da bi opravdali pokretanje ispitnog postupka” (7).

5

6

7

| (11) | U odgovoru na tvrdnju da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dostupna na uvid sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka koji nisu povjerljivi, a dostavljeni su u povjerljivom dokumentu, kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka. |
| --- | --- |

(11)

U odgovoru na tvrdnju da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane/usporedive podatke o prodajnim cijenama Komisija je smatrala da verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dostupna na uvid sadržava sve bitne dokaze i sažetke podataka koji nisu povjerljivi, a dostavljeni su u povjerljivom dokumentu, kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka.

| (12) | Člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6.5. Sporazuma WTO-a o antidampingu omogućuje se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima u kojima bi njihovo otkrivanje dalo znatnu prednost konkurentu ili bi imalo znatan štetni učinak na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. |
| --- | --- |

(12)

Člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6.5. Sporazuma WTO-a o antidampingu omogućuje se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima u kojima bi njihovo otkrivanje dalo znatnu prednost konkurentu ili bi imalo znatan štetni učinak na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke.

| (13) | Komisija je ocijenila i prihvatila da su podaci o prodajnim cijenama obuhvaćeni tim kategorijama. U svakom slučaju, podnositelji pritužbe dostavili su smislen sažetak informacija sadržanih u ograničenim prilozima pritužbe kako bi se zainteresiranim stranama omogućilo „razumijevanje suštine podataka dostavljenih kao povjerljivih”, kako je utvrđeno člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe. Podnositelji pritužbe, među ostalim, na odgovarajući su način saželi informacije o prodajnim cijenama, ne otkrivajući osjetljive podatke o pojedinim društvima u prilozima 44.b i 67. pritužbi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocijenila i prihvatila da su podaci o prodajnim cijenama obuhvaćeni tim kategorijama. U svakom slučaju, podnositelji pritužbe dostavili su smislen sažetak informacija sadržanih u ograničenim prilozima pritužbe kako bi se zainteresiranim stranama omogućilo „razumijevanje suštine podataka dostavljenih kao povjerljivih”, kako je utvrđeno člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe. Podnositelji pritužbe, među ostalim, na odgovarajući su način saželi informacije o prodajnim cijenama, ne otkrivajući osjetljive podatke o pojedinim društvima u prilozima 44.b i 67. pritužbi.

| (14) | CCCME je tvrdio i da u pritužbi nije dokazana šteta jer je industrija Unije povećala proizvodnju, a blago smanjenje proizvodnog kapaciteta koje proizlazi iz nemogućnosti industrije Unije da zadovolji svu novonastalu potražnju u Europi samo po sebi nije pokazatelj materijalne štete. Povećao se i obujam prodaje, dok je industrija Unije zadržala tržišni udio od gotovo 80 %, a trend profitabilnosti je nejasan i ne pokazuje štetu. U tom je pogledu podnositelj pritužbe odgovorio da je povećanje potrošnje u Uniji pogodovalo uvozu iz Kine, da preostali tržišni udio nije relevantan za procjenu štete i da će se učinci natječaja u kojima su odabrani kineski proizvođači ostvariti nakon određenog vremena. CCCME je odgovorio da podaci o potrošnji, proizvodnji i proizvodnom kapacitetu pokazuju da je industrija Unije bila u stanju zadovoljiti najveći dio povećanja potrošnje u EU-u te istodobno širiti poslovanje. |
| --- | --- |

(14)

CCCME je tvrdio i da u pritužbi nije dokazana šteta jer je industrija Unije povećala proizvodnju, a blago smanjenje proizvodnog kapaciteta koje proizlazi iz nemogućnosti industrije Unije da zadovolji svu novonastalu potražnju u Europi samo po sebi nije pokazatelj materijalne štete. Povećao se i obujam prodaje, dok je industrija Unije zadržala tržišni udio od gotovo 80 %, a trend profitabilnosti je nejasan i ne pokazuje štetu. U tom je pogledu podnositelj pritužbe odgovorio da je povećanje potrošnje u Uniji pogodovalo uvozu iz Kine, da preostali tržišni udio nije relevantan za procjenu štete i da će se učinci natječaja u kojima su odabrani kineski proizvođači ostvariti nakon određenog vremena. CCCME je odgovorio da podaci o potrošnji, proizvodnji i proizvodnom kapacitetu pokazuju da je industrija Unije bila u stanju zadovoljiti najveći dio povećanja potrošnje u EU-u te istodobno širiti poslovanje.

| (15) | Osim toga, CCCME je tvrdio da pritužba ne sadržava dokaze o uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza i štete. Prvo, CCCME je tvrdio da ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Na primjer, CCCME je tvrdio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije zabilježila najznačajnije povećanje profitabilnosti. Drugo, uvoz iz trećih zemalja povećao se od 2018. do 2019., za razliku od uvoza iz Kine, pa se njegov učinak ne može pripisati Kini, a ako postoji šteta, riječ je o samoprouzročenoj šteti zbog spore reakcije industrije Unije na tržišna kretanja. Podnositelj pritužbe odgovorio je na tu tvrdnju CCCME-a navodeći da se može utvrditi uzročno-posljedična veza jer se šteta dogodila istodobno kad i povećanje uvoza iz Kine te da uvoz iz trećih zemalja nije uzet u obzir jer je ili bio de minimis ili nije bilo dokaza štetnog dampinga. CCCME je na to podsjetio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije imala najznačajnije povećanje profitabilnosti i da ne postoji veza između povećanja uvoza iz Kine i smanjenja obujma prodaje industrije Unije. Umjesto toga, kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, CCCME je napomenuo da se uvoz iz trećih zemalja ukupno povećao, dok se uvoz iz Kine smanjio od 2018. do 2019. Naposljetku, CCCME je primijetio da podnositelj pritužbe nije osporavao tvrdnje da su gotovo svi pokazatelji štete u pritužbi pokazivali pozitivan trend i da je navodna šteta barem u određenoj mjeri samoprouzročena. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, CCCME je tvrdio da pritužba ne sadržava dokaze o uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza i štete. Prvo, CCCME je tvrdio da ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Na primjer, CCCME je tvrdio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije zabilježila najznačajnije povećanje profitabilnosti. Drugo, uvoz iz trećih zemalja povećao se od 2018. do 2019., za razliku od uvoza iz Kine, pa se njegov učinak ne može pripisati Kini, a ako postoji šteta, riječ je o samoprouzročenoj šteti zbog spore reakcije industrije Unije na tržišna kretanja. Podnositelj pritužbe odgovorio je na tu tvrdnju CCCME-a navodeći da se može utvrditi uzročno-posljedična veza jer se šteta dogodila istodobno kad i povećanje uvoza iz Kine te da uvoz iz trećih zemalja nije uzet u obzir jer je ili bio de minimis ili nije bilo dokaza štetnog dampinga. CCCME je na to podsjetio da je usred najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine u razdoblju 2017.–2018. industrija Unije imala najznačajnije povećanje profitabilnosti i da ne postoji veza između povećanja uvoza iz Kine i smanjenja obujma prodaje industrije Unije. Umjesto toga, kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, CCCME je napomenuo da se uvoz iz trećih zemalja ukupno povećao, dok se uvoz iz Kine smanjio od 2018. do 2019. Naposljetku, CCCME je primijetio da podnositelj pritužbe nije osporavao tvrdnje da su gotovo svi pokazatelji štete u pritužbi pokazivali pozitivan trend i da je navodna šteta barem u određenoj mjeri samoprouzročena.

de minimis

| (16) | Nadalje, CCCME je naveo da su podaci o uvozu koje je dostavio podnositelj pritužbe precijenjeni jer su se temeljili na pogrešnoj pretpostavci o obujmu, što bi dovelo do iskrivljenog povećanja uvoza. Točnije, uvoz iz Kine u 2019. ne bi rastao nego bi se smanjio. Osim toga, izračuni sniženja cijena u pritužbi bili su manjkavi jer su se odnosili samo na jednog izvoznika u jednom konkretnom natječaju. U tom je pogledu podnositelj pritužbe odgovorio da bi se trebalo uzeti u obzir dulje razdoblje kako bi se vidjelo povećanje obujma uvoza, što CCCME nije zanijekao, a potvrdili su to i podaci trećih strana o tržištu (CRU), te da izračuni nisu manjkavi jer je podnositelj pritužbe bio obvezan dostaviti samo razumno dostupne informacije, među kojima su bile informacije od nekoliko proizvođača iz Unije i Kine. CCCME je odgovorio da je na podnositelju pritužbe da potkrijepi svoje tvrdnje i ponudi dokaze u pogledu podataka o uvozu te da su se podaci o tržištu (CRU) odnosili na optička vlakna, a ne na kabele od optičkih vlakana. U pogledu izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena CCCME je ponovio da nisu ispunjavali uvjete da budu dostatni dokazi i da je za bitne izračune podnositelj pritužbe uputio samo na cijene jednog kineskog proizvođača (npr. izvozna cijena u slobodnom prometu upotrijebljena za izračun marže štete za prvu polovinu 2019. i izvozna cijena upotrijebljena za troškove proizvodnje za maržu sniženja ciljnih cijena za drugu polovinu 2019.). |
| --- | --- |

(16)

Nadalje, CCCME je naveo da su podaci o uvozu koje je dostavio podnositelj pritužbe precijenjeni jer su se temeljili na pogrešnoj pretpostavci o obujmu, što bi dovelo do iskrivljenog povećanja uvoza. Točnije, uvoz iz Kine u 2019. ne bi rastao nego bi se smanjio. Osim toga, izračuni sniženja cijena u pritužbi bili su manjkavi jer su se odnosili samo na jednog izvoznika u jednom konkretnom natječaju. U tom je pogledu podnositelj pritužbe odgovorio da bi se trebalo uzeti u obzir dulje razdoblje kako bi se vidjelo povećanje obujma uvoza, što CCCME nije zanijekao, a potvrdili su to i podaci trećih strana o tržištu (CRU), te da izračuni nisu manjkavi jer je podnositelj pritužbe bio obvezan dostaviti samo razumno dostupne informacije, među kojima su bile informacije od nekoliko proizvođača iz Unije i Kine. CCCME je odgovorio da je na podnositelju pritužbe da potkrijepi svoje tvrdnje i ponudi dokaze u pogledu podataka o uvozu te da su se podaci o tržištu (CRU) odnosili na optička vlakna, a ne na kabele od optičkih vlakana. U pogledu izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena CCCME je ponovio da nisu ispunjavali uvjete da budu dostatni dokazi i da je za bitne izračune podnositelj pritužbe uputio samo na cijene jednog kineskog proizvođača (npr. izvozna cijena u slobodnom prometu upotrijebljena za izračun marže štete za prvu polovinu 2019. i izvozna cijena upotrijebljena za troškove proizvodnje za maržu sniženja ciljnih cijena za drugu polovinu 2019.).

| (17) | Komisija smatra da nijedna tvrdnja CCCME-a ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka. Doista, pritužba je sadržavala dostatne dokaze da je dampinški uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Konkretna analiza štete iz pritužbe pokazuje povećan prodor uvoza iz Kine na tržište EU-a (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se, primjerice, vidi iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata. |
| --- | --- |

(17)

Komisija smatra da nijedna tvrdnja CCCME-a ne dovodi u pitanje zaključak da je bilo dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka. Doista, pritužba je sadržavala dostatne dokaze da je dampinški uvoz imao materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. Konkretna analiza štete iz pritužbe pokazuje povećan prodor uvoza iz Kine na tržište EU-a (u apsolutnom i relativnom smislu) po cijenama koje su znatno niže od cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se, primjerice, vidi iz smanjenja prodaje i tržišnog udjela ili pogoršanja financijskih rezultata.

| (18) | Komisija se nije složila da su izračuni sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena u pritužbi netočni. Metodologija je objašnjena u pritužbi u odjeljku 8.1.2. i u prilozima koji su u njemu navedeni, a koji sadržavaju zasebne izračune sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena za svaku reprezentativnu vrstu proizvoda. U fazi pokretanja postupka Komisija je bila zadovoljna dokazima o sniženju cijena i sniženju ciljnih cijena koje su iznijeli podnositelji zahtjeva te ih je smatrala dokazima dostatnima za pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(18)

Komisija se nije složila da su izračuni sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena u pritužbi netočni. Metodologija je objašnjena u pritužbi u odjeljku 8.1.2. i u prilozima koji su u njemu navedeni, a koji sadržavaju zasebne izračune sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena za svaku reprezentativnu vrstu proizvoda. U fazi pokretanja postupka Komisija je bila zadovoljna dokazima o sniženju cijena i sniženju ciljnih cijena koje su iznijeli podnositelji zahtjeva te ih je smatrala dokazima dostatnima za pokretanje ispitnog postupka.

| (19) | Kad je riječ o dostatnim dokazima o uzročnoj-posljedičnoj vezi, treba napomenuti nekoliko stvari. Prvo, stanje industrije Unije pogoršalo se istodobno s povećanjem dampinškog uvoza po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To snažno ukazuje na postojanje uzročno-posljedične veze. Drugo, kad je riječ o drugim čimbenicima kao što je uvoz iz trećih zemalja, njihov utjecaj nije takav da bi prouzročio pogoršanje industrije Unije, a analizom pritužbe nije utvrđena samoprouzročena šteta. |
| --- | --- |

(19)

Kad je riječ o dostatnim dokazima o uzročnoj-posljedičnoj vezi, treba napomenuti nekoliko stvari. Prvo, stanje industrije Unije pogoršalo se istodobno s povećanjem dampinškog uvoza po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To snažno ukazuje na postojanje uzročno-posljedične veze. Drugo, kad je riječ o drugim čimbenicima kao što je uvoz iz trećih zemalja, njihov utjecaj nije takav da bi prouzročio pogoršanje industrije Unije, a analizom pritužbe nije utvrđena samoprouzročena šteta.

| (20) | Tijekom saslušanja koje se održalo nakon neuvođenja privremenih mjera CCCME je dostavio niz primjedbi koje se odnose na analizu štete, uzročnosti i interesa Unije koja se nalazi u pritužbi. Komisija smatra da se te primjedbe o pritužbi ne mogu prihvatiti jer su dostavljene u ovoj vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka nakon roka utvrđenog u točki 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka. U svakom slučaju, većina tih primjedbi ponavljanje je argumenata koji su već izneseni i razmotreni u ovom odjeljku i ne pokazuju izostanak dostatnih dokaza kada je Komisija odlučila pokrenuti ovaj ispitni postupak. Kad je riječ o podnesenim novim elementima, uz rok iz točke 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija podsjeća da se ova faza ispitnog postupka događa znatno nakon rokova za dostavljanje novih informacija kako je utvrđeno u točki 7. Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(20)

Tijekom saslušanja koje se održalo nakon neuvođenja privremenih mjera CCCME je dostavio niz primjedbi koje se odnose na analizu štete, uzročnosti i interesa Unije koja se nalazi u pritužbi. Komisija smatra da se te primjedbe o pritužbi ne mogu prihvatiti jer su dostavljene u ovoj vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka nakon roka utvrđenog u točki 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka. U svakom slučaju, većina tih primjedbi ponavljanje je argumenata koji su već izneseni i razmotreni u ovom odjeljku i ne pokazuju izostanak dostatnih dokaza kada je Komisija odlučila pokrenuti ovaj ispitni postupak. Kad je riječ o podnesenim novim elementima, uz rok iz točke 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija podsjeća da se ova faza ispitnog postupka događa znatno nakon rokova za dostavljanje novih informacija kako je utvrđeno u točki 7. Obavijesti o pokretanju postupka.

| (21) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su informacije u pritužbi ukazale na trendove koji ne opravdavaju uvođenje antidampinških pristojbi. Connect Com zatražio je i objavu povjerljivih informacija iz točaka 105. i 109. pritužbe u vezi s dobiti određenih proizvođača iz Unije i natječajima koje su izgubili zbog kineskih proizvođača. |
| --- | --- |

(21)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su informacije u pritužbi ukazale na trendove koji ne opravdavaju uvođenje antidampinških pristojbi. Connect Com zatražio je i objavu povjerljivih informacija iz točaka 105. i 109. pritužbe u vezi s dobiti određenih proizvođača iz Unije i natječajima koje su izgubili zbog kineskih proizvođača.

| (22) | U tom pogledu Komisija podsjeća da su u skladu s točkom 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka zainteresirane strane imale mogućnost dostaviti primjedbe na pritužbu i sve aspekte povezane s pokretanjem ispitnog postupka u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka. Stoga se te primjedbe ne mogu uzeti u obzir nakon konačne objave. U svakom slučaju, podaci koje je zatražio Connect Com povjerljive su prirode i ne mogu se otkriti drugim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(22)

U tom pogledu Komisija podsjeća da su u skladu s točkom 5.2. Obavijesti o pokretanju postupka zainteresirane strane imale mogućnost dostaviti primjedbe na pritužbu i sve aspekte povezane s pokretanjem ispitnog postupka u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka. Stoga se te primjedbe ne mogu uzeti u obzir nakon konačne objave. U svakom slučaju, podaci koje je zatražio Connect Com povjerljive su prirode i ne mogu se otkriti drugim zainteresiranim stranama.

| (23) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je potvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, čime su ispunjeni zahtjevi iz članka 5.2. Sporazuma o antidampingu i članka 5. stavka 2. osnovne uredbe. Stoga je Komisija ispunila sve propisane uvjete za pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(23)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je potvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, čime su ispunjeni zahtjevi iz članka 5.2. Sporazuma o antidampingu i članka 5. stavka 2. osnovne uredbe. Stoga je Komisija ispunila sve propisane uvjete za pokretanje postupka.

| (24) | Komisija je u odjeljcima u nastavku razmotrila i očitovala se o svim ostalim relevantnim primjedbama. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je u odjeljcima u nastavku razmotrila i očitovala se o svim ostalim relevantnim primjedbama.

1.5.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (25) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.5.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (26) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 52 % proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka i smatrali su se reprezentativnima za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu zaprimljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 52 % proizvodnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka i smatrali su se reprezentativnima za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu zaprimljene nikakve primjedbe, privremeni je uzorak potvrđen.

1.5.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (27) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (28) | Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Nakon analize informacija za odabir uzorka koje su dostavili uvoznici, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave svoje odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(28)

Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Nakon analize informacija za odabir uzorka koje su dostavili uvoznici, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban te je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave svoje odgovore na upitnik.

1.5.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

| (29) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Kini zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Kini zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (30) | Ukupno je 30 proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvije grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici kabela od optičkih vlakana iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(30)

Ukupno je 30 proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvije grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici kabela od optičkih vlakana iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (31) | U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje.

| (32) | Primjedbe na odabir uzorka primljene su od jednog proizvođača izvoznika koji nije u uzorku, društva Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”) i Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(32)

Primjedbe na odabir uzorka primljene su od jednog proizvođača izvoznika koji nije u uzorku, društva Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”) i Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji.

| (33) | YOFC i Misija Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji tvrdili su da su, s obzirom na velik broj proizvođača izvoznika koji surađuju, dva društva u uzorku činila mali udio obujma izvoza u Uniju koji nije reprezentativan za kineske izvoznike. Nadalje, tvrdilo se da bi se uzorkom od tri društva mogla bolje izbjeći situacija u kojoj bi se uzorak, zbog promjena u društvima u njemu, mogao smanjiti na jedno društvo. Misija Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji u tom je pogledu uputila na antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom čeličnih kotača iz Kine (8), u kojem se tvrdilo da su prava ostalih izvoznika koji surađuju narušena jer je uzorak sastavljen od dvaju proizvođača izvoznika smanjen na jednog nakon što je jedan proizvođač izvoznik u uzorku u kasnijoj fazi odlučio da neće surađivati u ispitnom postupku. Nadalje je navedeno da je praksa Komisije u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima bila da u uzorak uzme najmanje tri društva. Konačno, tvrdilo se da bi uzorak od triju društava bio prikladniji jer izvoznici mogu imati različite prodajne kanale, vrstu proizvoda i kupce te različitu situaciju u pogledu tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(33)

YOFC i Misija Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji tvrdili su da su, s obzirom na velik broj proizvođača izvoznika koji surađuju, dva društva u uzorku činila mali udio obujma izvoza u Uniju koji nije reprezentativan za kineske izvoznike. Nadalje, tvrdilo se da bi se uzorkom od tri društva mogla bolje izbjeći situacija u kojoj bi se uzorak, zbog promjena u društvima u njemu, mogao smanjiti na jedno društvo. Misija Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji u tom je pogledu uputila na antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom čeličnih kotača iz Kine (8), u kojem se tvrdilo da su prava ostalih izvoznika koji surađuju narušena jer je uzorak sastavljen od dvaju proizvođača izvoznika smanjen na jednog nakon što je jedan proizvođač izvoznik u uzorku u kasnijoj fazi odlučio da neće surađivati u ispitnom postupku. Nadalje je navedeno da je praksa Komisije u prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima bila da u uzorak uzme najmanje tri društva. Konačno, tvrdilo se da bi uzorak od triju društava bio prikladniji jer izvoznici mogu imati različite prodajne kanale, vrstu proizvoda i kupce te različitu situaciju u pogledu tržišnog natjecanja.

8

| (34) | Odabir uzorka trebao bi se u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30., grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % prijavljenog izvoza iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je reprezentativna razina. Komisija je smatrala da odabrani uzorak sadržava najveću količinu uvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U tom kontekstu dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku sadržavaju velik broj subjekata (pet proizvodnih i sedam prodajnih subjekata) i najmanje četiri proizvođača izvoznika s različitim prodajnim kanalima i kupcima te velik broj proizvoda. Nadalje, to hoće li društvo u uzorku doista surađivati nakon odabira uzorka nužan je, ali ne i dovoljan uvjet da bi se proizvođač izvoznik uzeo u obzir pri odabiru uzorka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. U pogledu navodne prakse Komisije da odabere uzorak od najmanje tri društva, napominje se da se, kako je prethodno objašnjeno, odabir uzorka temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu u ovom slučaju. Tvrdnja o razlikama u situaciji u pogledu tržišnog natjecanja odbačena je jer stranke nisu objasnile na koji bi način to dovelo u pitanje reprezentativnost predmetnog uzorka te kako bi treće društvo u uzorku riješilo pitanje eventualnih razlika u pogledu tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(34)

Odabir uzorka trebao bi se u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe temeljiti na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30., grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 40 % prijavljenog izvoza iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je reprezentativna razina. Komisija je smatrala da odabrani uzorak sadržava najveću količinu uvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U tom kontekstu dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku sadržavaju velik broj subjekata (pet proizvodnih i sedam prodajnih subjekata) i najmanje četiri proizvođača izvoznika s različitim prodajnim kanalima i kupcima te velik broj proizvoda. Nadalje, to hoće li društvo u uzorku doista surađivati nakon odabira uzorka nužan je, ali ne i dovoljan uvjet da bi se proizvođač izvoznik uzeo u obzir pri odabiru uzorka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. U pogledu navodne prakse Komisije da odabere uzorak od najmanje tri društva, napominje se da se, kako je prethodno objašnjeno, odabir uzorka temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu u ovom slučaju. Tvrdnja o razlikama u situaciji u pogledu tržišnog natjecanja odbačena je jer stranke nisu objasnile na koji bi način to dovelo u pitanje reprezentativnost predmetnog uzorka te kako bi treće društvo u uzorku riješilo pitanje eventualnih razlika u pogledu tržišnog natjecanja.

| (35) | Društvo YOFC izjavilo je da uključivanje tog društva u uzorak ne bi bilo opterećenje za Komisiju jer zbog pandemije bolesti COVID-19 Komisija ne provodi provjere na licu mjesta. |
| --- | --- |

(35)

Društvo YOFC izjavilo je da uključivanje tog društva u uzorak ne bi bilo opterećenje za Komisiju jer zbog pandemije bolesti COVID-19 Komisija ne provodi provjere na licu mjesta.

| (36) | Iako Komisijin tim u ovom slučaju nije obavio provjere na licu mjesta, proveo je daljinske unakrsne provjere odgovora na upitnik. Provedba daljinskih unakrsnih provjera ne znači da je Komisija tijekom ispitnog postupka time uštedjela vrijeme. Naprotiv, više je vremena potrebno za pripremu provjere informacija koje su dostavila društva kad se provjera obavlja na daljinu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(36)

Iako Komisijin tim u ovom slučaju nije obavio provjere na licu mjesta, proveo je daljinske unakrsne provjere odgovora na upitnik. Provedba daljinskih unakrsnih provjera ne znači da je Komisija tijekom ispitnog postupka time uštedjela vrijeme. Naprotiv, više je vremena potrebno za pripremu provjere informacija koje su dostavila društva kad se provjera obavlja na daljinu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (37) | YOFC je tvrdio i da bi ga trebalo uključiti u uzorak jer je iskusan proizvođač koji izvozi visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniju, a njegov se postupak proizvodnje razlikuje od ostalih kineskih proizvođača (vertikalno je integriran, upotrebljava europsku tehnologiju za proizvodnju kabela od optičkih vlakana, ima napredne tehnologije, jedina je nacionalna jedinica za demonstraciju pametne proizvodnje u Kini te ima visoko automatiziranu proizvodnju optičkih vlakana). Nadalje je tvrdio da je njegov obujam izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka bio razmjerno velik. Naveo je i da jedan od proizvođača iz Unije u uzorku neizravno drži udjele u YOFC-u i dva predmetna povezana društva u YOFC-u, pa bi uključivanje YOFC-a u uzorak Komisiji omogućilo da cjelovitije sagleda strukturu industrije. Ustvrdio je i da određeni kupci YOFC-a u Uniji surađuju i u ispitnom postupku kao nepovezani uvoznici te bi uključivanje YOFC-a u uzorak moglo pomoći Komisiji da provjeri cijeli lanac prodaje iz Kine na tržište Unije. |
| --- | --- |

(37)

YOFC je tvrdio i da bi ga trebalo uključiti u uzorak jer je iskusan proizvođač koji izvozi visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana u Uniju, a njegov se postupak proizvodnje razlikuje od ostalih kineskih proizvođača (vertikalno je integriran, upotrebljava europsku tehnologiju za proizvodnju kabela od optičkih vlakana, ima napredne tehnologije, jedina je nacionalna jedinica za demonstraciju pametne proizvodnje u Kini te ima visoko automatiziranu proizvodnju optičkih vlakana). Nadalje je tvrdio da je njegov obujam izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka bio razmjerno velik. Naveo je i da jedan od proizvođača iz Unije u uzorku neizravno drži udjele u YOFC-u i dva predmetna povezana društva u YOFC-u, pa bi uključivanje YOFC-a u uzorak Komisiji omogućilo da cjelovitije sagleda strukturu industrije. Ustvrdio je i da određeni kupci YOFC-a u Uniji surađuju i u ispitnom postupku kao nepovezani uvoznici te bi uključivanje YOFC-a u uzorak moglo pomoći Komisiji da provjeri cijeli lanac prodaje iz Kine na tržište Unije.

| (38) | Kako je prethodno objašnjeno, uzorak proizvođača izvoznika odabran je na temelju najvećeg postotka obujma izvoza iz predmetne zemlje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom razdoblju. YOFC nije bio jedan od dva najveća proizvođača izvoznika koji su odabrani i stoga nije bio uključen u uzorak. U svakom slučaju, dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku isto su tako velike iskusne grupe društava koje proizvode i prodaju visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana Uniji, uključujući i vertikalno integrirane subjekte. Nadalje, u dokumentaciji nema informacija koje bi upućivale na to da bi tehnologija koju upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku bila manje napredna od one ostalih kineskih proizvođača izvoznika. YOFC nije dostavio nikakve dokaze koji bi pobili tu činjenicu. Osim toga, ni činjenica da jedan proizvođač iz Unije u uzorku drži udjele u proizvođaču izvozniku, kao ni činjenica da kupci proizvođača izvoznika surađuju u ispitnom postupku nisu relevantne za odabir uzorka proizvođača izvoznika. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(38)

Kako je prethodno objašnjeno, uzorak proizvođača izvoznika odabran je na temelju najvećeg postotka obujma izvoza iz predmetne zemlje koji se razumno mogao ispitati u raspoloživom razdoblju. YOFC nije bio jedan od dva najveća proizvođača izvoznika koji su odabrani i stoga nije bio uključen u uzorak. U svakom slučaju, dvije grupe proizvođača izvoznika u uzorku isto su tako velike iskusne grupe društava koje proizvode i prodaju visokokvalitetne kabele od optičkih vlakana Uniji, uključujući i vertikalno integrirane subjekte. Nadalje, u dokumentaciji nema informacija koje bi upućivale na to da bi tehnologija koju upotrebljavaju proizvođači izvoznici u uzorku bila manje napredna od one ostalih kineskih proizvođača izvoznika. YOFC nije dostavio nikakve dokaze koji bi pobili tu činjenicu. Osim toga, ni činjenica da jedan proizvođač iz Unije u uzorku drži udjele u proizvođaču izvozniku, kao ni činjenica da kupci proizvođača izvoznika surađuju u ispitnom postupku nisu relevantne za odabir uzorka proizvođača izvoznika. Te su tvrdnje stoga odbačene.

1.6.   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (39) | Osam kineskih proizvođača izvoznika koji su vratili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjeravaju tražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Nadalje, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Dva su društva dostavila odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(39)

Osam kineskih proizvođača izvoznika koji su vratili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjeravaju tražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Nadalje, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Dva su društva dostavila odgovore na upitnik.

| (40) | Zbog složenosti ispitnog postupka i složene strukture proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je odlučila ne odobriti pojedinačno ispitivanje jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i moglo bi je spriječiti da dovrši ispitni postupak u propisanim rokovima. |
| --- | --- |

(40)

Zbog složenosti ispitnog postupka i složene strukture proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je odlučila ne odobriti pojedinačno ispitivanje jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i moglo bi je spriječiti da dovrši ispitni postupak u propisanim rokovima.

1.7.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (41) | Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz Kine objavljeni su na internetu (9) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike iz Kine objavljeni su na internetu (9) na dan pokretanja postupka.

9

| (42) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Međutim, zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (10) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima društava iz uzorka i korisnika koji surađuju. Umjesto toga, Komisija je putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere informacija koje su dostavila sljedeća društva:
  Proizvođači iz Unije:






  — | Acome S. A. (Francuska), |
| --- | --- | --- |

(42)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Međutim, zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (10) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima društava iz uzorka i korisnika koji surađuju. Umjesto toga, Komisija je putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere informacija koje su dostavila sljedeća društva:

10

Proizvođači iz Unije:

—

Acome S. A. (Francuska),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. i njegova povezana društva (Poljska, Danska, Francuska, Njemačka, Italija, Španjolska), |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. i njegova povezana društva (Poljska, Danska, Francuska, Njemačka, Italija, Španjolska),

| — | Prysmian S.p.A. i njegova povezana društva (Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska), |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. i njegova povezana društva (Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska),

Uvoznici:

| — | Cable 77 Danmark ApS (Danska), |
| --- | --- |

—

Cable 77 Danmark ApS (Danska),

| — | Connect Com GmbH (Njemačka), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Njemačka),

| — | Eku Kabel GmbH (Njemačka), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Njemačka),

| — | Har&Ca S.r.l. (Italija), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italija),

| — | Infraconcepts B.V. (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Nizozemska),

Korisnici:

| — | Deutsche Telekom GmbH (Njemačka), |
| --- | --- |

—

Deutsche Telekom GmbH (Njemačka),

Proizvođači izvoznici iz Kine:

Grupa FTT:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan („FTT”), |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan („FTT”),

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing („NW”), |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing („NW”),

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong („ZT”), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong („ZT”),

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong („ZP”), |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong („ZP”),

Povezani trgovac iz Kine:

| — | ZTT International Limited, Nantong, |
| --- | --- |

—

ZTT International Limited, Nantong,

Povezani trgovac iz Hong Konga:

| — | Sumec Hong Kong Company Limited, Hong Kong, |
| --- | --- |

—

Sumec Hong Kong Company Limited, Hong Kong,

Povezani uvoznici iz Unije:

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Poljska, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Poljska,

| — | FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Njemačka, |
| --- | --- |

—

FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Njemačka,

| — | ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Njemačka. |
| --- | --- |

—

ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Njemačka.

1.8.   Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

| (43) | S obzirom na tehničku složenost predmeta, Komisija je odlučila ne uvesti privremene mjere i nastaviti ispitni postupak kako bi prikupila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(43)

S obzirom na tehničku složenost predmeta, Komisija je odlučila ne uvesti privremene mjere i nastaviti ispitni postupak kako bi prikupila dodatne informacije.

| (44) | Komisija je 23. travnja 2021. u skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe obavijestila države članice i sve zainteresirane strane da se neće uvesti privremene pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine te da će se ispitni postupak nastaviti. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je 23. travnja 2021. u skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe obavijestila države članice i sve zainteresirane strane da se neće uvesti privremene pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine te da će se ispitni postupak nastaviti.

| (45) | Nakon objave Komisijine namjere da ne uvede privremene mjere zaprimljene su primjedbe i zahtjevi za pojašnjenje od društava Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept i Comel. |
| --- | --- |

(45)

Nakon objave Komisijine namjere da ne uvede privremene mjere zaprimljene su primjedbe i zahtjevi za pojašnjenje od društava Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept i Comel.

| (46) | Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održano je saslušanje s društvom Cable 77 i s CCCME-om. |
| --- | --- |

(46)

Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održano je saslušanje s društvom Cable 77 i s CCCME-om.

| (47) | Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. U tom je pogledu Komisija poslala dodatni zahtjev za informacije proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju, proizvođačima izvoznicima u uzorku i proizvođačima iz Unije u uzorku, uključujući, ali ne ograničavajući se na podatke o prodaji na temelju skupina kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”), ulaganja i natječaja. Komisija je provjerila odgovore u dodatnom krugu daljinskih unakrsnih provjera. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. U tom je pogledu Komisija poslala dodatni zahtjev za informacije proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju, proizvođačima izvoznicima u uzorku i proizvođačima iz Unije u uzorku, uključujući, ali ne ograničavajući se na podatke o prodaji na temelju skupina kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”), ulaganja i natječaja. Komisija je provjerila odgovore u dodatnom krugu daljinskih unakrsnih provjera.

| (48) | Službeni statistički podaci o uvozu iskazuju se u kilogramima, a oznaka KN 8544 70 00 sadržava i druge proizvode uz predmetni proizvod. Kako bi dobila precizniju sliku o uvozu predmetnog proizvoda, Komisija je pregledala detaljne informacije nacionalnih carinskih tijela o cijelom nizu pojedinačnih uvoznih transakcija tijekom razdoblja 2017.–RIP, kako su ih uvoznici prijavili u svojim carinskim deklaracijama i obradila navedena tijela. Informacije su se odnosile na uvoz u devet država članica (Bugarska, Danska, Francuska, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska i Španjolska) i smatrale su se reprezentativnima jer su obuhvaćale 79 % uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza na temelju toga dovela je do zaključaka predstavljenih u nastavku. |
| --- | --- |

(48)

Službeni statistički podaci o uvozu iskazuju se u kilogramima, a oznaka KN 8544 70 00 sadržava i druge proizvode uz predmetni proizvod. Kako bi dobila precizniju sliku o uvozu predmetnog proizvoda, Komisija je pregledala detaljne informacije nacionalnih carinskih tijela o cijelom nizu pojedinačnih uvoznih transakcija tijekom razdoblja 2017.–RIP, kako su ih uvoznici prijavili u svojim carinskim deklaracijama i obradila navedena tijela. Informacije su se odnosile na uvoz u devet država članica (Bugarska, Danska, Francuska, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska i Španjolska) i smatrale su se reprezentativnima jer su obuhvaćale 79 % uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza na temelju toga dovela je do zaključaka predstavljenih u nastavku.

1.9.   Objava

Objava

| (49) | Komisija je 30. lipnja 2021. obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Kine („konačna objava”). Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Komisija je primila primjedbe kineske vlade, CCCME-a, dvaju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, svih nepovezanih uvoznika koji surađuju i podnositelja pritužbe. Na temelju tih primjedbi Komisija je izmijenila neka od razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu i o tome 2. rujna 2021. obavijestila sve zainteresirane strane („dodatna konačna objava”). |
| --- | --- |

(49)

Komisija je 30. lipnja 2021. obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Kine („konačna objava”). Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na konačnu objavu. Komisija je primila primjedbe kineske vlade, CCCME-a, dvaju kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, svih nepovezanih uvoznika koji surađuju i podnositelja pritužbe. Na temelju tih primjedbi Komisija je izmijenila neka od razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu i o tome 2. rujna 2021. obavijestila sve zainteresirane strane („dodatna konačna objava”).

| (50) | Nakon konačne objave i dodatne konačne objave zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane u skladu s odredbama iz točke 5.7. Obavijesti o pokretanju postupka. Održana su saslušanja s oba proizvođača izvoznika u uzorku, CCCME-om i jednim uvoznikom (Cable77). |
| --- | --- |

(50)

Nakon konačne objave i dodatne konačne objave zainteresiranim stranama omogućeno je da budu saslušane u skladu s odredbama iz točke 5.7. Obavijesti o pokretanju postupka. Održana su saslušanja s oba proizvođača izvoznika u uzorku, CCCME-om i jednim uvoznikom (Cable77).

1.10.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (51) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem trendova relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(51)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem trendova relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (52) | Predmetni proizvod su kabeli od monomodnih optičkih vlakana, izrađeni od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, podrijetlom iz Kine, trenutačno razvrstani u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) („predmetni proizvod”) |
| --- | --- |

(52)

Predmetni proizvod su kabeli od monomodnih optičkih vlakana, izrađeni od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, podrijetlom iz Kine, trenutačno razvrstani u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) („predmetni proizvod”)

| (53) | Isključeni su sljedeći proizvodi:






  i. | kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i |
| --- | --- | --- |

(53)

Isključeni su sljedeći proizvodi:

i.

kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i

| ii. | kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. |
| --- | --- |

ii.

kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula.

| (54) | Kabeli od optičkih vlakana („KOV”) upotrebljavaju se kao optički prijenosni medij u telekomunikacijskim mrežama na velikim udaljenostima, u gradovima te u pristupnim mrežama. |
| --- | --- |

(54)

Kabeli od optičkih vlakana („KOV”) upotrebljavaju se kao optički prijenosni medij u telekomunikacijskim mrežama na velikim udaljenostima, u gradovima te u pristupnim mrežama.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (55) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(55)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (56) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (57) | Grupa ZTT zatražila je da se iz ispitnog postupka isključe zaštitna užad s optičkim vlaknima („OPGW”) i kabeli faznog vodiča s optičkim vlaknima („OPPC”). Tvrdila je da, iako su ti kabeli obuhvaćeni definicijom proizvoda, imaju različita fizička svojstva i upotrebu (tj. prijenos snage), podliježu različitim tehničkim standardima, proizvode se od različitih sirovina i različitim proizvodnim postupcima te se prodaju na zasebnim tržištima. Nadalje, tvrdilo se da su kabeli OPGW i OPPC činili samo mali dio prodaje Uniji. Grupa ZTT zatražila je i da se, u slučaju da Komisija smatra da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni opsegom proizvoda ispitnog postupka, u ispitnom postupku uzmu u obzir posebne značajke, čimbenici krajnje uporabe ili segmenta tržišta tih proizvoda. |
| --- | --- |

(57)

Grupa ZTT zatražila je da se iz ispitnog postupka isključe zaštitna užad s optičkim vlaknima („OPGW”) i kabeli faznog vodiča s optičkim vlaknima („OPPC”). Tvrdila je da, iako su ti kabeli obuhvaćeni definicijom proizvoda, imaju različita fizička svojstva i upotrebu (tj. prijenos snage), podliježu različitim tehničkim standardima, proizvode se od različitih sirovina i različitim proizvodnim postupcima te se prodaju na zasebnim tržištima. Nadalje, tvrdilo se da su kabeli OPGW i OPPC činili samo mali dio prodaje Uniji. Grupa ZTT zatražila je i da se, u slučaju da Komisija smatra da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni opsegom proizvoda ispitnog postupka, u ispitnom postupku uzmu u obzir posebne značajke, čimbenici krajnje uporabe ili segmenta tržišta tih proizvoda.

| (58) | U svojim primjedbama nakon konačne objave grupa ZTT ponovila je da iz ispitnog postupka treba isključiti kabele OPGW i OPPC, tvrdeći da proizvođači iz Unije u uzorku nisu prodavali vrste proizvoda koje je grupa ZTT prodavala tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(58)

U svojim primjedbama nakon konačne objave grupa ZTT ponovila je da iz ispitnog postupka treba isključiti kabele OPGW i OPPC, tvrdeći da proizvođači iz Unije u uzorku nisu prodavali vrste proizvoda koje je grupa ZTT prodavala tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (59) | Kabeli OPGW i OPPC obuhvaćaju prijenos podataka i dijele osnovne značajke drugih kabela od optičkih vlakana, među ostalim: i. sadržavaju optička vlakna; ii. promjer obloženih optičkih vlakana u istom je rasponu; iii. broj vlakana je u istom rasponu; iv. jednak je i broj vlakana po modulu; i v. ista je konstrukcija jezgre kabela. Činjenica da kabeli OPGW i OPPC prenose električnu energiju i imaju određene značajke (npr. električna obilježja, ne moraju biti vatrootporni, moraju imati veliku vlačnu čvrstoću itd.) ne umanjuje tu činjenicu. |
| --- | --- |

(59)

Kabeli OPGW i OPPC obuhvaćaju prijenos podataka i dijele osnovne značajke drugih kabela od optičkih vlakana, među ostalim: i. sadržavaju optička vlakna; ii. promjer obloženih optičkih vlakana u istom je rasponu; iii. broj vlakana je u istom rasponu; iv. jednak je i broj vlakana po modulu; i v. ista je konstrukcija jezgre kabela. Činjenica da kabeli OPGW i OPPC prenose električnu energiju i imaju određene značajke (npr. električna obilježja, ne moraju biti vatrootporni, moraju imati veliku vlačnu čvrstoću itd.) ne umanjuje tu činjenicu.

| (60) | Nadalje, sve vrste kabela u određenoj su mjeri podložne različitim tehničkim specifikacijama i normama. U pogledu sirovina, činjenica da se jedan materijal koji se upotrebljava za jednu komponentu KOV-ova može razlikovati od jedne vrste kabela do druge nije relevantna: sve vrste KOV-ova proizvode se od optičkih vlakana. Kad je riječ o proizvodnim postupcima, ispitni postupak pokazao je da su određene posebno zaštićene izvedbe standardnih optičkih kabela imale sloj čelične žice oko košuljice i da su ti kabeli bili izrađeni istim strojevima kao i OPGW. Nadalje, proizvodnja oklopljenja za kabele OPGW i OPPC primjenjivala se samo u jednoj fazi izrade tih kabela, što nije opravdalo njihovo isključivanje iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Usto, činjenica da je prodaja kabela OPGW i OPPC činila manji dio prodaje Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka nije relevantna za ocjenu tvrdnje. Konačno, činjenica da proizvođači iz Unije u uzorku nisu prodavali određene PCN-e koje je grupa ZTT prodavala tijekom RIP-a ne umanjuje činjenicu da industrija Unije proizvodi kabele OPGW i OPPC koji konkuriraju onima kineskih izvoznika. |
| --- | --- |

(60)

Nadalje, sve vrste kabela u određenoj su mjeri podložne različitim tehničkim specifikacijama i normama. U pogledu sirovina, činjenica da se jedan materijal koji se upotrebljava za jednu komponentu KOV-ova može razlikovati od jedne vrste kabela do druge nije relevantna: sve vrste KOV-ova proizvode se od optičkih vlakana. Kad je riječ o proizvodnim postupcima, ispitni postupak pokazao je da su određene posebno zaštićene izvedbe standardnih optičkih kabela imale sloj čelične žice oko košuljice i da su ti kabeli bili izrađeni istim strojevima kao i OPGW. Nadalje, proizvodnja oklopljenja za kabele OPGW i OPPC primjenjivala se samo u jednoj fazi izrade tih kabela, što nije opravdalo njihovo isključivanje iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Usto, činjenica da je prodaja kabela OPGW i OPPC činila manji dio prodaje Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka nije relevantna za ocjenu tvrdnje. Konačno, činjenica da proizvođači iz Unije u uzorku nisu prodavali određene PCN-e koje je grupa ZTT prodavala tijekom RIP-a ne umanjuje činjenicu da industrija Unije proizvodi kabele OPGW i OPPC koji konkuriraju onima kineskih izvoznika.

| (61) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da OPGW i OPPC treba smatrati kabelima od optičkih vlakana koji imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostali kabeli od optičkih vlakana koji su obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda te stoga nije potrebna zasebna analiza za te proizvode. Kabeli OPGW i OPPC zapravo su kabeli od optičkih vlakana jer uključuju optička vlakna, konstrukcija jezgre kabela je jednaka i osmišljeni su za prijenos podataka. Nadalje, kontrolni brojevi proizvoda koje je Komisija upotrijebila za izračun dampinških marži i marži štete pravilno identificiraju kabele OPGW i OPPC te Komisiji omogućuju da na odgovarajući način provede pravednu usporedbu cijena proizvođača iz Unije i kineskih proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(61)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da OPGW i OPPC treba smatrati kabelima od optičkih vlakana koji imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostali kabeli od optičkih vlakana koji su obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda te stoga nije potrebna zasebna analiza za te proizvode. Kabeli OPGW i OPPC zapravo su kabeli od optičkih vlakana jer uključuju optička vlakna, konstrukcija jezgre kabela je jednaka i osmišljeni su za prijenos podataka. Nadalje, kontrolni brojevi proizvoda koje je Komisija upotrijebila za izračun dampinških marži i marži štete pravilno identificiraju kabele OPGW i OPPC te Komisiji omogućuju da na odgovarajući način provede pravednu usporedbu cijena proizvođača iz Unije i kineskih proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (62) | Grupa ZTT predložila je i četiri metode kako bi se riješili i izbjegli svi mogući problemi s izbjegavanjem mjera u slučaju da su kabeli OPGW i OPPC isključeni iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, kao što su i. vizualni pregled i provjera dokumentacije koje obavljaju carinski službenici, ii. sustav certificiranja, iii. carinski postupak za kontrolu krajnje uporabe te iv. sustav praćenja. Budući da je zaključeno da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni ispitnim postupkom, nije bilo potrebno razmatrati predložene metode za sprečavanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(62)

Grupa ZTT predložila je i četiri metode kako bi se riješili i izbjegli svi mogući problemi s izbjegavanjem mjera u slučaju da su kabeli OPGW i OPPC isključeni iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, kao što su i. vizualni pregled i provjera dokumentacije koje obavljaju carinski službenici, ii. sustav certificiranja, iii. carinski postupak za kontrolu krajnje uporabe te iv. sustav praćenja. Budući da je zaključeno da su kabeli OPGW i OPPC obuhvaćeni ispitnim postupkom, nije bilo potrebno razmatrati predložene metode za sprečavanje izbjegavanja mjera.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (63) | Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe u vezi s Kinom, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak u vezi s proizvođačima izvoznicima iz te zemlje na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe u vezi s Kinom, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak u vezi s proizvođačima izvoznicima iz te zemlje na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (64) | Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve kineske proizvođače izvoznike da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju KOV-ova. Relevantne je informacije dostavilo 25 kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve kineske proizvođače izvoznike da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju KOV-ova. Relevantne je informacije dostavilo 25 kineskih proizvođača izvoznika.

| (65) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana. Kineska vlada nije dostavila odgovor na zahtjev za informacije. Potom je Komisija obavijestila kinesku vladu da će koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini. |
| --- | --- |

(65)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana. Kineska vlada nije dostavila odgovor na zahtjev za informacije. Potom je Komisija obavijestila kinesku vladu da će koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini.

| (66) | U zadanom je roku od kineske vlade i CCCME-a zaprimljen podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

U zadanom je roku od kineske vlade i CCCME-a zaprimljen podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (67) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(67)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (68) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(68)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (69) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65., primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(69)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65., primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.1.1.   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

3.1.1.1.   Uvod

Uvod

| (70) | Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:






  — | na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice, |
| --- | --- | --- |

(70)

Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

—

na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

| — | prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove, |
| --- | --- |

—

prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

| — | javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta, |
| --- | --- |

—

javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

| — | nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu, |
| --- | --- |

—

nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

| — | poremećaji u području troškova plaća, |
| --- | --- |

—

poremećaji u području troškova plaća,

poremećaji u području troškova plaća,

| — | pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.
  ” |
| --- | --- |

—

pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.
  ”

pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.

| (71) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elemenata s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. |
| --- | --- |

(71)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog od tih elemenata ili više njih na cijene i troškove predmetnog proizvoda u zemlji izvoznici. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elemenata s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

| (72) | U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.” |
| --- | --- |

(72)

U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

| (73) | Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u (dalje u tekstu „Izvješće”) (11), u kojem su prikupljene informacije o postojanju znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer u sektoru kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U trenutku pokretanja postupka u kojem je Izvješće bilo sastavni dio, zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(73)

Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u (dalje u tekstu „Izvješće”) (11), u kojem su prikupljene informacije o postojanju znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer u sektoru kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U trenutku pokretanja postupka u kojem je Izvješće bilo sastavni dio, zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka.

11

| (74) | Pritužba je sadržavala dodatne dokaze o znatnim poremećajima u sektoru KOV-ova u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), kojima se Izvješće dopunjuje. Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da na proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda utječu (barem potencijalno) poremećaji navedeni u Izvješću, posebno visoke razine uplitanja države u lanac vrijednosti KOV-ova, tj. u sektor KOV-ova i sektore povezane s proizvodnjom KOV-ova, naročito sektore ulaznih elemenata i čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(74)

Pritužba je sadržavala dodatne dokaze o znatnim poremećajima u sektoru KOV-ova u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), kojima se Izvješće dopunjuje. Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da na proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda utječu (barem potencijalno) poremećaji navedeni u Izvješću, posebno visoke razine uplitanja države u lanac vrijednosti KOV-ova, tj. u sektor KOV-ova i sektore povezane s proizvodnjom KOV-ova, naročito sektore ulaznih elemenata i čimbenike proizvodnje.

| (75) | Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koji proizlaze iz javno dostupnih izvora, posebno kineskog zakonodavstva, objavljenih službenih kineskih dokumenata o politikama, izvješća koja su objavile međunarodne organizacije te studija/članaka istaknutih akademika, izričito navedenih u Izvješću. Tom je analizom obuhvaćeno ispitivanje znatnih državnih intervencija u njezinu gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, što je utvrđeno i prijašnjim ispitivanjima u tom smislu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koji proizlaze iz javno dostupnih izvora, posebno kineskog zakonodavstva, objavljenih službenih kineskih dokumenata o politikama, izvješća koja su objavile međunarodne organizacije te studija/članaka istaknutih akademika, izričito navedenih u Izvješću. Tom je analizom obuhvaćeno ispitivanje znatnih državnih intervencija u njezinu gospodarstvu općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, što je utvrđeno i prijašnjim ispitivanjima u tom smislu.

3.1.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

| (76) | Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (12). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (13). |
| --- | --- |

(76)

Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (12). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (13).

12

13

| (77) | Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (14). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (14). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

14

| (78) | Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (15). Kineska tijela primjenjuju razne intervencionističke gospodarske instrumente kao što su sustav industrijskog planiranja i financijski sustav te druga sredstva kojima država djeluje na tržištu i utječe na njega, primjerice javna ulaganja i javne nabave. |
| --- | --- |

(78)

Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (15). Kineska tijela primjenjuju razne intervencionističke gospodarske instrumente kao što su sustav industrijskog planiranja i financijski sustav te druga sredstva kojima država djeluje na tržištu i utječe na njega, primjerice javna ulaganja i javne nabave.

15

| (79) | Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Pojedini planovi još sadržavaju izričite proizvodne ciljeve koji su bili uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.5. u nastavku) (16). |
| --- | --- |

(79)

Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Pojedini planovi još sadržavaju izričite proizvodne ciljeve koji su bili uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.5. u nastavku) (16).

16

| (80) | Drugo, kad je riječ o raspodjeli financijskih sredstava, u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.1.1.8. u nastavku) (17). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (18). |
| --- | --- |

(80)

Drugo, kad je riječ o raspodjeli financijskih sredstava, u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.1.1.8. u nastavku) (17). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (18).

17

18

| (81) | Treće, kad je riječ o korištenju različitih državnih i regulatornih instrumenata, intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (19). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (20). |
| --- | --- |

(81)

Treće, kad je riječ o korištenju različitih državnih i regulatornih instrumenata, intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (19). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (20).

19

20

| (82) | Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču brojne raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (21). |
| --- | --- |

(82)

Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču brojne raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (21).

21

3.1.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

| (83) | Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u. |
| --- | --- |

(83)

Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u.

| (84) | Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (22). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (23). Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole ili utjecaja nad poduzećima u sektoru KOV-ova dodatno su analizirani u odjeljcima 3.1.1.4. i 3.1.1.5. u nastavku. |
| --- | --- |

(84)

Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (22). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (23). Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole ili utjecaja nad poduzećima u sektoru KOV-ova dodatno su analizirani u odjeljcima 3.1.1.4. i 3.1.1.5. u nastavku.

22

23

| (85) | Konkretno, u lancu vrijednosti KOV-ova kineska vlada posjeduje udjele u mnogim društvima, od kojih neke i kontrolira. |
| --- | --- |

(85)

Konkretno, u lancu vrijednosti KOV-ova kineska vlada posjeduje udjele u mnogim društvima, od kojih neke i kontrolira.

| (86) | Komisija je utvrdila da postoji barem jedan veliki proizvođač KOV-ova – FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (FTT) (24) – koji priznaje da ga u potpunosti kontrolira Komisija Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državnom imovinom (SASAC) (25), dakle državno tijelo. FTT ne samo da je pod državnom kontrolom nego ima i većinsko vlasništvo nad drugim proizvođačima KOV-ova, kao što su Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Utvrđeno je da je još jedan proizvođač KOV-ova – Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – isto tako pod kontrolom FTT-a, odnosno i njega kontrolira država. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je utvrdila da postoji barem jedan veliki proizvođač KOV-ova – FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (FTT) (24) – koji priznaje da ga u potpunosti kontrolira Komisija Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državnom imovinom (SASAC) (25), dakle državno tijelo. FTT ne samo da je pod državnom kontrolom nego ima i većinsko vlasništvo nad drugim proizvođačima KOV-ova, kao što su Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Utvrđeno je da je još jedan proizvođač KOV-ova – Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – isto tako pod kontrolom FTT-a, odnosno i njega kontrolira država.

24

25

| (87) | Osim društava pod izravnom kontrolom, kineska vlada utječe i na društva u privatnom vlasništvu u NRK-u. Kako je potvrdio jedan od proizvođača izvoznika u uzorku tijekom ispitnog postupka, utvrđeno je i da je država, izravno ili neizravno (npr. preko različitih subjekata povezanih s državom kao što su Narodna banka Kine, Industrijska i komercijalna banka Kine, Poljoprivredna banka Kine, Kineska razvojna banka, Changshu City Development Investment Co. ili Šangajski fond za financijski razvoj i ulaganja) drži udjele u brojnim društvima koja proizvode KOV-ove. Valja napomenuti da se među potonjima ističe Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) jer je to društvo u 39-postotnom vlasništvu ulagačâ pod kontrolom države (26). To je društvo velik domaći proizvođač i velik izvoznik predmetnog proizvoda u EU. |
| --- | --- |

(87)

Osim društava pod izravnom kontrolom, kineska vlada utječe i na društva u privatnom vlasništvu u NRK-u. Kako je potvrdio jedan od proizvođača izvoznika u uzorku tijekom ispitnog postupka, utvrđeno je i da je država, izravno ili neizravno (npr. preko različitih subjekata povezanih s državom kao što su Narodna banka Kine, Industrijska i komercijalna banka Kine, Poljoprivredna banka Kine, Kineska razvojna banka, Changshu City Development Investment Co. ili Šangajski fond za financijski razvoj i ulaganja) drži udjele u brojnim društvima koja proizvode KOV-ove. Valja napomenuti da se među potonjima ističe Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) jer je to društvo u 39-postotnom vlasništvu ulagačâ pod kontrolom države (26). To je društvo velik domaći proizvođač i velik izvoznik predmetnog proizvoda u EU.

26

| (88) | Kad je riječ o proizvođačima KOV-ova u privatnom vlasništvu, Komisija je utvrdila i da su u slučaju barem dvaju proizvođača, društava Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) (27) i Hengtong Group, kontrolni (privatni) dioničari bili povezani s KPK-om i obnašali partijske položaje (vidjeti uvodnu izjavu 104.). |
| --- | --- |

(88)

Kad je riječ o proizvođačima KOV-ova u privatnom vlasništvu, Komisija je utvrdila i da su u slučaju barem dvaju proizvođača, društava Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) (27) i Hengtong Group, kontrolni (privatni) dioničari bili povezani s KPK-om i obnašali partijske položaje (vidjeti uvodnu izjavu 104.).

27

| (89) | Kad je riječ o dobavljačima ulaznih elemenata za proizvodnju KOV-ova, jedna od sirovina za proizvodnju KOV-ova je aramidna pređa. U tom je pogledu Komisija utvrdila i znatno uplitanje države u aramidni sektor. Društvo Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) jedan je od ključnih proizvođača aramidnih vlakana u NRK-u (28). Većinski dioničar YTAM-a je društvo Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29) koje je u potpunom vlasništvu Yantai SASAC-a (30), što pak znači da je društvo YTAM pod potpunom kontrolom državnih tijela. Ostali važni proizvođači aramidnih vlakana u NRK-u su Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (društvo kći društva Sinopec Group (32) u državnom vlasništvu) ili poduzeće u državnom vlasništvu Sinochem (33). |
| --- | --- |

(89)

Kad je riječ o dobavljačima ulaznih elemenata za proizvodnju KOV-ova, jedna od sirovina za proizvodnju KOV-ova je aramidna pređa. U tom je pogledu Komisija utvrdila i znatno uplitanje države u aramidni sektor. Društvo Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) jedan je od ključnih proizvođača aramidnih vlakana u NRK-u (28). Većinski dioničar YTAM-a je društvo Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29) koje je u potpunom vlasništvu Yantai SASAC-a (30), što pak znači da je društvo YTAM pod potpunom kontrolom državnih tijela. Ostali važni proizvođači aramidnih vlakana u NRK-u su Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (društvo kći društva Sinopec Group (32) u državnom vlasništvu) ili poduzeće u državnom vlasništvu Sinochem (33).

28

29

30

31

32

33

| (90) | Proizvodnja KOV-ova uključuje i upotrebu kemijskih tvari kao što su: polietilen niske, srednje ili visoke gustoće ili polibutilen tereftalat. Te su tvari kemijski spojevi dobiveni kemijskim postupcima. Različiti kemijski spojevi upotrebljavaju se i za proizvodnju predoblika na početku optičkog vlakna. Stoga se proizvođače tih ulaznih elemenata može smatrati i aktivnim sudionicima kineskog kemijskog sektora. Kad je riječ o tom sektoru, Komisija je na temelju nacionalnih statističkih podataka utvrdila da je 2015. udio poduzeća u državnom vlasništvu u ukupnoj imovini kemijskih poduzeća iznosio 52 % (34). Poduzeća u državnom vlasništvu, posebno ona velika središnja, tradicionalno su dominantna u kemijskoj industriji NRK-a zbog svojeg oligopolskog položaja na uzlaznom tržištu/tržištu sirovina, jednostavnog pristupa sredstvima koja dodjeljuje vlada (financijska sredstva, zajmovi, zemljišta itd.) i snažnog utjecaja na vladino donošenje odluka. U tom je pogledu Komisija konkretno utvrdila da su određeni ključni proizvođači polietilena visoke gustoće u NRK-u, kao što su PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), poduzeća u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(90)

Proizvodnja KOV-ova uključuje i upotrebu kemijskih tvari kao što su: polietilen niske, srednje ili visoke gustoće ili polibutilen tereftalat. Te su tvari kemijski spojevi dobiveni kemijskim postupcima. Različiti kemijski spojevi upotrebljavaju se i za proizvodnju predoblika na početku optičkog vlakna. Stoga se proizvođače tih ulaznih elemenata može smatrati i aktivnim sudionicima kineskog kemijskog sektora. Kad je riječ o tom sektoru, Komisija je na temelju nacionalnih statističkih podataka utvrdila da je 2015. udio poduzeća u državnom vlasništvu u ukupnoj imovini kemijskih poduzeća iznosio 52 % (34). Poduzeća u državnom vlasništvu, posebno ona velika središnja, tradicionalno su dominantna u kemijskoj industriji NRK-a zbog svojeg oligopolskog položaja na uzlaznom tržištu/tržištu sirovina, jednostavnog pristupa sredstvima koja dodjeljuje vlada (financijska sredstva, zajmovi, zemljišta itd.) i snažnog utjecaja na vladino donošenje odluka. U tom je pogledu Komisija konkretno utvrdila da su određeni ključni proizvođači polietilena visoke gustoće u NRK-u, kao što su PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), poduzeća u državnom vlasništvu.

34

35

| (91) | Nadalje, u proizvodnji KOV-ova koriste se određene sirovine od čelika, primjerice određene vrste čelične žice ili čeličnih traka. Kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva u sektoru čelika. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (36). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (37). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (38). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (39). Primjer su nedavnog spajanja proizvođači čelika Baosteel Group Corp. i Wuhan Iron & Steel Group Corp. u 2016., od kojih je tako nastao drugi najveći svjetski proizvođač čelika (40). Glavni su proizvođači nehrđajućeg čelika u državnom vlasništvu, na primjer Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel i Tangshan. |
| --- | --- |

(91)

Nadalje, u proizvodnji KOV-ova koriste se određene sirovine od čelika, primjerice određene vrste čelične žice ili čeličnih traka. Kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva u sektoru čelika. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (36). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (37). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (38). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (39). Primjer su nedavnog spajanja proizvođači čelika Baosteel Group Corp. i Wuhan Iron & Steel Group Corp. u 2016., od kojih je tako nastao drugi najveći svjetski proizvođač čelika (40). Glavni su proizvođači nehrđajućeg čelika u državnom vlasništvu, na primjer Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel i Tangshan.

36

37

38

39

40

| (92) | Proizvođači u vlasništvu ili pod kontrolom države i privatni proizvođači KOV-ova ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima zbog znatnog stupnja državne intervencije u sektorima ulaznih elemenata na tržištu KOV-ova (npr. u sektoru čelika, u kemijskim lancima vrijednosti ili putem državne kontrole nad određenim vodećim poduzećima u proizvodnji aramida) i zbog toga što su, kako je utvrdila Komisija, određeni proizvođači KOV-ova pod kontrolom ili u izravnom ili neizravnom vlasništvu države ili pak pod njezinim utjecajem (npr. zbog prisutnosti KPK-a u korporativnim strukturama), oslanjaju se na potporu države te, u određenim slučajevima, provode ideologiju KPK-a. Javna i privatna poduzeća koja su aktivna u proizvodnji KOV-ova i ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova ujedno se, izravno ili neizravno, politički nadziru i usmjeravaju kako je navedeno u nastavku u odjeljku 3.1.1.5. |
| --- | --- |

(92)

Proizvođači u vlasništvu ili pod kontrolom države i privatni proizvođači KOV-ova ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima zbog znatnog stupnja državne intervencije u sektorima ulaznih elemenata na tržištu KOV-ova (npr. u sektoru čelika, u kemijskim lancima vrijednosti ili putem državne kontrole nad određenim vodećim poduzećima u proizvodnji aramida) i zbog toga što su, kako je utvrdila Komisija, određeni proizvođači KOV-ova pod kontrolom ili u izravnom ili neizravnom vlasništvu države ili pak pod njezinim utjecajem (npr. zbog prisutnosti KPK-a u korporativnim strukturama), oslanjaju se na potporu države te, u određenim slučajevima, provode ideologiju KPK-a. Javna i privatna poduzeća koja su aktivna u proizvodnji KOV-ova i ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova ujedno se, izravno ili neizravno, politički nadziru i usmjeravaju kako je navedeno u nastavku u odjeljku 3.1.1.5.

3.1.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

| (93) | Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (41), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (42)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (43). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (44). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače KOV-ova i dobavljače njihovih ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(93)

Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (41), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (42)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (43). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (44). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače KOV-ova i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

41

42

43

44

| (94) | Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” (45), kojim je dodatno proširena uloga stranačkih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava te nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (46). |
| --- | --- |

(94)

Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” (45), kojim je dodatno proširena uloga stranačkih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava te nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (46).

45

46

| (95) | Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru KOV-ova. |
| --- | --- |

(95)

Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u sektoru KOV-ova.

| (96) | Kao što je već istaknuto, određeni broj proizvođača KOV-ova u vlasništvu je ili pod kontrolom države, što joj omogućuje da slobodno utječe na cijene i troškove. To uplitanje dodatno povećava i snažna prisutnost i utjecaj KPK-a u tim društvima. |
| --- | --- |

(96)

Kao što je već istaknuto, određeni broj proizvođača KOV-ova u vlasništvu je ili pod kontrolom države, što joj omogućuje da slobodno utječe na cijene i troškove. To uplitanje dodatno povećava i snažna prisutnost i utjecaj KPK-a u tim društvima.

| (97) | Komisija je, primjerice, utvrdila da društvo China Information and Communication Technology Group, kojoj pripada proizvođač izvoznik FTT, na svojim internetskim stranicama navodi: „Slijediti vodstvo Partije ta jačanje izgradnje Partije predstavljaju ‚srce i dušu’ poduzećâ u državnom vlasništvu. Od osnutka društva China Information and Communication Technology Group (China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.), partijski odbor društva u potpunosti je proveo duh 18. nacionalnog kongresa, 19. nacionalnog kongresa, COUPURE PARAGRAPHE prethodnih plenarnih sjednica Partije te duh Nacionalne konferencije o izgradnji Partije u poduzećima u državnom vlasništvu te je osigurao da izgradnja Partije i svi vidovi rada poduzeća slijede Xi Jinpingovu teoriju novog doba socijalizma s kineskim obilježjima. Uspostaviti ‚četiri svijesti’, ojačati ‚četiri povjerenja’, odlučno postići ‚dvije zaštitne mjere’, temeljito provesti opće zahtjeve za izgradnju Partije u novom dobu, posvećivati posebnu pozornost glavnim odgovornostima partijske uprave te u potpunosti uključiti partijski odbor društva u korporativno upravljanje kako bi imao vodstvo i ‚davao smjernice te osigurao cjelovito upravljanje i provedbu’ te kontinuirano promicao ‚dvostruku integraciju i dvostruku promidžbu’ izgradnje Partije s proizvodnjom i poslovanjem.” (47) |
| --- | --- |

(97)

Komisija je, primjerice, utvrdila da društvo China Information and Communication Technology Group, kojoj pripada proizvođač izvoznik FTT, na svojim internetskim stranicama navodi: „Slijediti vodstvo Partije ta jačanje izgradnje Partije predstavljaju ‚srce i dušu’ poduzećâ u državnom vlasništvu. Od osnutka društva China Information and Communication Technology Group (China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.), partijski odbor društva u potpunosti je proveo duh 18. nacionalnog kongresa, 19. nacionalnog kongresa, COUPURE PARAGRAPHE prethodnih plenarnih sjednica Partije te duh Nacionalne konferencije o izgradnji Partije u poduzećima u državnom vlasništvu te je osigurao da izgradnja Partije i svi vidovi rada poduzeća slijede Xi Jinpingovu teoriju novog doba socijalizma s kineskim obilježjima. Uspostaviti ‚četiri svijesti’, ojačati ‚četiri povjerenja’, odlučno postići ‚dvije zaštitne mjere’, temeljito provesti opće zahtjeve za izgradnju Partije u novom dobu, posvećivati posebnu pozornost glavnim odgovornostima partijske uprave te u potpunosti uključiti partijski odbor društva u korporativno upravljanje kako bi imao vodstvo i ‚davao smjernice te osigurao cjelovito upravljanje i provedbu’ te kontinuirano promicao ‚dvostruku integraciju i dvostruku promidžbu’ izgradnje Partije s proizvodnjom i poslovanjem.” (47)

47

| (98) | Komisija je utvrdila i da su aktivnosti izgradnje Partije proširene na cijele industrijske zone, kako je navedeno na internetskim stranicama Zone Istočnog jezera za razvoj visokotehnološke industrije u Wuhanu: „Izvješća o konferenciji o radu gradskih državnih poduzeća na izgradnji Partije i o radu okružnog partijskog tajnika (radnog) odbora na izgradnji Partije na lokalnoj razini te o općem duhu konferencije: U društvu Fiberhome Communications Group 7. svibnja 2019. održana je lokalna konferencija za promidžbu rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima Zone za visoku tehnologiju Donghu. Sastanku je prisustvovalo gotovo 30 osoba, između ostalih zamjenik direktora Odjela za organizaciju partijskog radnog odbora Zone za visoku tehnologiju Donghu, Wan Lin i povezani drugovi, kao i osobe zadužene za rukovođenje i vođenje rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima pod centralnom upravom okruga i pod izravnom upravom okruga.” (48) Zona za visoku tehnologiju Donghu (ili Zona Istočnog jezera za razvoj visokotehnološke industrije u Wuhanu) često se naziva i „Optička dolina” (49) zbog težišta na proizvodnji optoelektronike, uključujući KOV-ove. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je utvrdila i da su aktivnosti izgradnje Partije proširene na cijele industrijske zone, kako je navedeno na internetskim stranicama Zone Istočnog jezera za razvoj visokotehnološke industrije u Wuhanu: „Izvješća o konferenciji o radu gradskih državnih poduzeća na izgradnji Partije i o radu okružnog partijskog tajnika (radnog) odbora na izgradnji Partije na lokalnoj razini te o općem duhu konferencije: U društvu Fiberhome Communications Group 7. svibnja 2019. održana je lokalna konferencija za promidžbu rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima Zone za visoku tehnologiju Donghu. Sastanku je prisustvovalo gotovo 30 osoba, između ostalih zamjenik direktora Odjela za organizaciju partijskog radnog odbora Zone za visoku tehnologiju Donghu, Wan Lin i povezani drugovi, kao i osobe zadužene za rukovođenje i vođenje rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima pod centralnom upravom okruga i pod izravnom upravom okruga.” (48) Zona za visoku tehnologiju Donghu (ili Zona Istočnog jezera za razvoj visokotehnološke industrije u Wuhanu) često se naziva i „Optička dolina” (49) zbog težišta na proizvodnji optoelektronike, uključujući KOV-ove.

zvješća o konferenciji o radu gradskih državnih poduzeća na izgradnji Partije i o radu okružnog partijskog tajnika (radnog) odbora na izgradnji Partije na lokalnoj razini te o općem duhu konferencije: U društvu Fiberhome Communications Group 7. svibnja 2019. održana je lokalna konferencija za promidžbu rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima Zone za visoku tehnologiju Donghu. Sastanku je prisustvovalo gotovo 30 osoba, između ostalih zamjenik direktora Odjela za organizaciju partijskog radnog odbora Zone za visoku tehnologiju Donghu, Wan Lin i povezani drugovi, kao i osobe zadužene za rukovođenje i vođenje rada na izgradnji Partije u državnim poduzećima pod centralnom upravom okruga i pod izravnom upravom okruga.

48

49

| (99) | Treba napomenuti da djelatnosti navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi uključuju društvo Fiberhome Group, matično društvo FTT-a. Na internetskim stranicama društva spominje se „potpora vladinim politikama” kao jedan od ključnih elemenata u njegovu odnosu s kineskom vladom (50). Nadalje, kad je riječ o aktivnostima društva na izgradnji Partije, Fiberhome se prikazuje kao model za druga poduzeća: „Društvo Optics Valley Construction organiziralo je 17. svibnja studijski posjet za kadrove i zaposlenike društva Fiberhome Technology Group. Sastojao se od razgledavanja izložbe znanstvenih i tehnoloških postignuća, slušanja stručnih predavanja te praćenja inspekcijskog obilaska glavnog tajnika Xija Jinpinga, u duhu važnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga tijekom njegove inspekcije u Hubeiju [...] Drug Hua Xiaodong, direktor Ureda predsjednika društva Fiberhome Communications, iznio je lokalne i inovativne mjere rada na izgradnji Partije u društvu Fiberhome Technology Group te rezultate izgradnje Partije na internetu, [...] Generalni direktor društva drug Zhou Aiqiang naglasio je da kadrovi i zaposlenici društva moraju spojiti proučavanje i provedbu duha važnih govora glavnog tajnika Xija Jinpinga s duhom zone za visoku tehnologiju i tako promicati visokokvalitetni razvoj Optičke doline.” (51) Kao što je vidljivo iz prethodnog ulomka, cilj aktivnosti izgradnje Partije blisko je povezan s poslovnim razvojem Optičke doline. |
| --- | --- |

(99)

Treba napomenuti da djelatnosti navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi uključuju društvo Fiberhome Group, matično društvo FTT-a. Na internetskim stranicama društva spominje se „potpora vladinim politikama” kao jedan od ključnih elemenata u njegovu odnosu s kineskom vladom (50). Nadalje, kad je riječ o aktivnostima društva na izgradnji Partije, Fiberhome se prikazuje kao model za druga poduzeća: „Društvo Optics Valley Construction organiziralo je 17. svibnja studijski posjet za kadrove i zaposlenike društva Fiberhome Technology Group. Sastojao se od razgledavanja izložbe znanstvenih i tehnoloških postignuća, slušanja stručnih predavanja te praćenja inspekcijskog obilaska glavnog tajnika Xija Jinpinga, u duhu važnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga tijekom njegove inspekcije u Hubeiju [...] Drug Hua Xiaodong, direktor Ureda predsjednika društva Fiberhome Communications, iznio je lokalne i inovativne mjere rada na izgradnji Partije u društvu Fiberhome Technology Group te rezultate izgradnje Partije na internetu, [...] Generalni direktor društva drug Zhou Aiqiang naglasio je da kadrovi i zaposlenici društva moraju spojiti proučavanje i provedbu duha važnih govora glavnog tajnika Xija Jinpinga s duhom zone za visoku tehnologiju i tako promicati visokokvalitetni razvoj Optičke doline.” (51) Kao što je vidljivo iz prethodnog ulomka, cilj aktivnosti izgradnje Partije blisko je povezan s poslovnim razvojem Optičke doline.

50

51

| (100) | Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 94., kineska vlada dodatno proširuje ulogu KPK-a u privatnom sektoru, čime dodatno povećava njezin kapacitet za kontrolu i uplitanje u odluke i poslovanje privatnih društava. Komisija je pronašla više nego dovoljno dokaza o uplitanju države u slučaju proizvođača KOV-ova u privatnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(100)

Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 94., kineska vlada dodatno proširuje ulogu KPK-a u privatnom sektoru, čime dodatno povećava njezin kapacitet za kontrolu i uplitanje u odluke i poslovanje privatnih društava. Komisija je pronašla više nego dovoljno dokaza o uplitanju države u slučaju proizvođača KOV-ova u privatnom vlasništvu.

| (101) | Društvo ZTT pohvalilo se da je društvo od interesa za KPK i nadležna tijela: „ZTT je privukao pozornost Komunističke partije i državnih vođa zbog svojeg razvoja u različitim sektorima. Čelnici na središnjoj, pokrajinskoj i općinskoj razini obišli su ZTT te izrazili odobravanje i ohrabrenje.” (52) Osim toga, na internetskim stranicama društva ističu se aktivnosti i postignuća u izgradnji Partije, kao i interakcija s KPK-om te nadležnim tijelima u tom pogledu. Primjerice, društvo opisuje inspekciju rada društva na izgradnji Partije koju su proveli pokrajinski i općinski državni i partijski čelnici: „Xue Jiping [tajnik partijskog odbora i predsjednik ZTT-a] rekao je da je Zhongtian Technology ključno proizvodno poduzeće u Nantongu te da je današnji razvoj neodvojiv od skrbi i potpore partijskih odbora i državnih čelnika na svim razinama. Dodao je da je partijski odbor društva Zhongtian Technology Group, pod vodstvom više partijske organizacije, pažljivo uspostavio temelje za poticanje uzajamne promidžbe, zajedničkog napretka i obostranog pozitivnog razvoja Partije i samog poduzeća. Istaknuo je dvije posebne prakse koje je Zhongtian Technology sažeo i oblikovao pod partijskom zastavom. Prva je radni sustav napredne duhovne izgradnje inženjera u domovini. [...]; Druga je napredna banka intelektualnog vlasništva za jačanje temeljne konkurentnosti poduzeća uključivanjem glavnih inicijativa članova Partije, čime će se prednosti izgradnje Partije istinski preobraziti u razvojne prednosti, a mudrost Partije i masa će se preobraziti u razvojnu učinkovitost.” (53) Društvo naglašava i važnost partijskih aktivnosti, kao i važnost njihove integracije u poslovanje društva: „Partijskom odboru Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. dodijeljen je počasni naslov Napredne lokalne partijske organizacije pokrajine Jiangsu, čime je to društvo postalo jedino koje je u području Nantonga ostvarilo tu počast. Posljednjih godina, pod vodstvom Xuea Jipinga, nacionalnog radničkog uzora, partijskog tajnika i predsjednika upravnog odbora, partijski odbor društva Zhongtian Technology uvijek se pridržavao vodeće ideologije ‚usmjerenosti na izgradnju Partije u kontekstu razvoja i na promicanje razvoja kroz izgradnju Partije’ te je aktivno istraživao standardizirane i integrirane modele izgradnje Partije, s naglaskom na integraciji rada na izgradnji Partije s proizvodnjom i poslovanjem poduzeća, detaljnim upravljanjem i razvojem kulture.” (54) |
| --- | --- |

(101)

Društvo ZTT pohvalilo se da je društvo od interesa za KPK i nadležna tijela: „ZTT je privukao pozornost Komunističke partije i državnih vođa zbog svojeg razvoja u različitim sektorima. Čelnici na središnjoj, pokrajinskoj i općinskoj razini obišli su ZTT te izrazili odobravanje i ohrabrenje.” (52) Osim toga, na internetskim stranicama društva ističu se aktivnosti i postignuća u izgradnji Partije, kao i interakcija s KPK-om te nadležnim tijelima u tom pogledu. Primjerice, društvo opisuje inspekciju rada društva na izgradnji Partije koju su proveli pokrajinski i općinski državni i partijski čelnici: „Xue Jiping [tajnik partijskog odbora i predsjednik ZTT-a] rekao je da je Zhongtian Technology ključno proizvodno poduzeće u Nantongu te da je današnji razvoj neodvojiv od skrbi i potpore partijskih odbora i državnih čelnika na svim razinama. Dodao je da je partijski odbor društva Zhongtian Technology Group, pod vodstvom više partijske organizacije, pažljivo uspostavio temelje za poticanje uzajamne promidžbe, zajedničkog napretka i obostranog pozitivnog razvoja Partije i samog poduzeća. Istaknuo je dvije posebne prakse koje je Zhongtian Technology sažeo i oblikovao pod partijskom zastavom. Prva je radni sustav napredne duhovne izgradnje inženjera u domovini. [...]; Druga je napredna banka intelektualnog vlasništva za jačanje temeljne konkurentnosti poduzeća uključivanjem glavnih inicijativa članova Partije, čime će se prednosti izgradnje Partije istinski preobraziti u razvojne prednosti, a mudrost Partije i masa će se preobraziti u razvojnu učinkovitost.” (53) Društvo naglašava i važnost partijskih aktivnosti, kao i važnost njihove integracije u poslovanje društva: „Partijskom odboru Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. dodijeljen je počasni naslov Napredne lokalne partijske organizacije pokrajine Jiangsu, čime je to društvo postalo jedino koje je u području Nantonga ostvarilo tu počast. Posljednjih godina, pod vodstvom Xuea Jipinga, nacionalnog radničkog uzora, partijskog tajnika i predsjednika upravnog odbora, partijski odbor društva Zhongtian Technology uvijek se pridržavao vodeće ideologije ‚usmjerenosti na izgradnju Partije u kontekstu razvoja i na promicanje razvoja kroz izgradnju Partije’ te je aktivno istraživao standardizirane i integrirane modele izgradnje Partije, s naglaskom na integraciji rada na izgradnji Partije s proizvodnjom i poslovanjem poduzeća, detaljnim upravljanjem i razvojem kulture.” (54)

52

53

54

| (102) | Komisija je utvrdila i utjecaj KPK-a na drugog proizvođača KOV-ova sa znatnom domaćom proizvodnjom i izvozom predmetnog proizvoda u EU, odnosno Hengtong Group. Društvo, iako je u privatnom vlasništvu, objavljuje financijske izvještaje o ulozi i utjecaju KPK-a, članstva u KPK-u i partijskih odbora unutar društva, kao i o tome kako se društvo u svojim aktivnostima pridržava državnih strategija: „Bez reforme i politike otvaranja, danas ne bi bilo Hengtonga; što se tiče budućeg razvoja Hengtonga, stijeg Partije mora se vijoriti visoko u poduzeću. Cui Genliang, tajnik partijskog odbora i predsjednik upravnog odbora društva Hengtong Group, izjavio je da partijski odbor tog društva nikad nije zaboravio svoju prvotnu namjeru, da stalno ima na umu svoju misiju te da će nastaviti biti ‚crvenim motorom’ partijske izgradnje i rastućom snagom novog kruga razvoja ovog poduzeća te da će nastojati odgovoriti na pitanja koje nameće doba visokokvalitetnog razvoja. U sustavu ‚jedna osoba za dva položaja’, koji istoj osobi omogućuje da bude tajnik Partije i čelnik društva, trenutačno položaje 32 tajnika partijskih ogranaka društva Hengtong Group drže glavni direktori svakog društva, a učinkovitost rada na izgradnji Partije uključena je u ukupnu ocjenu društava kćeri. Partijski odbor društva [Hengtong Group] svake dvije godine održava seminar o izgradnji Partije radi formuliranja plana rada društva na izgradnji Partije kao ‚propisane aktivnosti’ za godišnji rad svakog partijskog ogranka, dok svaki partijski ogranak odabire inovativnu ‚neobveznu aktivnost’, promicanja korporativnog partijskog ogranka s ciljem stvaranja ‚tvrđave’ i ‚borbenog tima’ za izgradnju Partije, osiguravanja da se zaposlenici koji su članovi Partije usredotoče na ostvarivanje počasti, stvaranja posebnih snaga’ društva za izgradnju Partije te oblikovanja paradigme partijske izgradnje unutar društva koja se sastoji od ‚strateških partijskih odbora, ogranaka partijske tvrđave te istaknutih članova Partije [...] Razvoj društva neodvojiv je od pravilnog vodstva Partije. Uvijek moramo biti zahvalni i preuzimati odgovornost, ali i imati bazu u društvu. Partijski odbor društva Hengtong Group uveo je veliku odgovornost pomnog praćenja nacionalne razvojne strategije te smatra da je rad na izgradnji Partije način da se ostvari bliska integracija korporativnog razvoja i nacionalne strategije te da se iskoriste važne prilike za rast i jačanje.” (55) |
| --- | --- |

(102)

Komisija je utvrdila i utjecaj KPK-a na drugog proizvođača KOV-ova sa znatnom domaćom proizvodnjom i izvozom predmetnog proizvoda u EU, odnosno Hengtong Group. Društvo, iako je u privatnom vlasništvu, objavljuje financijske izvještaje o ulozi i utjecaju KPK-a, članstva u KPK-u i partijskih odbora unutar društva, kao i o tome kako se društvo u svojim aktivnostima pridržava državnih strategija: „Bez reforme i politike otvaranja, danas ne bi bilo Hengtonga; što se tiče budućeg razvoja Hengtonga, stijeg Partije mora se vijoriti visoko u poduzeću. Cui Genliang, tajnik partijskog odbora i predsjednik upravnog odbora društva Hengtong Group, izjavio je da partijski odbor tog društva nikad nije zaboravio svoju prvotnu namjeru, da stalno ima na umu svoju misiju te da će nastaviti biti ‚crvenim motorom’ partijske izgradnje i rastućom snagom novog kruga razvoja ovog poduzeća te da će nastojati odgovoriti na pitanja koje nameće doba visokokvalitetnog razvoja. U sustavu ‚jedna osoba za dva položaja’, koji istoj osobi omogućuje da bude tajnik Partije i čelnik društva, trenutačno položaje 32 tajnika partijskih ogranaka društva Hengtong Group drže glavni direktori svakog društva, a učinkovitost rada na izgradnji Partije uključena je u ukupnu ocjenu društava kćeri. Partijski odbor društva [Hengtong Group] svake dvije godine održava seminar o izgradnji Partije radi formuliranja plana rada društva na izgradnji Partije kao ‚propisane aktivnosti’ za godišnji rad svakog partijskog ogranka, dok svaki partijski ogranak odabire inovativnu ‚neobveznu aktivnost’, promicanja korporativnog partijskog ogranka s ciljem stvaranja ‚tvrđave’ i ‚borbenog tima’ za izgradnju Partije, osiguravanja da se zaposlenici koji su članovi Partije usredotoče na ostvarivanje počasti, stvaranja posebnih snaga’ društva za izgradnju Partije te oblikovanja paradigme partijske izgradnje unutar društva koja se sastoji od ‚strateških partijskih odbora, ogranaka partijske tvrđave te istaknutih članova Partije [...] Razvoj društva neodvojiv je od pravilnog vodstva Partije. Uvijek moramo biti zahvalni i preuzimati odgovornost, ali i imati bazu u društvu. Partijski odbor društva Hengtong Group uveo je veliku odgovornost pomnog praćenja nacionalne razvojne strategije te smatra da je rad na izgradnji Partije način da se ostvari bliska integracija korporativnog razvoja i nacionalne strategije te da se iskoriste važne prilike za rast i jačanje.” (55)

55

| (103) | Nadalje, Komisija je utvrdila da je i društvo YOFC u privatnom vlasništvu podložno utjecaju države, posebno putem uloge KPK-a u poslovanju društva. Potvrda takve interakcije nalazi se na internetskoj stranici društva u opisu događanja prigodom proslave 97. godišnjice osnivanja KPK-a: „Na sastanku je drug Ma Jie, tajnik partijskog odbora i predsjednik YOFC-a, iznio važno izvješće. Tajnik Ma Jie cjelovito je sažeo rad društva na izgradnji Partije i uvjete poslovanja tijekom prošle godine te je iznio radne zahtjeve za budućnost. Istaknuo je: prošle je godine, pod pravilnim vodstvom organizacija više razine, u skladu s ukupnim angažmanom i zahtjevima partijskog radnog odbora Zone za visoku tehnologiju Donghu, partijski odbor društva pozorno proučio i primijenio duh 19. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine i usredotočio se na opći razvoj YOFC-a. U izvješću je tajnik Ma Jie analizirao i izazove s kojima se YOFC suočavao 2018. i zatražio od svih članova Partije da djelotvorno provedu pet strateških mjera društva kako bi se ubrzali transformacija i razvoj društva. [...] Zatražio je: Vođeni duhom izvješća 19. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine i prigodom 30. obljetnice YOFC-a, dat ćemo novi doprinos novoj budućnosti društva, stvoriti nove razloge za ponos.” (56) Godinu dana poslije, u povodu 98. obljetnice KPK-a, YOFC je izvijestio i da je 2019. „partijskom odboru YOFC-a dodijeljen počasni naziv Napredne partijske organizacije Zone za visoku tehnologiju Donghu.” Na istom je događanju predsjednik i tajnik Ma Jie „pozvao sve članove Partije da visoko podignu veliki stijeg socijalizma s kineskim obilježjima i čvrsto uspostave ‚četiri svijesti’, da ojačaju ‚četiri samopouzdanja’, provode ‚dva održavanja’, uče na primjerima i ugledaju se u napredne, vrijedno obavljaju dužnosti, nasljeđuju i prenose pionirski i inovativni duh revolucionara i naprednih uzora koji vlada u starijem naraštaju, u cijelosti uključuju lokalne partijske ogranke kao borbenu tvrđavu, kao i pionirske i uzorne članove Partije, teže punom ostvarenju poslovnih ciljeva YOFC-a za 2019. te da izvanredna postignuća predstave kao dar za 98. obljetnicu osnutka Komunističke partije Kine te za 70. obljetnicu osnutka Narodne Republike Kine!” (57) |
| --- | --- |

(103)

Nadalje, Komisija je utvrdila da je i društvo YOFC u privatnom vlasništvu podložno utjecaju države, posebno putem uloge KPK-a u poslovanju društva. Potvrda takve interakcije nalazi se na internetskoj stranici društva u opisu događanja prigodom proslave 97. godišnjice osnivanja KPK-a: „Na sastanku je drug Ma Jie, tajnik partijskog odbora i predsjednik YOFC-a, iznio važno izvješće. Tajnik Ma Jie cjelovito je sažeo rad društva na izgradnji Partije i uvjete poslovanja tijekom prošle godine te je iznio radne zahtjeve za budućnost. Istaknuo je: prošle je godine, pod pravilnim vodstvom organizacija više razine, u skladu s ukupnim angažmanom i zahtjevima partijskog radnog odbora Zone za visoku tehnologiju Donghu, partijski odbor društva pozorno proučio i primijenio duh 19. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine i usredotočio se na opći razvoj YOFC-a. U izvješću je tajnik Ma Jie analizirao i izazove s kojima se YOFC suočavao 2018. i zatražio od svih članova Partije da djelotvorno provedu pet strateških mjera društva kako bi se ubrzali transformacija i razvoj društva. [...] Zatražio je: Vođeni duhom izvješća 19. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine i prigodom 30. obljetnice YOFC-a, dat ćemo novi doprinos novoj budućnosti društva, stvoriti nove razloge za ponos.” (56) Godinu dana poslije, u povodu 98. obljetnice KPK-a, YOFC je izvijestio i da je 2019. „partijskom odboru YOFC-a dodijeljen počasni naziv Napredne partijske organizacije Zone za visoku tehnologiju Donghu.” Na istom je događanju predsjednik i tajnik Ma Jie „pozvao sve članove Partije da visoko podignu veliki stijeg socijalizma s kineskim obilježjima i čvrsto uspostave ‚četiri svijesti’, da ojačaju ‚četiri samopouzdanja’, provode ‚dva održavanja’, uče na primjerima i ugledaju se u napredne, vrijedno obavljaju dužnosti, nasljeđuju i prenose pionirski i inovativni duh revolucionara i naprednih uzora koji vlada u starijem naraštaju, u cijelosti uključuju lokalne partijske ogranke kao borbenu tvrđavu, kao i pionirske i uzorne članove Partije, teže punom ostvarenju poslovnih ciljeva YOFC-a za 2019. te da izvanredna postignuća predstave kao dar za 98. obljetnicu osnutka Komunističke partije Kine te za 70. obljetnicu osnutka Narodne Republike Kine!” (57)

56

57

| (104) | Kadrovi u strukturama KPK-a usto se preklapaju s kadrovima u upravljačkim tijelima brojnih vodećih proizvođača KOV-ova. Komisija je utvrdila da je predsjednik i većinski dioničar ZTT-a Xue Jiping član KPK-a i tajnik partijskog odbora (58). U slučaju FTT-a, još jednog velikog proizvođača KOV-ova, predsjednik upravnog odbora Lu Guoqing član je KPK-a (59), dok dva druga najviša rukovoditelja obnašaju i položaj tajnika i zamjenika tajnika partijskog odbora (60). Kao što je prethodno dokazano u uvodnoj izjavi 102., većinski dioničar proizvođača KOV-ova u privatnom vlasništvu društva Hengtong Group Cui Genliang nije samo predsjednik upravnog odbora nego i tajnik partijskog odbora. Bio je i predstavnik 12. i 13. nacionalnog narodnog kongresa (61). Nadalje, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 103., predsjednik upravnog odbora YOFC-a Ma Jie obnaša dužnost tajnika partijskog odbora i član je KPK-a (62). |
| --- | --- |

(104)

Kadrovi u strukturama KPK-a usto se preklapaju s kadrovima u upravljačkim tijelima brojnih vodećih proizvođača KOV-ova. Komisija je utvrdila da je predsjednik i većinski dioničar ZTT-a Xue Jiping član KPK-a i tajnik partijskog odbora (58). U slučaju FTT-a, još jednog velikog proizvođača KOV-ova, predsjednik upravnog odbora Lu Guoqing član je KPK-a (59), dok dva druga najviša rukovoditelja obnašaju i položaj tajnika i zamjenika tajnika partijskog odbora (60). Kao što je prethodno dokazano u uvodnoj izjavi 102., većinski dioničar proizvođača KOV-ova u privatnom vlasništvu društva Hengtong Group Cui Genliang nije samo predsjednik upravnog odbora nego i tajnik partijskog odbora. Bio je i predstavnik 12. i 13. nacionalnog narodnog kongresa (61). Nadalje, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 103., predsjednik upravnog odbora YOFC-a Ma Jie obnaša dužnost tajnika partijskog odbora i član je KPK-a (62).

58

59

60

61

62

| (105) | Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (63). Stoga prisutnost države u poduzećima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru KOV-ova i u drugim povezanim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućavaju kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove. |
| --- | --- |

(105)

Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.1.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (63). Stoga prisutnost države u poduzećima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru KOV-ova i u drugim povezanim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućavaju kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

63

3.1.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

| (106) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito dodjeljuju sektorima za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (64). |
| --- | --- |

(106)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito dodjeljuju sektorima za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (64).

64

| (107) | Kineska vlada smatra opremu za KOV-ove ključnim proizvodom, kako je navedeno u javnim dokumentima o politikama i popisima (65). Takva je kategorizacija veoma važna jer zbog nje određeni sektori mogu biti obuhvaćeni nizom posebnih politika i mjera potpore osmišljenih za poticanje razvoja u svakom sektoru (66). Budući da su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža, KOV-ovi su najvažniji element za uvođenje optičke mreže i širokopojasnog interneta. Razvoj potonjeg u NRK-u reguliran je brojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se izdaju na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te su međusobno povezani. Primjeri takvih ključnih dokumenata o politikama na središnjoj razini uključuju: 13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.) (67) i popratni 13. petogodišnji plan za strateške industrije u nastajanju (68), plan Made in China 2025 (69), plan Internet Plus (70), strategiju Broadband China (71), Smjernice Ureda za opće poslove Državnog vijeća o ubrzanju izgradnje širokopojasne mreže velike brzine i promoviranju nižih tarifa za bržu internetsku vezu (72) ili Trogodišnji akcijski plan za projekte izgradnje glavne informacijske infrastrukture (73). Te odredbe politika na središnjoj razini odražavaju se i na niže razine, primjerice Akcijski plan Internet Plus pokrajine Guangdong (2015.–2020.) (74). U vezi s tim, planski dokumenti izdani na nižoj razini koji se odnose na druge sektore, primjerice 13. petogodišnji plan za petrokemijsku industriju pokrajine Hebei (75), mogu biti povezani s razvojem interneta kao smjernice politike, osobito kad je riječ o provedbi plana Internet Plus. |
| --- | --- |

(107)

Kineska vlada smatra opremu za KOV-ove ključnim proizvodom, kako je navedeno u javnim dokumentima o politikama i popisima (65). Takva je kategorizacija veoma važna jer zbog nje određeni sektori mogu biti obuhvaćeni nizom posebnih politika i mjera potpore osmišljenih za poticanje razvoja u svakom sektoru (66). Budući da su ključna sastavnica infrastrukture internetskih mreža, KOV-ovi su najvažniji element za uvođenje optičke mreže i širokopojasnog interneta. Razvoj potonjeg u NRK-u reguliran je brojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se izdaju na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te su međusobno povezani. Primjeri takvih ključnih dokumenata o politikama na središnjoj razini uključuju: 13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.) (67) i popratni 13. petogodišnji plan za strateške industrije u nastajanju (68), plan Made in China 2025 (69), plan Internet Plus (70), strategiju Broadband China (71), Smjernice Ureda za opće poslove Državnog vijeća o ubrzanju izgradnje širokopojasne mreže velike brzine i promoviranju nižih tarifa za bržu internetsku vezu (72) ili Trogodišnji akcijski plan za projekte izgradnje glavne informacijske infrastrukture (73). Te odredbe politika na središnjoj razini odražavaju se i na niže razine, primjerice Akcijski plan Internet Plus pokrajine Guangdong (2015.–2020.) (74). U vezi s tim, planski dokumenti izdani na nižoj razini koji se odnose na druge sektore, primjerice 13. petogodišnji plan za petrokemijsku industriju pokrajine Hebei (75), mogu biti povezani s razvojem interneta kao smjernice politike, osobito kad je riječ o provedbi plana Internet Plus.

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

| (108) | Prethodno navedene politike temelj su usmjerenosti države na razvoj optičkih mreža i infrastrukture, pa stoga i tržišta KOV-ova kao i povezane državne potpore. Nadalje, provedba tih politika potpomognuta je i usko povezana s provedbom nadređenih politika, kao što je razvoj informacijske industrije (relevantni dokument: „Smjernice za razvoj informacijske industrije” koje su izradili Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija (MIIT) i Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC)), industrije velikih količina podataka (relevantni dokument: „Plan razvoja sektora velikih količina podataka (2016.–2020.)” koji je izradio MIIT), računalstva u oblaku (relevantni dokument: „Trogodišnji akcijski plan za razvoj računalstva u oblaku (2017.–2019.)” koji je izradio MIIT) ili interneta stvari (relevantni dokument: „Obavijest Glavnog ureda MIIT-a o sveobuhvatnom promicanju izgradnje i razvoja pokretnog interneta stvari”) (76). Drugim riječima, KOV-ovi su za kinesku vladu proizvod od iznimne važnosti u izgradnji mreža i infrastrukture za cijele slojeve ključnih područja povezivosti i digitalne politike koje razvija i nadzire država. Na temelju dokumenata o politikama navedenima u uvodnim izjavama 107. i 108., kineska vlada intervenira kako bi provela povezane politike i upliće se u slobodno djelovanje tržišnih sila u sektoru KOV-ova, osobito promicanjem i podupiranjem tog sektora na različite načine. |
| --- | --- |

(108)

Prethodno navedene politike temelj su usmjerenosti države na razvoj optičkih mreža i infrastrukture, pa stoga i tržišta KOV-ova kao i povezane državne potpore. Nadalje, provedba tih politika potpomognuta je i usko povezana s provedbom nadređenih politika, kao što je razvoj informacijske industrije (relevantni dokument: „Smjernice za razvoj informacijske industrije” koje su izradili Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija (MIIT) i Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC)), industrije velikih količina podataka (relevantni dokument: „Plan razvoja sektora velikih količina podataka (2016.–2020.)” koji je izradio MIIT), računalstva u oblaku (relevantni dokument: „Trogodišnji akcijski plan za razvoj računalstva u oblaku (2017.–2019.)” koji je izradio MIIT) ili interneta stvari (relevantni dokument: „Obavijest Glavnog ureda MIIT-a o sveobuhvatnom promicanju izgradnje i razvoja pokretnog interneta stvari”) (76). Drugim riječima, KOV-ovi su za kinesku vladu proizvod od iznimne važnosti u izgradnji mreža i infrastrukture za cijele slojeve ključnih područja povezivosti i digitalne politike koje razvija i nadzire država. Na temelju dokumenata o politikama navedenima u uvodnim izjavama 107. i 108., kineska vlada intervenira kako bi provela povezane politike i upliće se u slobodno djelovanje tržišnih sila u sektoru KOV-ova, osobito promicanjem i podupiranjem tog sektora na različite načine.

76

| (109) | Kineska vlada usmjerava razvoj sektora KOV-ova u skladu sa širokim rasponom alata. Komisija je pronašla dokaze o konkretnim projektima i uspostavljenim državnim fondovima za usmjeravanje ulaganja i industrijskim zonama, što je odraz raspona potpore javnih tijela proizvođačima KOV-ova i njihovom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

(109)

Kineska vlada usmjerava razvoj sektora KOV-ova u skladu sa širokim rasponom alata. Komisija je pronašla dokaze o konkretnim projektima i uspostavljenim državnim fondovima za usmjeravanje ulaganja i industrijskim zonama, što je odraz raspona potpore javnih tijela proizvođačima KOV-ova i njihovom lancu vrijednosti.

| (110) | O primjeru potpore sektoru KOV-ova projektom izgradnje kapaciteta u pokrajini Shandong uz pomoć lokalnog fonda za usmjeravanje ulaganja i aktivnosti lokalnih vlasti svjedoči društvo koje je sudjelovalo u tom projektu: „Ukupno ulaganje u prvoj fazi projekta iznosi 1,8 milijardi RMB i obuhvaća izgradnju šest strojeva za izvlačenje i 12 linija za proizvodnju optičkih vlakana, čime je postignut bitan napredak u industriji optičkih vlakana u pokrajini Shandong. [...] Sudjelovanje državnih investicijskih fondova omogućilo je poduzećima da smanje troškove financiranja i poboljšaju odnos financijske solidnosti i sigurnosti, odredilo smjer preobrazbe poslovnih koncepata i osiguralo poboljšanja.” (77) Drugi izvor potvrđuje da je cilj projekta provedba sveobuhvatnih državnih politika, kao što su one navedene u uvodnim izjavama od 106. do 108., koje se pak oslanjaju na optička vlakna: „Za razvoj interneta nužni su alati za brzi prijenos, a oni su pak izrađeni od kvalitetnih optičkih vlakana. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. visokotehnološko je društvo osnovano za provedbu nacionalne strategije za gospodarski razvoj temeljen na informacijama Made in China 2025 te za potrebe nacionalnih ključnih projekata kao što su projekti Big Data, Internet Plus i Digital China. Optičko vlakno, materijal u koji je utkan ‚gen’ znanosti i tehnologije, u Zaozhuangu je uhvatilo korijen i napreduje.” (78) |
| --- | --- |

(110)

O primjeru potpore sektoru KOV-ova projektom izgradnje kapaciteta u pokrajini Shandong uz pomoć lokalnog fonda za usmjeravanje ulaganja i aktivnosti lokalnih vlasti svjedoči društvo koje je sudjelovalo u tom projektu: „Ukupno ulaganje u prvoj fazi projekta iznosi 1,8 milijardi RMB i obuhvaća izgradnju šest strojeva za izvlačenje i 12 linija za proizvodnju optičkih vlakana, čime je postignut bitan napredak u industriji optičkih vlakana u pokrajini Shandong. [...] Sudjelovanje državnih investicijskih fondova omogućilo je poduzećima da smanje troškove financiranja i poboljšaju odnos financijske solidnosti i sigurnosti, odredilo smjer preobrazbe poslovnih koncepata i osiguralo poboljšanja.” (77) Drugi izvor potvrđuje da je cilj projekta provedba sveobuhvatnih državnih politika, kao što su one navedene u uvodnim izjavama od 106. do 108., koje se pak oslanjaju na optička vlakna: „Za razvoj interneta nužni su alati za brzi prijenos, a oni su pak izrađeni od kvalitetnih optičkih vlakana. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. visokotehnološko je društvo osnovano za provedbu nacionalne strategije za gospodarski razvoj temeljen na informacijama Made in China 2025 te za potrebe nacionalnih ključnih projekata kao što su projekti Big Data, Internet Plus i Digital China. Optičko vlakno, materijal u koji je utkan ‚gen’ znanosti i tehnologije, u Zaozhuangu je uhvatilo korijen i napreduje.” (78)

77

78

| (111) | Komisija je utvrdila i da je u gradu Suzhouu osnovan općinski fond vrijednosti do milijarde RMB koji je stavljen na raspolaganje kako bi se ublažio financijski pritisak zbog poslovnih poteškoća jednog od proizvođača KOV-ova, društva Tongding Interconnection Information. Fond je još namijenjen i za pomoć poduzećima pri uvrštavanju na burzu (79). |
| --- | --- |

(111)

Komisija je utvrdila i da je u gradu Suzhouu osnovan općinski fond vrijednosti do milijarde RMB koji je stavljen na raspolaganje kako bi se ublažio financijski pritisak zbog poslovnih poteškoća jednog od proizvođača KOV-ova, društva Tongding Interconnection Information. Fond je još namijenjen i za pomoć poduzećima pri uvrštavanju na burzu (79).

79

| (112) | Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 98., Komisija je utvrdila da je jedna od posebnih industrijskih razvojnih zona koje podupire kineska vlada, Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu, bila glavno mjesto proizvodnje KOV-ova. Kao jedna od „nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije” i „nacionalnih zona za demonstraciju autohtonih inovacija” koje je odobrilo Državno vijeće, postala je centar optoelektroničke industrije u NRK-u (naziva se i „Optička dolina Kine” – vidjeti uvodnu izjavu 98.). Proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora (80). |
| --- | --- |

(112)

Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 98., Komisija je utvrdila da je jedna od posebnih industrijskih razvojnih zona koje podupire kineska vlada, Zona Istočnog jezera za razvoj industrije novih tehnologija u Wuhanu, bila glavno mjesto proizvodnje KOV-ova. Kao jedna od „nacionalnih zona za razvoj visokotehnološke industrije” i „nacionalnih zona za demonstraciju autohtonih inovacija” koje je odobrilo Državno vijeće, postala je centar optoelektroničke industrije u NRK-u (naziva se i „Optička dolina Kine” – vidjeti uvodnu izjavu 98.). Proizvođači KOV-ova koji posluju u toj zoni primaju različite oblike poticaja i državnih potpora (80).

80

| (113) | Nadalje, među instrumentima kojima kineska vlada upravlja razvojem sektora KOV-ova su i izravne državne subvencije. U godišnjem izvješću proizvođača izvoznika FTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo potkraj 2019. imalo 393,8 milijuna RMB odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i 45,8 milijuna RMB vladinih subvencija kao „drugi prihod” (81). U godišnjem izvješću proizvođača izvoznika ZTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo imalo 150,3 milijuna RMB odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i da je do kraja 2019. primilo 361,1 milijun RMB vladinih subvencija povezanih sa svakodnevnim aktivnostima društva (82). Nadalje, u godišnjem izvješću za 2019. proizvođača KOV-ova, društva Hengtong Group, potvrđuje se da su odgođeni prihodi društva koji se sastoje od vladinih subvencija iznosili 81,8 milijuna RMB, a subvencije za koje se navodi da su povezane sa svakodnevnim aktivnostima društva 2019. su iznosile 268,3 milijuna RMB (83). |
| --- | --- |

(113)

Nadalje, među instrumentima kojima kineska vlada upravlja razvojem sektora KOV-ova su i izravne državne subvencije. U godišnjem izvješću proizvođača izvoznika FTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo potkraj 2019. imalo 393,8 milijuna RMB odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i 45,8 milijuna RMB vladinih subvencija kao „drugi prihod” (81). U godišnjem izvješću proizvođača izvoznika ZTT-a za 2019. potvrđuje se da je društvo imalo 150,3 milijuna RMB odgođenih prihoda u vladinim subvencijama i da je do kraja 2019. primilo 361,1 milijun RMB vladinih subvencija povezanih sa svakodnevnim aktivnostima društva (82). Nadalje, u godišnjem izvješću za 2019. proizvođača KOV-ova, društva Hengtong Group, potvrđuje se da su odgođeni prihodi društva koji se sastoje od vladinih subvencija iznosili 81,8 milijuna RMB, a subvencije za koje se navodi da su povezane sa svakodnevnim aktivnostima društva 2019. su iznosile 268,3 milijuna RMB (83).

81

82

83

| (114) | Kad je riječ o ulaznim elementima u proizvodnji KOV-ova, Komisija je utvrdila da je kineska vlada u Katalogu smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju (84) kategorizirala aramid, kemijski dobiveno sintetičko vlakno i ulazni element za proizvodnju KOV-ova, kao ključni proizvod, slično kao i optička vlakna (vidjeti uvodnu izjavu 107.). Zbog te je kategorizacije ta sirovina stavljena u središte različitih politika kineske vlade. Kao posljedica toga, aramid je u NRK-u obuhvaćen planskim dokumentima kao što je Provedbeni plan za transformaciju i modernizaciju industrije proizvodnje kemijskih vlakana (2017.–2020.) (Provedbeni plan), u kojem se ističe kao ključni element za ubrzanje razvoja (85). Utvrđeno je da je aramid obuhvaćen i barem jednim dodatnim planskim dokumentom, Planom promicanja razvoja industrije novih materijala u pokrajini Hebei iz 2016., kojim se relevantni dionici potiču na znatno brži razvoj aramidnih vlakana u okviru nacionalnog programa Torch za Handan (86). |
| --- | --- |

(114)

Kad je riječ o ulaznim elementima u proizvodnji KOV-ova, Komisija je utvrdila da je kineska vlada u Katalogu smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju (84) kategorizirala aramid, kemijski dobiveno sintetičko vlakno i ulazni element za proizvodnju KOV-ova, kao ključni proizvod, slično kao i optička vlakna (vidjeti uvodnu izjavu 107.). Zbog te je kategorizacije ta sirovina stavljena u središte različitih politika kineske vlade. Kao posljedica toga, aramid je u NRK-u obuhvaćen planskim dokumentima kao što je Provedbeni plan za transformaciju i modernizaciju industrije proizvodnje kemijskih vlakana (2017.–2020.) (Provedbeni plan), u kojem se ističe kao ključni element za ubrzanje razvoja (85). Utvrđeno je da je aramid obuhvaćen i barem jednim dodatnim planskim dokumentom, Planom promicanja razvoja industrije novih materijala u pokrajini Hebei iz 2016., kojim se relevantni dionici potiču na znatno brži razvoj aramidnih vlakana u okviru nacionalnog programa Torch za Handan (86).

84

85

86

| (115) | U širem smislu, kemijska vlakna podliježu ne samo državnim propisima i politikama upravljanja tržištem na središnjoj razini (primjerice u okviru Provedbenog plana) nego i planskim dokumentima na nižim razinama, kao što je Akcijski plan za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang, u kojem je industrija kemijskih vlakana navedena kao jedna od deset ključnih industrija koje podliježu posebnom političkom upravljanju (87), ili 13. petogodišnji plan za razvoj kemijske industrije u pokrajini Jiangsu (2016.–2020.). U odredbama potonjeg dokumenta koje se odnose na nove kemijske materijale naglasak je stavljen na potporu razvoju i industrijalizaciji primjena s visokom dodanom vrijednosti na kraju proizvodnog lanca kao što su vlakna visokih performansi, koja mogu obuhvaćati vlakna za proizvodnju KOV-ova. U tom pogledu potonjim se planom upućuje industrija da smanji troškove proizvodnje i „razriješi uska grla u nabavi glavnih pomoćnih materijala na početku proizvodnog lanca” (88). |
| --- | --- |

(115)

U širem smislu, kemijska vlakna podliježu ne samo državnim propisima i politikama upravljanja tržištem na središnjoj razini (primjerice u okviru Provedbenog plana) nego i planskim dokumentima na nižim razinama, kao što je Akcijski plan za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang, u kojem je industrija kemijskih vlakana navedena kao jedna od deset ključnih industrija koje podliježu posebnom političkom upravljanju (87), ili 13. petogodišnji plan za razvoj kemijske industrije u pokrajini Jiangsu (2016.–2020.). U odredbama potonjeg dokumenta koje se odnose na nove kemijske materijale naglasak je stavljen na potporu razvoju i industrijalizaciji primjena s visokom dodanom vrijednosti na kraju proizvodnog lanca kao što su vlakna visokih performansi, koja mogu obuhvaćati vlakna za proizvodnju KOV-ova. U tom pogledu potonjim se planom upućuje industrija da smanji troškove proizvodnje i „razriješi uska grla u nabavi glavnih pomoćnih materijala na početku proizvodnog lanca” (88).

87

88

| (116) | Kad je riječ o drugom osnovnom ulaznom elementu, polietilenu, postoje dokazi da država upravlja proizvodnjom. Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC) uvrstilo je određene postupke proizvodnje polietilena u svoj Katalog smjernica za restrukturiranje industrije, pri čemu jedan pododjeljak „ograničenog popisa” obuhvaća petrokemikalije i sadržava „polietilen ili polivinil klorid iz acetilenskog postupka s godišnjom proizvodnjom manjom od 200 000 tona” (89). |
| --- | --- |

(116)

Kad je riječ o drugom osnovnom ulaznom elementu, polietilenu, postoje dokazi da država upravlja proizvodnjom. Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme (NDRC) uvrstilo je određene postupke proizvodnje polietilena u svoj Katalog smjernica za restrukturiranje industrije, pri čemu jedan pododjeljak „ograničenog popisa” obuhvaća petrokemikalije i sadržava „polietilen ili polivinil klorid iz acetilenskog postupka s godišnjom proizvodnjom manjom od 200 000 tona” (89).

polietilen ili polivinil klorid iz acetilenskog postupka s godišnjom proizvodnjom manjom od 200 000 tona

89

| (117) | Općenito, kineska vlada smatra kemijsku industriju, od koje proizvođači KOV-ova nabavljaju niz svojih ulaznih elemenata (vidjeti uvodne izjave 90. i 114.), važnim sektorom. To se odražava u mnogobrojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se odnose na kemijski sektor, a izdaju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini. Cilj je tih dokumenata upravljanje brojnim aspektima funkcioniranja kemijskog sektora u cjelini te time utjecanje na, primjerice, podsektore koji proizvode razne kemijske spojeve na početku proizvodnog lanca od kojih se dobivaju kemijske sirovine za proizvodnju KOV-ova (npr. one navedene u uvodnim izjavama 90. i 114.), posebno u pogledu razvoja lanca vrijednosti, opskrbnih uzoraka, odabira tehnologije, lokalizacije proizvodnje ili političke potpore (90). |
| --- | --- |

(117)

Općenito, kineska vlada smatra kemijsku industriju, od koje proizvođači KOV-ova nabavljaju niz svojih ulaznih elemenata (vidjeti uvodne izjave 90. i 114.), važnim sektorom. To se odražava u mnogobrojnim planovima, direktivama i drugim dokumentima koji se odnose na kemijski sektor, a izdaju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini. Cilj je tih dokumenata upravljanje brojnim aspektima funkcioniranja kemijskog sektora u cjelini te time utjecanje na, primjerice, podsektore koji proizvode razne kemijske spojeve na početku proizvodnog lanca od kojih se dobivaju kemijske sirovine za proizvodnju KOV-ova (npr. one navedene u uvodnim izjavama 90. i 114.), posebno u pogledu razvoja lanca vrijednosti, opskrbnih uzoraka, odabira tehnologije, lokalizacije proizvodnje ili političke potpore (90).

90

| (118) | Za staklena vlakna, jedan od ulaznih elemenata, Komisija je potvrdila da je država intervenirala u geografsku distribuciju proizvodnje staklenih vlakana odredbama 13. petogodišnjeg plana za industriju građevinskih materijala (2016.–2020.) (91), ponajviše dajući uputu da se proizvodnja osobito mora razvijati u pokrajini Jiangxi, čime se umiješala u slobodno odlučivanje relevantnih gospodarskih subjekata. |
| --- | --- |

(118)

Za staklena vlakna, jedan od ulaznih elemenata, Komisija je potvrdila da je država intervenirala u geografsku distribuciju proizvodnje staklenih vlakana odredbama 13. petogodišnjeg plana za industriju građevinskih materijala (2016.–2020.) (91), ponajviše dajući uputu da se proizvodnja osobito mora razvijati u pokrajini Jiangxi, čime se umiješala u slobodno odlučivanje relevantnih gospodarskih subjekata.

91

| (119) | Kako je spomenuto u Izvješću, cijene električne energije, jednog od čimbenika proizvodnje KOV-ova, u NRK-u nisu tržišno utemeljene i pod utjecajem su znatnih poremećaja (središnje određivanje cijena, diferencijacija cijena i prakse izravne kupnje energije) (92). |
| --- | --- |

(119)

Kako je spomenuto u Izvješću, cijene električne energije, jednog od čimbenika proizvodnje KOV-ova, u NRK-u nisu tržišno utemeljene i pod utjecajem su znatnih poremećaja (središnje određivanje cijena, diferencijacija cijena i prakse izravne kupnje energije) (92).

92

| (120) | Ta uključenost vladinih i lokalnih tijela duž cijelog lanca vrijednosti KOV-ova, barem potencijalno, narušava cijene. Opisanim sredstvima vlada intervenira u sektor KOV-ova i sektore koji proizvode sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju KOV-ova, pri čemu kineska vlada usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja lanca vrijednosti KOV-ova. |
| --- | --- |

(120)

Ta uključenost vladinih i lokalnih tijela duž cijelog lanca vrijednosti KOV-ova, barem potencijalno, narušava cijene. Opisanim sredstvima vlada intervenira u sektor KOV-ova i sektore koji proizvode sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju KOV-ova, pri čemu kineska vlada usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja lanca vrijednosti KOV-ova.

| (121) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike, uključujući proizvođače KOV-ova i ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(121)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike, uključujući proizvođače KOV-ova i ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

3.1.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

| (122) | Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (93). |
| --- | --- |

(122)

Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (93).

93

| (123) | Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (94). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (95). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (96). |
| --- | --- |

(123)

Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (94). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (95). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (96).

94

95

96

| (124) | Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači KOV-ova podliježu uobičajenim odredbama kineskog zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u. Prema raspoloživim dokazima ta razmatranja u potpunosti se mogu primijeniti i na sektor KOV-ova i sektore proizvodnje sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(124)

Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači KOV-ova podliježu uobičajenim odredbama kineskog zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u. Prema raspoloživim dokazima ta razmatranja u potpunosti se mogu primijeniti i na sektor KOV-ova i sektore proizvodnje sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda.

| (125) | S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da u sektoru KOV-ova i sektorima koji proizvode sirovine za proizvodnju predmetnog proizvoda postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje propisa o stečaju i vlasništvu. |
| --- | --- |

(125)

S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da u sektoru KOV-ova i sektorima koji proizvode sirovine za proizvodnju predmetnog proizvoda postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje propisa o stečaju i vlasništvu.

3.1.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

| (126) | Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (97). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (98). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (99). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u. |
| --- | --- |

(126)

Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (97). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (98). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (99). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

97

98

99

| (127) | Nije bilo dokaza o tome da društva koja proizvode KOV-ove ili povezane ulazne elemente ne podliježu opisanom kineskom sustavu radnog prava. Poremećaji u području troškova plaća stoga izravno (pri proizvodnji predmetnog proizvoda) i neizravno (pri pristupu proizvođača KOV-ova kapitalu ili ulaznim elementima društava u kojima se primjenjuje isti sustav rada u NRK-u) utječu na sektor KOV-ova. |
| --- | --- |

(127)

Nije bilo dokaza o tome da društva koja proizvode KOV-ove ili povezane ulazne elemente ne podliježu opisanom kineskom sustavu radnog prava. Poremećaji u području troškova plaća stoga izravno (pri proizvodnji predmetnog proizvoda) i neizravno (pri pristupu proizvođača KOV-ova kapitalu ili ulaznim elementima društava u kojima se primjenjuje isti sustav rada u NRK-u) utječu na sektor KOV-ova.

3.1.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

| (128) | Na pristup kapitalu poduzeća u NRK-u utječu različiti poremećaji. |
| --- | --- |

(128)

Na pristup kapitalu poduzeća u NRK-u utječu različiti poremećaji.

| (129) | Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (100), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (101) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (102). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (103). |
| --- | --- |

(129)

Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (100), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (101) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (102). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (103).

100

101

102

103

| (130) | Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata. |
| --- | --- |

(130)

Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

| (131) | Na primjer, kineska vlada nedavno je objasnila da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka moraju biti pod nadzorom KPK-a i u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od trenutačnih triju glavnih ciljeva države u pogledu upravljanja bankama jest jačanje vodstva Partije u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja, među ostalim u vezi s operativnim i upravljačkim pitanjima u društvima (104). Usto, kriteriji za ocjenjivanje uspješnosti komercijalnih banaka sad moraju obuhvaćati i to kako subjekti „pridonose ciljevima nacionalnog razvoja i realnom gospodarstvu” i posebno kako „pridonose strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (105). |
| --- | --- |

(131)

Na primjer, kineska vlada nedavno je objasnila da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka moraju biti pod nadzorom KPK-a i u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od trenutačnih triju glavnih ciljeva države u pogledu upravljanja bankama jest jačanje vodstva Partije u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja, među ostalim u vezi s operativnim i upravljačkim pitanjima u društvima (104). Usto, kriteriji za ocjenjivanje uspješnosti komercijalnih banaka sad moraju obuhvaćati i to kako subjekti „pridonose ciljevima nacionalnog razvoja i realnom gospodarstvu” i posebno kako „pridonose strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (105).

104

105

| (132) | Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (106). |
| --- | --- |

(132)

Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (106).

106

| (133) | Tim problemima pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (107). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(133)

Tim problemima pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (107). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

107

| (134) | Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potakao rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju. |
| --- | --- |

(134)

Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potakao rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

| (135) | Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio kreditiranja po referentnoj stopi ili nižoj od nje i dalje je iznosio najmanje jednu trećinu ukupnog kreditiranja na kraju 2018. (108) Službeni mediji u NRK-u nedavno su izvijestili da KPK poziva na „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova”. (109) Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala. |
| --- | --- |

(135)

Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio kreditiranja po referentnoj stopi ili nižoj od nje i dalje je iznosio najmanje jednu trećinu ukupnog kreditiranja na kraju 2018. (108) Službeni mediji u NRK-u nedavno su izvijestili da KPK poziva na „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova”. (109) Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

108

109

| (136) | Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja neprihodonosnih kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci. |
| --- | --- |

(136)

Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja neprihodonosnih kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

| (137) | U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. |
| --- | --- |

(137)

U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

| (138) | Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisane vladine intervencije u financijskom sustavu ne bi imale učinak na sektor KOV-ova. Komisija je isto tako utvrdila da su vodeći proizvođači KOV-ova ostvarili korist od vladinih subvencija (vidjeti uvodnu izjavu 113.). Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(138)

Nisu dostavljeni dokazi da prethodno opisane vladine intervencije u financijskom sustavu ne bi imale učinak na sektor KOV-ova. Komisija je isto tako utvrdila da su vodeći proizvođači KOV-ova ostvarili korist od vladinih subvencija (vidjeti uvodnu izjavu 113.). Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

3.1.1.9.   Sustavna priroda opisanih poremećaja

Sustavna priroda opisanih poremećaja

| (139) | Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu opisanom u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.5. i u dijelu A Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima 3.1.1.6.–3.1.1.8. i u dijelu B Izvješća. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu opisanom u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.5. i u dijelu A Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima 3.1.1.6.–3.1.1.8. i u dijelu B Izvješća.

| (140) | Komisija podsjeća da su za proizvodnju KOV-ova potrebni različiti ulazni elementi. Prema dokazima iz dokumentacije proizvođači izvoznici u uzorku većinu su ulaznih elemenata nabavljali u NRK-u. Kada proizvođači KOV-ova kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu u NRK-u, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(140)

Komisija podsjeća da su za proizvodnju KOV-ova potrebni različiti ulazni elementi. Prema dokazima iz dokumentacije proizvođači izvoznici u uzorku većinu su ulaznih elemenata nabavljali u NRK-u. Kada proizvođači KOV-ova kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu u NRK-u, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (141) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene KOV-ova nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. U ovom ispitnom postupku nije bilo točnih i primjerenih dokaza ili argumenata koji bi upućivali na suprotno. |
| --- | --- |

(141)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene KOV-ova nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. U ovom ispitnom postupku nije bilo točnih i primjerenih dokaza ili argumenata koji bi upućivali na suprotno.

3.1.1.10.   Zaključak

Zaključak

| (142) | Analiza iz odjeljaka od 3.1.1.2. do 3.1.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor KOV-ova i povezani opskrbni lanac, pokazala je da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(142)

Analiza iz odjeljaka od 3.1.1.2. do 3.1.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor KOV-ova i povezani opskrbni lanac, pokazala je da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

| (143) | Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.1.1.11.   Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (144) | Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili CCCME, kineska vlada i proizvođač izvoznik ZTT. |
| --- | --- |

(144)

Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili CCCME, kineska vlada i proizvođač izvoznik ZTT.

| (145) | Prvo, CCCME je tvrdio da se člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu ne priznaje koncept znatnih poremećaja i da u njemu ne postoji članak kojim bi se omogućilo da se podaci iz treće zemlje koji ne mogu odražavati razinu cijena ili troškova zemlje izvoznice upotrebljavaju za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Uobičajena vrijednost u antidampinškim ispitnim postupcima mora se odrediti na temelju prodajnih cijena ili troškova društava u zemlji podrijetla ili barem na temelju cijena ili troškova koji mogu odražavati razinu cijena ili troškova u zemlji podrijetla. U tom je pogledu CCCME smatrao da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu i da se ne bi trebao primjenjivati u ovom slučaju. Prema mišljenju CCCME-a, EU-ov izračun uobičajene vrijednosti trebao bi biti i u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i tumačenjem tog članka koje je dalo Žalbeno tijelo u predmetu EU–biodizel (Argentina) (DS473) (dalje u tekstu „EU–biodizel”). Znatni poremećaji u zemlji izvoznici trebali bi biti obuhvaćeni definicijom prodaje koja nije ostvarena u „uobičajenom tijeku trgovine” ili „posebne situacije na tržištu”. Osim toga, CCCME je naveo da je, u skladu s člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, izračun uobičajene vrijednosti dopušten samo ako nema prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. Pojam „uobičajeni tijek trgovine” može se tumačiti kao da se odnosi na redovne prodaje i kupnje koje karakterizira namjera prodavatelja da ostvari dobit. Nadalje, člankom 2.2.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu predviđeno je da se prodaja proizvoda može smatrati kao da nije u uobičajenom tijeku trgovine te zanemariti „samo ako ... se takva prodaja izvrši u produljenom razdoblju u znatnim količinama i po cijenama koje ne omogućuju povrat svih troškova”. U tom je kontekstu CCCME tvrdio i da podnositelj pritužbe nije dokazao da navodni znatni poremećaji pripadaju kategoriji prodaje „koja nije u uobičajenom tijeku trgovine” ili „posebne situacije na tržištu”. |
| --- | --- |

(145)

Prvo, CCCME je tvrdio da se člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu ne priznaje koncept znatnih poremećaja i da u njemu ne postoji članak kojim bi se omogućilo da se podaci iz treće zemlje koji ne mogu odražavati razinu cijena ili troškova zemlje izvoznice upotrebljavaju za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Uobičajena vrijednost u antidampinškim ispitnim postupcima mora se odrediti na temelju prodajnih cijena ili troškova društava u zemlji podrijetla ili barem na temelju cijena ili troškova koji mogu odražavati razinu cijena ili troškova u zemlji podrijetla. U tom je pogledu CCCME smatrao da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu i da se ne bi trebao primjenjivati u ovom slučaju. Prema mišljenju CCCME-a, EU-ov izračun uobičajene vrijednosti trebao bi biti i u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i tumačenjem tog članka koje je dalo Žalbeno tijelo u predmetu EU–biodizel (Argentina) (DS473) (dalje u tekstu „EU–biodizel”). Znatni poremećaji u zemlji izvoznici trebali bi biti obuhvaćeni definicijom prodaje koja nije ostvarena u „uobičajenom tijeku trgovine” ili „posebne situacije na tržištu”. Osim toga, CCCME je naveo da je, u skladu s člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu, izračun uobičajene vrijednosti dopušten samo ako nema prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. Pojam „uobičajeni tijek trgovine” može se tumačiti kao da se odnosi na redovne prodaje i kupnje koje karakterizira namjera prodavatelja da ostvari dobit. Nadalje, člankom 2.2.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu predviđeno je da se prodaja proizvoda može smatrati kao da nije u uobičajenom tijeku trgovine te zanemariti „samo ako ... se takva prodaja izvrši u produljenom razdoblju u znatnim količinama i po cijenama koje ne omogućuju povrat svih troškova”. U tom je kontekstu CCCME tvrdio i da podnositelj pritužbe nije dokazao da navodni znatni poremećaji pripadaju kategoriji prodaje „koja nije u uobičajenom tijeku trgovine” ili „posebne situacije na tržištu”.

EU–biodizel (Argentina)

| (146) | Komisija smatra da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije prema WTO-u i sudskom praksom koju navodi CCCME. Komisija na početku napominje da se Izvješće WTO-a o predmetu EU–biodizel nije odnosilo na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, nego na primjenu posebne odredbe iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe. U svakom slučaju, pravo WTO-a kako ga tumače povjerenstvo WTO-a i Žalbeno tijelo u sporu EU – biodizel dopušta upotrebu podataka iz treće zemlje koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Ako postoje znatni poremećaji, troškovi i cijene u zemlji izvoznici nisu primjereni za izračun uobičajene vrijednosti. U tim se okolnostima člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe predviđa izračun troškova proizvodnje i prodaje na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, uključujući one u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji sa sličnim stupnjem razvijenosti kao zemlja izvoznica. Kad je riječ o tvrdnji koja se odnosi na podnositelja pritužbe, pravna osnova i odgovarajući dokazi iz pritužbe odnosili su se na uvjete primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kako je navedeno u točki 3. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je smatrala da je pritužba sadržavala dostatne dokaze o znatnim poremećajima za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe. U članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe ne postoje daljnji zahtjevi u pogledu dokaza vrste na koju se poziva ta strana. Stoga je Komisija odbacila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(146)

Komisija smatra da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije prema WTO-u i sudskom praksom koju navodi CCCME. Komisija na početku napominje da se Izvješće WTO-a o predmetu EU–biodizel nije odnosilo na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, nego na primjenu posebne odredbe iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe. U svakom slučaju, pravo WTO-a kako ga tumače povjerenstvo WTO-a i Žalbeno tijelo u sporu EU – biodizel dopušta upotrebu podataka iz treće zemlje koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Ako postoje znatni poremećaji, troškovi i cijene u zemlji izvoznici nisu primjereni za izračun uobičajene vrijednosti. U tim se okolnostima člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe predviđa izračun troškova proizvodnje i prodaje na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, uključujući one u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji sa sličnim stupnjem razvijenosti kao zemlja izvoznica. Kad je riječ o tvrdnji koja se odnosi na podnositelja pritužbe, pravna osnova i odgovarajući dokazi iz pritužbe odnosili su se na uvjete primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kako je navedeno u točki 3. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je smatrala da je pritužba sadržavala dostatne dokaze o znatnim poremećajima za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe. U članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe ne postoje daljnji zahtjevi u pogledu dokaza vrste na koju se poziva ta strana. Stoga je Komisija odbacila te tvrdnje.

EU–biodizel

EU – biodizel

| (147) | CCCME je tvrdio i da podnositelj pritužbe nije dostavio dostatne dokaze kojima bi se opravdali nalazi o „znatnim poremećajima” u kineskoj industriji KOV-ova. CCCME je smatrao da je Izvješće samo opći uvod u određene kineske politike, tržišne uvjete i navodnu državnu intervenciju u određenim sektorima te da u pritužbi nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi koji upućuju na to da se vlada zapravo upliće u svakodnevno poslovanje društava iz sektora KOV-ova. CCCME je u tom pogledu uputio na odluku Žalbenog tijela WTO-a u predmetu SAD – kompenzacijske mjere (DS437), u kojoj se navodi da bi tvrdnju o postojanju „znatnih poremećaja” trebalo potkrijepiti dostatnim dokazima, a ne samo navodnim postojanjem vladine intervencije, te da bi takvu analizu i donošenje odluka trebalo provesti od slučaja do slučaja. |
| --- | --- |

(147)

CCCME je tvrdio i da podnositelj pritužbe nije dostavio dostatne dokaze kojima bi se opravdali nalazi o „znatnim poremećajima” u kineskoj industriji KOV-ova. CCCME je smatrao da je Izvješće samo opći uvod u određene kineske politike, tržišne uvjete i navodnu državnu intervenciju u određenim sektorima te da u pritužbi nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi koji upućuju na to da se vlada zapravo upliće u svakodnevno poslovanje društava iz sektora KOV-ova. CCCME je u tom pogledu uputio na odluku Žalbenog tijela WTO-a u predmetu SAD – kompenzacijske mjere (DS437), u kojoj se navodi da bi tvrdnju o postojanju „znatnih poremećaja” trebalo potkrijepiti dostatnim dokazima, a ne samo navodnim postojanjem vladine intervencije, te da bi takvu analizu i donošenje odluka trebalo provesti od slučaja do slučaja.

SAD – kompenzacijske mjere

| (148) | Prema mišljenju CCCME-a, odgovornost je podnositelja pritužbe i Komisije dostaviti dodatne dokaze kojima se primjereno potvrđuje postojanje navodnih „znatnih poremećaja” u industriji KOV-ova. CCCME je tvrdio da Komisija mora analizirati situaciju svakog kineskog proizvođača koji surađuje ili je u uzorku i za svakog od njih odlučiti je li narušen ijedan čimbenik troškova proizvodnje i prodaje. Smatrao je i da je, čak i da Komisija naposljetku odluči primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe, zamjena svih podataka i čimbenika troškova upotrijebljenih za izračun uobičajene vrijednosti za sva društva podacima iz treće zemlje nerazumna te da nije u skladu s odredbama osnovne uredbe; naime, u skladu s tekstom članka 2. stavka 6.a, samo oni troškovi proizvodnje i prodaje za koje je dokazano da su narušeni zamjenjuju se nenarušenim cijenama ili referentnim vrijednostima. |
| --- | --- |

(148)

Prema mišljenju CCCME-a, odgovornost je podnositelja pritužbe i Komisije dostaviti dodatne dokaze kojima se primjereno potvrđuje postojanje navodnih „znatnih poremećaja” u industriji KOV-ova. CCCME je tvrdio da Komisija mora analizirati situaciju svakog kineskog proizvođača koji surađuje ili je u uzorku i za svakog od njih odlučiti je li narušen ijedan čimbenik troškova proizvodnje i prodaje. Smatrao je i da je, čak i da Komisija naposljetku odluči primijeniti članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe, zamjena svih podataka i čimbenika troškova upotrijebljenih za izračun uobičajene vrijednosti za sva društva podacima iz treće zemlje nerazumna te da nije u skladu s odredbama osnovne uredbe; naime, u skladu s tekstom članka 2. stavka 6.a, samo oni troškovi proizvodnje i prodaje za koje je dokazano da su narušeni zamjenjuju se nenarušenim cijenama ili referentnim vrijednostima.

svih

| (149) | Dodatno potkrjepljujući tu tvrdnju, CCCME je naveo da podnositelj pritužbe i Komisija nisu dokazali da su domaća tržišta za nabavu svih sirovina za KOV-ove bila narušena te da se stoga zamjena troškova za sve sirovine ne može opravdati. Osim toga, čak i da podnositelj pritužbe i Komisija imaju dokaze o poremećajima u sektorima određenih sirovina, bez dostatnih dokaza o poremećajima i u sektorima drugih sirovina, izvor podataka za troškove u potonjem slučaju trebale bi biti poslovne knjige kineskih proizvođača koji surađuju. |
| --- | --- |

(149)

Dodatno potkrjepljujući tu tvrdnju, CCCME je naveo da podnositelj pritužbe i Komisija nisu dokazali da su domaća tržišta za nabavu svih sirovina za KOV-ove bila narušena te da se stoga zamjena troškova za sve sirovine ne može opravdati. Osim toga, čak i da podnositelj pritužbe i Komisija imaju dokaze o poremećajima u sektorima određenih sirovina, bez dostatnih dokaza o poremećajima i u sektorima drugih sirovina, izvor podataka za troškove u potonjem slučaju trebale bi biti poslovne knjige kineskih proizvođača koji surađuju.

određenih

drugih

| (150) | CCCME je tvrdio i da troškovi rada u poslovnim knjigama kineskih proizvođača KOV-ova nisu narušeni te bi ih stoga trebalo tretirati kao nenarušene podatke u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe i upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. U tom je pogledu CCCME tvrdio da podnositelj pritužbe nije dostavio dostatne dokaze kojima se potvrđuje da su narušeni ti troškovi u kineskom sektoru KOV-ova. Prema CCCME-u, neopravdano je i nepravedno zamijeniti troškove rada podacima iz treće zemlje jer na troškove rada utječe kombinacija nekoliko čimbenika, a prosječni troškovi rada razlikuju se čak i među različitim kineskim proizvođačima, a pogotovo među različitim zemljama. CCCME je dodao da je reprezentativna zemlja koju će odabrati Komisija jedna od 50 zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina i da se u tim zemljama troškovi rada znatno razlikuju. Slične je tvrdnje iznio i o cijenama energije. |
| --- | --- |

(150)

CCCME je tvrdio i da troškovi rada u poslovnim knjigama kineskih proizvođača KOV-ova nisu narušeni te bi ih stoga trebalo tretirati kao nenarušene podatke u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe i upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. U tom je pogledu CCCME tvrdio da podnositelj pritužbe nije dostavio dostatne dokaze kojima se potvrđuje da su narušeni ti troškovi u kineskom sektoru KOV-ova. Prema CCCME-u, neopravdano je i nepravedno zamijeniti troškove rada podacima iz treće zemlje jer na troškove rada utječe kombinacija nekoliko čimbenika, a prosječni troškovi rada razlikuju se čak i među različitim kineskim proizvođačima, a pogotovo među različitim zemljama. CCCME je dodao da je reprezentativna zemlja koju će odabrati Komisija jedna od 50 zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina i da se u tim zemljama troškovi rada znatno razlikuju. Slične je tvrdnje iznio i o cijenama energije.

| (151) | Kao odgovor na tvrdnje o dostatnim dokazima u fazi pokretanja postupka, Komisija podsjeća da se u točki 3. Obavijesti o pokretanju postupka upućuje na niz elemenata prima facie na kineskom tržištu KOV-ova kako bi se dokazalo da su na tržište utjecali poremećaji u cijelom lancu vrijednosti KOV-ova u NRK-u. Komisija je smatrala da su dokazi navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka bili dovoljni da se opravda pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Doista, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi prima facie o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dostatni za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne mjere kako bi mogla primijeniti metodologiju iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u slučaju da se tijekom ispitnog postupka potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena. |
| --- | --- |

(151)

Kao odgovor na tvrdnje o dostatnim dokazima u fazi pokretanja postupka, Komisija podsjeća da se u točki 3. Obavijesti o pokretanju postupka upućuje na niz elemenata prima facie na kineskom tržištu KOV-ova kako bi se dokazalo da su na tržište utjecali poremećaji u cijelom lancu vrijednosti KOV-ova u NRK-u. Komisija je smatrala da su dokazi navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka bili dovoljni da se opravda pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Doista, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi prima facie o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dostatni za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne mjere kako bi mogla primijeniti metodologiju iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u slučaju da se tijekom ispitnog postupka potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena.

prima facie

prima facie

| (152) | Kad je riječ o tvrdnji o općenitosti dokaza iz Izvješća, Komisija napominje da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem u Izvješću posebnog sektorskog poglavlja ili informacija o određenom tržištu kojima je obuhvaćen predmetni proizvod ili određena društva. U Izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i primjenjuju se u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, Izvješće nije jedini izvor dokaza kojim se Komisija koristila za donošenje odluke jer se u tu svrhu upotrebljavaju dodatni dokazni elementi. |
| --- | --- |

(152)

Kad je riječ o tvrdnji o općenitosti dokaza iz Izvješća, Komisija napominje da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem u Izvješću posebnog sektorskog poglavlja ili informacija o određenom tržištu kojima je obuhvaćen predmetni proizvod ili određena društva. U Izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i primjenjuju se u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, Izvješće nije jedini izvor dokaza kojim se Komisija koristila za donošenje odluke jer se u tu svrhu upotrebljavaju dodatni dokazni elementi.

| (153) | Komisija nadalje podsjeća da se predmet SAD – kompenzacijske mjere nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, koji je relevantna pravna osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ovom ispitnom postupku, pa čak ni na područje dampinga. Taj se spor odnosio na drukčije činjenično stanje i na tumačenje Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, a ne Sporazuma o antidampingu. U svakom slučaju, kako je prethodno objašnjeno, dokazi izneseni u fazi pokretanja postupka jasno se odnose na kinesko tržište KOV-ova pa stoga i na predmetni proizvod u predmetnom slučaju. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(153)

Komisija nadalje podsjeća da se predmet SAD – kompenzacijske mjere nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, koji je relevantna pravna osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ovom ispitnom postupku, pa čak ni na područje dampinga. Taj se spor odnosio na drukčije činjenično stanje i na tumačenje Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, a ne Sporazuma o antidampingu. U svakom slučaju, kako je prethodno objašnjeno, dokazi izneseni u fazi pokretanja postupka jasno se odnose na kinesko tržište KOV-ova pa stoga i na predmetni proizvod u predmetnom slučaju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

SAD – kompenzacijske mjere

| (154) | Kad je riječ o tvrdnji CCCME-a o zamjeni troškova proizvodnje i prodaje za kineske proizvođače svim podacima iz treće zemlje ili na pojedinačnoj osnovi, Komisija podsjeća da, nakon što se utvrdi da zbog postojanja znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u zemlji izvoznici, može izračunati uobičajenu vrijednost koristeći se nenarušenim cijenama ili referentnim vrijednostima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) dopušta se upotreba domaćih troškova samo ako je sa sigurnošću utvrđeno da nisu narušeni. Međutim, uzevši u obzir raspoložive dokaze o čimbenicima proizvodnje pojedinačnih proizvođača izvoznika, nije bilo troškova proizvodnje i prodaje predmetnog proizvoda za koje se moglo utvrditi da su nenarušeni. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena. |
| --- | --- |

(154)

Kad je riječ o tvrdnji CCCME-a o zamjeni troškova proizvodnje i prodaje za kineske proizvođače svim podacima iz treće zemlje ili na pojedinačnoj osnovi, Komisija podsjeća da, nakon što se utvrdi da zbog postojanja znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u zemlji izvoznici, može izračunati uobičajenu vrijednost koristeći se nenarušenim cijenama ili referentnim vrijednostima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) dopušta se upotreba domaćih troškova samo ako je sa sigurnošću utvrđeno da nisu narušeni. Međutim, uzevši u obzir raspoložive dokaze o čimbenicima proizvodnje pojedinačnih proizvođača izvoznika, nije bilo troškova proizvodnje i prodaje predmetnog proizvoda za koje se moglo utvrditi da su nenarušeni. Stoga je tvrdnja CCCME-a odbačena.

| (155) | Kad je riječ o tvrdnjama u pogledu poremećaja na tržištima sirovina i energije, Komisija se u prethodnom tekstu već očitovala o pitanju dostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka, koje obuhvaća i navodne poremećaje koji utječu na ulazne elemente. Kako je navedeno u odjeljcima od 3.1.1.3. do 3.1.1.8., Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila i da su tržišta za ulazne elemente koje upotrebljavaju proizvođači KOV-ova u NRK-u izložena brojnim znatnim poremećajima, i to ne samo poremećajima koji se odnose na taj sektor nego i međusektorskim poremećajima. Ista je situacija bila i u slučaju proizvođačâ više osnovnih ulaznih elemenata za proizvodnju sirovina za KOV-ove itd. Stoga je Komisija utvrdila da su svi troškovi ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, uključujući energiju, barem potencijalno narušeni u NRK-u. Činjenica da, prema tvrdnjama CCCME-a, među različitim zemljama postoje znatne razlike u troškovima energije ne mijenja Komisijinu procjenu narušenih cijena energije u NRK-u. U tom se pogledu člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe dopušta upotreba domaćih troškova ulaznih elemenata ako je sa sigurnošću utvrđeno da nisu narušeni. Iako su neke zainteresirane strane dostavile informacije o troškovima ulaznih elemenata, u dokumentaciji nije bilo dokaza koji bi potvrdili da su cijene ili troškovi bilo koje određene sirovine, uključujući trošak energije, nenarušeni. Stoga se pri izračunu uobičajene vrijednosti nije mogao upotrijebiti domaći trošak ili domaća cijena ulaznih elemenata te je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(155)

Kad je riječ o tvrdnjama u pogledu poremećaja na tržištima sirovina i energije, Komisija se u prethodnom tekstu već očitovala o pitanju dostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka, koje obuhvaća i navodne poremećaje koji utječu na ulazne elemente. Kako je navedeno u odjeljcima od 3.1.1.3. do 3.1.1.8., Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila i da su tržišta za ulazne elemente koje upotrebljavaju proizvođači KOV-ova u NRK-u izložena brojnim znatnim poremećajima, i to ne samo poremećajima koji se odnose na taj sektor nego i međusektorskim poremećajima. Ista je situacija bila i u slučaju proizvođačâ više osnovnih ulaznih elemenata za proizvodnju sirovina za KOV-ove itd. Stoga je Komisija utvrdila da su svi troškovi ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji KOV-ova, uključujući energiju, barem potencijalno narušeni u NRK-u. Činjenica da, prema tvrdnjama CCCME-a, među različitim zemljama postoje znatne razlike u troškovima energije ne mijenja Komisijinu procjenu narušenih cijena energije u NRK-u. U tom se pogledu člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe dopušta upotreba domaćih troškova ulaznih elemenata ako je sa sigurnošću utvrđeno da nisu narušeni. Iako su neke zainteresirane strane dostavile informacije o troškovima ulaznih elemenata, u dokumentaciji nije bilo dokaza koji bi potvrdili da su cijene ili troškovi bilo koje određene sirovine, uključujući trošak energije, nenarušeni. Stoga se pri izračunu uobičajene vrijednosti nije mogao upotrijebiti domaći trošak ili domaća cijena ulaznih elemenata te je tvrdnja odbačena.

| (156) | Kad je riječ o tvrdnji o poremećajima koji se odnose na troškove plaća, Komisija ponavlja objašnjenje iz prethodnih uvodnih izjava o dostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka. Nadalje, iako Komisija priznaje da se troškovi plaća mogu razlikovati među zemljama ili čak među sektorima, na temelju svojeg ispitnog postupka, kako je navedeno u odjeljku 3.1.1.7., utvrdila je da su poremećaji na razini NRK-a utjecali na njegovo tržište rada. Problemi svojstveni kineskom tržištu rada, uključujući nepostojanje sindikata neovisnih o vladi i ograničenja mobilnosti radne snage zbog sustava registracije kućanstava, narušavaju formiranje plaća u NRK-u za sve gospodarske subjekte. Činjenica da bi se troškovi plaća mogli razlikovati u drugim zemljama ili da bi se mogli razlikovati unutar NRK-a ne mijenja taj nalaz. U tom pogledu, iako se člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe dopušta upotreba domaćih troškova, uključujući troškove plaća, ako se za njih sa sigurnošću utvrdi da nisu narušeni, u dokumentaciji nema dokaza da se poremećaji na razini cijele zemlje ne odražavaju na proizvođače KOV-ova. U skladu s tim za izračun uobičajene vrijednosti nisu se mogli upotrijebiti domaći troškovi plaća te je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(156)

Kad je riječ o tvrdnji o poremećajima koji se odnose na troškove plaća, Komisija ponavlja objašnjenje iz prethodnih uvodnih izjava o dostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka. Nadalje, iako Komisija priznaje da se troškovi plaća mogu razlikovati među zemljama ili čak među sektorima, na temelju svojeg ispitnog postupka, kako je navedeno u odjeljku 3.1.1.7., utvrdila je da su poremećaji na razini NRK-a utjecali na njegovo tržište rada. Problemi svojstveni kineskom tržištu rada, uključujući nepostojanje sindikata neovisnih o vladi i ograničenja mobilnosti radne snage zbog sustava registracije kućanstava, narušavaju formiranje plaća u NRK-u za sve gospodarske subjekte. Činjenica da bi se troškovi plaća mogli razlikovati u drugim zemljama ili da bi se mogli razlikovati unutar NRK-a ne mijenja taj nalaz. U tom pogledu, iako se člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe dopušta upotreba domaćih troškova, uključujući troškove plaća, ako se za njih sa sigurnošću utvrdi da nisu narušeni, u dokumentaciji nema dokaza da se poremećaji na razini cijele zemlje ne odražavaju na proizvođače KOV-ova. U skladu s tim za izračun uobičajene vrijednosti nisu se mogli upotrijebiti domaći troškovi plaća te je tvrdnja odbačena.

| (157) | CCCME je nadalje naveo da je nerazumno upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društava u trećoj zemlji za izračun uobičajene vrijednosti za kineske izvoznike. Budući da su člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) obuhvaćeni „oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije”, CCCME smatra da se učinak navodnih znatnih poremećaja ne bi trebao proširiti na troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit. CCCME je dodao da nisu dostavljeni nikakvi dokazi da za izračun uobičajene vrijednosti nije primjereno upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača. Nadalje, CCCME je tvrdio da se troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit različitih proizvođača u istoj industriji (ili čak unutar iste grupe) znatno razlikuju, a ako proizvođač u konačno odabranoj reprezentativnoj zemlji ima relativno veći udio tih troškova i dobiti, izračunana uobičajena vrijednost bit će viša, što je nepravedno. CCCME je osporavao i da je u slučaju predloženog relevantnog društva iz Turske, Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS, prihod od prodaje predmetnog proizvoda činio više od 89 % njegova ukupnog prihoda, dok su se dostupni podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti odnosili na cijelo društvo umjesto isključivo na predmetni proizvod. U tom kontekstu CCCME smatra da se podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti koje je Komisija upotrijebila za izračun uobičajene vrijednosti ne mogu smatrati „nenarušenim i razumnim iznosom troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti” te da se naposljetku ni ti troškovi ni profitne marže ne bi trebali zamijeniti podacima proizvođača iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(157)

CCCME je nadalje naveo da je nerazumno upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društava u trećoj zemlji za izračun uobičajene vrijednosti za kineske izvoznike. Budući da su člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) obuhvaćeni „oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije”, CCCME smatra da se učinak navodnih znatnih poremećaja ne bi trebao proširiti na troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit. CCCME je dodao da nisu dostavljeni nikakvi dokazi da za izračun uobičajene vrijednosti nije primjereno upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača. Nadalje, CCCME je tvrdio da se troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit različitih proizvođača u istoj industriji (ili čak unutar iste grupe) znatno razlikuju, a ako proizvođač u konačno odabranoj reprezentativnoj zemlji ima relativno veći udio tih troškova i dobiti, izračunana uobičajena vrijednost bit će viša, što je nepravedno. CCCME je osporavao i da je u slučaju predloženog relevantnog društva iz Turske, Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS, prihod od prodaje predmetnog proizvoda činio više od 89 % njegova ukupnog prihoda, dok su se dostupni podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti odnosili na cijelo društvo umjesto isključivo na predmetni proizvod. U tom kontekstu CCCME smatra da se podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti koje je Komisija upotrijebila za izračun uobičajene vrijednosti ne mogu smatrati „nenarušenim i razumnim iznosom troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti” te da se naposljetku ni ti troškovi ni profitne marže ne bi trebali zamijeniti podacima proizvođača iz trećih zemalja.

| (158) | Komisija je u odgovoru napomenula da, nakon utvrđivanja da zbog postojanja znatnih poremećaja u zemlji izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u zemlji izvoznici, uobičajena vrijednost izračunava se za svakog proizvođača izvoznika na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Komisija naglašava da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) izričito zahtijeva i da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Ako tijekom ispitnog postupka na temelju svih dokaza iz dokumentacije Komisija dokaže postojanje znatnih poremećaja koji utječu na predmetni proizvod u zemlji izvoznici, ne mora dokazati da su stvarni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi tog proizvođača izvoznika zaista bili nenarušeni. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je u odgovoru napomenula da, nakon utvrđivanja da zbog postojanja znatnih poremećaja u zemlji izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u zemlji izvoznici, uobičajena vrijednost izračunava se za svakog proizvođača izvoznika na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Komisija naglašava da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) izričito zahtijeva i da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Ako tijekom ispitnog postupka na temelju svih dokaza iz dokumentacije Komisija dokaže postojanje znatnih poremećaja koji utječu na predmetni proizvod u zemlji izvoznici, ne mora dokazati da su stvarni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi tog proizvođača izvoznika zaista bili nenarušeni.

| (159) | Kad je riječ o tvrdnji o pravednosti uporabe podataka o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima predloženog proizvođača u potencijalnoj reprezentativnoj zemlji, Komisija se pri odabiru vodi kriterijem da to budu novija javno dostupna financijska izvješća i kriterijem profitabilnosti. U takvom se postupku prednost daje podacima koji potječu iz potencijalne reprezentativne zemlje. U svim fazama te procjene zainteresirane strane imaju mogućnost iznijeti primjedbe na podatke naknadno predloženog društva. U ovom ispitnom postupku propisno su primijenjeni i provedeni kriteriji navedeni u pogledu konačnog odabira podataka o društvu, kao i analiza primjedbi na naknadne bilješke o čimbenicima proizvodnje. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(159)

Kad je riječ o tvrdnji o pravednosti uporabe podataka o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima predloženog proizvođača u potencijalnoj reprezentativnoj zemlji, Komisija se pri odabiru vodi kriterijem da to budu novija javno dostupna financijska izvješća i kriterijem profitabilnosti. U takvom se postupku prednost daje podacima koji potječu iz potencijalne reprezentativne zemlje. U svim fazama te procjene zainteresirane strane imaju mogućnost iznijeti primjedbe na podatke naknadno predloženog društva. U ovom ispitnom postupku propisno su primijenjeni i provedeni kriteriji navedeni u pogledu konačnog odabira podataka o društvu, kao i analiza primjedbi na naknadne bilješke o čimbenicima proizvodnje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (160) | Kad je riječ o tvrdnji o posebnoj primjerenosti podataka društva Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS u kontekstu udjela njegove prodaje različitih proizvoda, Komisija je na pitanje primjerenosti financijskih podataka društva odgovorila u uvodnoj izjavi 227., u kojoj je odbacila povezanu općenitu tvrdnju CCCME-a. |
| --- | --- |

(160)

Kad je riječ o tvrdnji o posebnoj primjerenosti podataka društva Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS u kontekstu udjela njegove prodaje različitih proizvoda, Komisija je na pitanje primjerenosti financijskih podataka društva odgovorila u uvodnoj izjavi 227., u kojoj je odbacila povezanu općenitu tvrdnju CCCME-a.

| (161) | S obzirom na politike potpore i financijske subvencije za proizvođače KOV-ova iz pritužbe, CCCME je naveo da je, budući da je riječ o industriji visoke tehnologije, uvođenje politika za promicanje razvoja te industrije uobičajeno i da se ne događa samo u Kini nego i u drugim zemljama za koje se ne navode znatni poremećaji. Nadalje, CCCME je smatrao da činjenica da su društva dobila subvencije nije bila povezana s metodom izračuna dampinške marže, a subvencije se ne mogu izjednačiti s poremećajima na tržištu i ne smiju dovesti do nepoštenih cijena. |
| --- | --- |

(161)

S obzirom na politike potpore i financijske subvencije za proizvođače KOV-ova iz pritužbe, CCCME je naveo da je, budući da je riječ o industriji visoke tehnologije, uvođenje politika za promicanje razvoja te industrije uobičajeno i da se ne događa samo u Kini nego i u drugim zemljama za koje se ne navode znatni poremećaji. Nadalje, CCCME je smatrao da činjenica da su društva dobila subvencije nije bila povezana s metodom izračuna dampinške marže, a subvencije se ne mogu izjednačiti s poremećajima na tržištu i ne smiju dovesti do nepoštenih cijena.

| (162) | Komisija podsjeća da se za potrebe utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe potencijalni učinak jednog ili više elemenata navedenih u toj odredbi analizira u odnosu na cijene i troškove u zemlji izvoznici. U tom kontekstu, prvo, osim činjenice da je ta tvrdnja općenita i neutemeljena, Komisija napominje da struktura troškova i mehanizmi formiranja cijena na drugim tržištima (uključujući pitanja povezana s financijskom potporom) ni u kojem slučaju nisu relevantni za ovaj ispitni postupak koji se odnosi na postojanje znatnih poremećaja u NRK-u. Drugo, u analizi na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe ključno je procijeniti imaju li proizvođači barem potencijalno pristup financiranju koje nude institucije koje provode ciljeve javne politike ili na drugi način ne djeluju neovisno ili primaju li druga državna sredstva koja ometaju tržišne sile pa tako utječu na njihove prijavljene cijene ili troškove. Budući da kineski proizvođači KOV-ova i proizvođači ulaznih elemenata podliježu vladinim planovima i direktivama, kako je objašnjeno u odjeljku 3.1.1.5., imaju i pristup financiranju u okviru kineskog financijskog sustava, kako je utvrđeno u odjeljku 3.1.1.8. Komisija je utvrdila i da su određeni proizvođači KOV-ova prijavili subvencije u svojim godišnjim izvješćima, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Subvencije su samo jedan od elemenata, uz sve ostale elemente relevantne u kontekstu članka 2. stavka 6.a točke (b), koji mogu ukazati na postojanje znatnih poremećaja u zemlji izvoznici jer su oblik državne intervencije koja utječe na sile slobodnog tržišta te cijene ili troškove. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju CCCME-a. |
| --- | --- |

(162)

Komisija podsjeća da se za potrebe utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe potencijalni učinak jednog ili više elemenata navedenih u toj odredbi analizira u odnosu na cijene i troškove u zemlji izvoznici. U tom kontekstu, prvo, osim činjenice da je ta tvrdnja općenita i neutemeljena, Komisija napominje da struktura troškova i mehanizmi formiranja cijena na drugim tržištima (uključujući pitanja povezana s financijskom potporom) ni u kojem slučaju nisu relevantni za ovaj ispitni postupak koji se odnosi na postojanje znatnih poremećaja u NRK-u. Drugo, u analizi na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe ključno je procijeniti imaju li proizvođači barem potencijalno pristup financiranju koje nude institucije koje provode ciljeve javne politike ili na drugi način ne djeluju neovisno ili primaju li druga državna sredstva koja ometaju tržišne sile pa tako utječu na njihove prijavljene cijene ili troškove. Budući da kineski proizvođači KOV-ova i proizvođači ulaznih elemenata podliježu vladinim planovima i direktivama, kako je objašnjeno u odjeljku 3.1.1.5., imaju i pristup financiranju u okviru kineskog financijskog sustava, kako je utvrđeno u odjeljku 3.1.1.8. Komisija je utvrdila i da su određeni proizvođači KOV-ova prijavili subvencije u svojim godišnjim izvješćima, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Subvencije su samo jedan od elemenata, uz sve ostale elemente relevantne u kontekstu članka 2. stavka 6.a točke (b), koji mogu ukazati na postojanje znatnih poremećaja u zemlji izvoznici jer su oblik državne intervencije koja utječe na sile slobodnog tržišta te cijene ili troškove. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju CCCME-a.

| (163) | U vezi s navodima podnositelja pritužbe o nalazima ispitnog postupka u slučaju tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta (110), CCCME je naveo da su tkane i/ili prošivene tkanine od staklenih vlakana i kabeli od optičkih vlakana dva različita proizvoda i da pripadaju različitim skupinama proizvoda. Stoga nalazi u tom ispitnom postupku nisu povezani s KOV-ovima i ne bi ih se trebalo smatrati dokazom o navodnim znatnim poremećajima u ovom slučaju. CCCME je smatrao da se dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe ne odnose konkretno na stvarnu industriju koja je predmet ispitnog postupka te su stoga nedostatni i irelevantni. |
| --- | --- |

(163)

U vezi s navodima podnositelja pritužbe o nalazima ispitnog postupka u slučaju tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta (110), CCCME je naveo da su tkane i/ili prošivene tkanine od staklenih vlakana i kabeli od optičkih vlakana dva različita proizvoda i da pripadaju različitim skupinama proizvoda. Stoga nalazi u tom ispitnom postupku nisu povezani s KOV-ovima i ne bi ih se trebalo smatrati dokazom o navodnim znatnim poremećajima u ovom slučaju. CCCME je smatrao da se dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe ne odnose konkretno na stvarnu industriju koja je predmet ispitnog postupka te su stoga nedostatni i irelevantni.

tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta

110

| (164) | Nalazi Komisije iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana navedeni u pritužbi relevantni su za sve industrijske sektore u NRK-u, barem u pogledu međusektorskih poremećaja koji utječu na čimbenike proizvodnje u svim sektorima ili poremećaja funkcioniranja socioekonomskog sustava u NRK-u. Nadalje, određene posebne politike i planovi koji se odnose na sektor tkanina od staklenih vlakana mogu se izravno ili neizravno odnositi i na sektor KOV-ova, osobito ako su dio istog sveobuhvatnog programa ili politike za slične sektore. Komisija je smatrala da se dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe odnose na sektor KOV-ova, da se na njega primjenjuju i da su dostatni za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 5. stavkom 9. i člankom 2. stavkom 6.a točkom (e). U svakom slučaju, Komisija je u ovom ispitnom postupku utvrdila i detaljno opisala u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9. da postoji niz politika i znatnih poremećaja koji u ovom slučaju opravdavaju primjenu članka 2. stavka 6.a. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(164)

Nalazi Komisije iz ispitnog postupka o tkaninama od staklenih vlakana navedeni u pritužbi relevantni su za sve industrijske sektore u NRK-u, barem u pogledu međusektorskih poremećaja koji utječu na čimbenike proizvodnje u svim sektorima ili poremećaja funkcioniranja socioekonomskog sustava u NRK-u. Nadalje, određene posebne politike i planovi koji se odnose na sektor tkanina od staklenih vlakana mogu se izravno ili neizravno odnositi i na sektor KOV-ova, osobito ako su dio istog sveobuhvatnog programa ili politike za slične sektore. Komisija je smatrala da se dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe odnose na sektor KOV-ova, da se na njega primjenjuju i da su dostatni za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 5. stavkom 9. i člankom 2. stavkom 6.a točkom (e). U svakom slučaju, Komisija je u ovom ispitnom postupku utvrdila i detaljno opisala u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9. da postoji niz politika i znatnih poremećaja koji u ovom slučaju opravdavaju primjenu članka 2. stavka 6.a. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (165) | Naposljetku, CCCME je osporavao tvrdnju podnositelja pritužbe da je uloga Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državnom imovinom (SASAC) kao „stvarnog kontrolora” društva dostatan dokaz o postojanju znatnih poremećaja. CCCME je još ustvrdio da bi Komisija trebala uzeti u obzir sve relevantne čimbenike u cijelosti kako bi pravilno ocijenila dolazi li zbog udjela države u vlasništvu do uplitanja države koje materijalno i znatno utječe na poslovno ponašanje društava u pogledu donošenja odluka, određivanja cijena i dogovaranja proizvodnje. CCCME je dodao da je takvo uplitanje zabranjeno Zakonom Narodne Republike Kine o državnoj imovini u poduzećima, čijim se člankom 6. propisuje da „u skladu sa zakonom, Državno vijeće i lokalne narodne vlade obavljaju zadaće doprinositelja na temelju načela razdvajanja vladinih tijela i poduzeća, razdvajanja administrativnih funkcija obavljanja javnih poslova i funkcija doprinositelja državnoj imovini te neuplitanja u zakonito i neovisno poslovanje poduzeća”. U tom je pogledu CCCME naveo da je SASAC kao neizravni dioničar društva FTT samo doprinositelj i da se ne upliće u svakodnevno poslovanje poduzeća. CCCME je doveo u pitanje i eventualni način na koji bi odnosi društva sa SASAC-om upućivali na znatne poremećaje. Naposljetku, CCCME je naveo da podnositelj pritužbe pri iznošenju prethodno navedene tvrdnje nije uzeo u obzir međusobnu povezanost proizvođača iz Unije i brojnih izvoznika u smislu da većina proizvođača iz Unije koji podnose pritužbu ima povezana društva ili podružnice u NRK-u i/ili da uvoze KOV-ove iz NRK-a. |
| --- | --- |

(165)

Naposljetku, CCCME je osporavao tvrdnju podnositelja pritužbe da je uloga Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državnom imovinom (SASAC) kao „stvarnog kontrolora” društva dostatan dokaz o postojanju znatnih poremećaja. CCCME je još ustvrdio da bi Komisija trebala uzeti u obzir sve relevantne čimbenike u cijelosti kako bi pravilno ocijenila dolazi li zbog udjela države u vlasništvu do uplitanja države koje materijalno i znatno utječe na poslovno ponašanje društava u pogledu donošenja odluka, određivanja cijena i dogovaranja proizvodnje. CCCME je dodao da je takvo uplitanje zabranjeno Zakonom Narodne Republike Kine o državnoj imovini u poduzećima, čijim se člankom 6. propisuje da „u skladu sa zakonom, Državno vijeće i lokalne narodne vlade obavljaju zadaće doprinositelja na temelju načela razdvajanja vladinih tijela i poduzeća, razdvajanja administrativnih funkcija obavljanja javnih poslova i funkcija doprinositelja državnoj imovini te neuplitanja u zakonito i neovisno poslovanje poduzeća”. U tom je pogledu CCCME naveo da je SASAC kao neizravni dioničar društva FTT samo doprinositelj i da se ne upliće u svakodnevno poslovanje poduzeća. CCCME je doveo u pitanje i eventualni način na koji bi odnosi društva sa SASAC-om upućivali na znatne poremećaje. Naposljetku, CCCME je naveo da podnositelj pritužbe pri iznošenju prethodno navedene tvrdnje nije uzeo u obzir međusobnu povezanost proizvođača iz Unije i brojnih izvoznika u smislu da većina proizvođača iz Unije koji podnose pritužbu ima povezana društva ili podružnice u NRK-u i/ili da uvoze KOV-ove iz NRK-a.

| (166) | U svojem odgovoru Komisija na početku napominje da se u tvrdnji CCCME-a pogrešno miješaju dva različita elementa iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, odnosno elementi iz prve i druge alineje. Nadalje, u tvrdnji CCCME-a zanemarena je činjenica da je potreban pravni standard u toj odredbi „mogući”, a ne stvarni učinak tih elemenata. Prvi se element odnosi na poduzeća „koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice” i nije ograničen na ulogu „stvarnog kontrolora”, kao što, čini se, tvrdi CCCME. Nasuprot tomu, drugi element članka 2. stavka 6.a točke (b) odnosi se na prisutnost države zbog koje ona može „utjecati na cijene ili troškove”. To su dva različita elementa i treba ih tumačiti u vezi s uvodom članka 2. stavka 6.a točke (b) u kojem se navodi da se u obzir uzima njihov „mogući”, a ne stvarni učinak. Analiza u odjeljku 3.1.1.3. ukazuje na vlasništvo i kontrolu vlade NRK-a u sektoru KOV-ova, posebno u pogledu proizvođača izvoznika u uzorku. Isto tako, analiza u odjeljku 3.1.1.4. pokazuje kako vlada NRK-a može utjecati na cijene ili troškove u sektoru KOV-ova, posebno u pogledu proizvođača izvoznika u uzorku. Stoga se ta tvrdnja može odbaciti već po toj osnovi. U biti, mogućnost kontrole državnom subjektu kao što je SASAC omogućuje znatno uplitanje u tržište zbog kojeg nastaju poremećaji na tržištu, kako je opisano u spomenutim odjeljcima ove Uredbe. To što je na temelju članka 6. Zakona NRK-a o državnoj imovini u poduzećima SASAC okarakteriziran samo kao „doprinositelj” koji se ne upliće u svakodnevno poslovanje ne mijenja ulogu koju država preko njega ima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje i ne isključuje tu mogućnost u skladu s relevantnim standardom „mogućeg učinka” čak i ako se tumači u vezi s drugim člancima navedenog zakona. Potonje je jasan dokaz o tome kako država želi utjecati na gospodarstvo preko poduzeća pod svojom kontrolom i svojom ulogom u tim poduzećima (111). Točnije, u pogledu uloge „doprinositelja”, u članku 12. navedenog zakona navodi se da „tijelo koje obavlja funkcije doprinositelja u ime odgovarajuće narodne vlade ima pravo primati povrat na imovinu, sudjelovati u donošenju važnih odluka, odabirati rukovoditelje kao i druga prava doprinositelja u poduzećima s državnim ulaganjima u skladu sa zakonom” (112). Navedena prava „doprinositelja” potvrđuju njegov mogući utjecaj na poslovanje kontroliranog poduzeća, barem u pogledu ključnih smjernica poslovnog razvoja društva i strateških korporativnih odluka, i to osobito postavljanjem ključnih rukovoditelja u donošenju odluka koje nužno utječu na svakodnevne poslovne aktivnosti, među ostalim u pogledu cijena ili troškova. Zatim, ne dovodeći u pitanje kontrolu koju ima SASAC, Komisija je u odjeljcima od 3.1.1.5. do 3.1.1.8. utvrdila i brojne dokaze koji upućuju na postojanje znatnih poremećaja u sektoru KOV-ova u kojem posluje, primjerice, društvo FTT (i ostali proizvođači). Naposljetku, odnosi proizvođača iz EU-a i kineskih izvoznika nisu relevantni za procjenu kontrolne uloge SASAC-a u društvu FTT u NRK-u, a u svakom slučaju detaljno su analizirani u uvodnim izjavama od 408. do 415. ove Uredbe. Stoga su tvrdnje CCCME-a odbačene. |
| --- | --- |

(166)

U svojem odgovoru Komisija na početku napominje da se u tvrdnji CCCME-a pogrešno miješaju dva različita elementa iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, odnosno elementi iz prve i druge alineje. Nadalje, u tvrdnji CCCME-a zanemarena je činjenica da je potreban pravni standard u toj odredbi „mogući”, a ne stvarni učinak tih elemenata. Prvi se element odnosi na poduzeća „koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice” i nije ograničen na ulogu „stvarnog kontrolora”, kao što, čini se, tvrdi CCCME. Nasuprot tomu, drugi element članka 2. stavka 6.a točke (b) odnosi se na prisutnost države zbog koje ona može „utjecati na cijene ili troškove”. To su dva različita elementa i treba ih tumačiti u vezi s uvodom članka 2. stavka 6.a točke (b) u kojem se navodi da se u obzir uzima njihov „mogući”, a ne stvarni učinak. Analiza u odjeljku 3.1.1.3. ukazuje na vlasništvo i kontrolu vlade NRK-a u sektoru KOV-ova, posebno u pogledu proizvođača izvoznika u uzorku. Isto tako, analiza u odjeljku 3.1.1.4. pokazuje kako vlada NRK-a može utjecati na cijene ili troškove u sektoru KOV-ova, posebno u pogledu proizvođača izvoznika u uzorku. Stoga se ta tvrdnja može odbaciti već po toj osnovi. U biti, mogućnost kontrole državnom subjektu kao što je SASAC omogućuje znatno uplitanje u tržište zbog kojeg nastaju poremećaji na tržištu, kako je opisano u spomenutim odjeljcima ove Uredbe. To što je na temelju članka 6. Zakona NRK-a o državnoj imovini u poduzećima SASAC okarakteriziran samo kao „doprinositelj” koji se ne upliće u svakodnevno poslovanje ne mijenja ulogu koju država preko njega ima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje i ne isključuje tu mogućnost u skladu s relevantnim standardom „mogućeg učinka” čak i ako se tumači u vezi s drugim člancima navedenog zakona. Potonje je jasan dokaz o tome kako država želi utjecati na gospodarstvo preko poduzeća pod svojom kontrolom i svojom ulogom u tim poduzećima (111). Točnije, u pogledu uloge „doprinositelja”, u članku 12. navedenog zakona navodi se da „tijelo koje obavlja funkcije doprinositelja u ime odgovarajuće narodne vlade ima pravo primati povrat na imovinu, sudjelovati u donošenju važnih odluka, odabirati rukovoditelje kao i druga prava doprinositelja u poduzećima s državnim ulaganjima u skladu sa zakonom” (112). Navedena prava „doprinositelja” potvrđuju njegov mogući utjecaj na poslovanje kontroliranog poduzeća, barem u pogledu ključnih smjernica poslovnog razvoja društva i strateških korporativnih odluka, i to osobito postavljanjem ključnih rukovoditelja u donošenju odluka koje nužno utječu na svakodnevne poslovne aktivnosti, među ostalim u pogledu cijena ili troškova. Zatim, ne dovodeći u pitanje kontrolu koju ima SASAC, Komisija je u odjeljcima od 3.1.1.5. do 3.1.1.8. utvrdila i brojne dokaze koji upućuju na postojanje znatnih poremećaja u sektoru KOV-ova u kojem posluje, primjerice, društvo FTT (i ostali proizvođači). Naposljetku, odnosi proizvođača iz EU-a i kineskih izvoznika nisu relevantni za procjenu kontrolne uloge SASAC-a u društvu FTT u NRK-u, a u svakom slučaju detaljno su analizirani u uvodnim izjavama od 408. do 415. ove Uredbe. Stoga su tvrdnje CCCME-a odbačene.

111

112

| (167) | Kineska vlada tvrdila je da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe EU-a nije u skladu s člancima 2.2. i 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu, navodeći činjenicu da je utvrđeno da EU-ova metodologija prilagodbe troškova nije u skladu s tumačenjem koje je Žalbeno tijelo WTO-a dalo u predmetu EU–biodizel ni s tumačenjem povjerenstva u predmetu EU – prilagodba troškova (DS494). |
| --- | --- |

(167)

Kineska vlada tvrdila je da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe EU-a nije u skladu s člancima 2.2. i 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu, navodeći činjenicu da je utvrđeno da EU-ova metodologija prilagodbe troškova nije u skladu s tumačenjem koje je Žalbeno tijelo WTO-a dalo u predmetu EU–biodizel ni s tumačenjem povjerenstva u predmetu EU – prilagodba troškova (DS494).

EU–biodizel

EU – prilagodba troškova

| (168) | Stajališta Komisije o argumentu kineske vlade koji se odnosi na predmet EU–biodizel, izražena su u uvodnoj izjavi 146. Kad je riječ o predmetu EU – prilagodba troškova, Komisija podsjeća da su se i EU i Ruska Federacija žalili na nalaze povjerenstva koji nisu konačni pa, prema ustaljenoj sudskoj praksi WTO-a, nemaju pravni status u sustavu WTO-a jer nisu odobreni odlukama članica WTO-a. U svakom slučaju, u izvješću povjerenstva o ovom sporu izričito se smatralo da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izvan područja primjene spora. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(168)

Stajališta Komisije o argumentu kineske vlade koji se odnosi na predmet EU–biodizel, izražena su u uvodnoj izjavi 146. Kad je riječ o predmetu EU – prilagodba troškova, Komisija podsjeća da su se i EU i Ruska Federacija žalili na nalaze povjerenstva koji nisu konačni pa, prema ustaljenoj sudskoj praksi WTO-a, nemaju pravni status u sustavu WTO-a jer nisu odobreni odlukama članica WTO-a. U svakom slučaju, u izvješću povjerenstva o ovom sporu izričito se smatralo da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izvan područja primjene spora. Tvrdnja je stoga odbačena.

EU–biodizel

EU – prilagodba troškova

| (169) | Kineska je vlada u pogledu Izvješća tvrdila i da je Komisija izdala istovrsna izvješća o samo nekoliko odabranih zemalja, što je izazvalo sumnju u kršenje tretmana najpovlaštenije države i nacionalnog tretmana. Nadalje, govoreći o prethodnim ispitnim postupcima o proizvodima podrijetlom iz NRK-a, navela je da nije ispitano je li bilo poremećaja na tržištu u industrijama EU-a i njihovim industrijama na početku proizvodnog lanca ili jesu li poremećaji na tržištu utjecali na podatke trećih strana upotrijebljene u postupcima. Stoga osnovna logika cijelog sustava ispitnog postupka koji se temelji na članku 2. stavku 6.a ne može biti dosljedna, a kamoli pravedna. Kineska vlada tvrdila je i da među ekonomistima ne postoji općeprihvaćen koncept „poremećajâ na tržištu” i da standard „znatnih poremećaja na tržištu” iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije u potpunosti dokazan te da mu nedostaje teoretska podloga i međunarodno priznanje. Prema njezinu mišljenju, trebalo bi razmotriti i definirati osnovne koncepte i standarde „tržišta”, „poremećajâ” i „znatnih”, a ako o potonjem nije bilo konačnog zaključka ili konsenzusa, ne postoji ni mogućnost preciznog definiranja „znatnih poremećaja na tržištu” te je stoga na toj osnovi apsurdno i neoperativno utvrditi ikakve pravne odredbe ili međunarodna pravila. Naposljetku, napomenula je da različita gospodarstva koja prihvaćaju načela tržišnog gospodarstva ne mogu upotrebljavati jednake aranžmane, jer među svim gospodarstvima mogu postojati institucionalne razlike, te da je logički neodrživo smatrati razlike u sustavu ili aranžmanima dokazom znatnih poremećaja na tržištu. Prema mišljenju kineske vlade, potonji se pristup može jedino smatrati diskriminirajućim i protekcionističkim. |
| --- | --- |

(169)

Kineska je vlada u pogledu Izvješća tvrdila i da je Komisija izdala istovrsna izvješća o samo nekoliko odabranih zemalja, što je izazvalo sumnju u kršenje tretmana najpovlaštenije države i nacionalnog tretmana. Nadalje, govoreći o prethodnim ispitnim postupcima o proizvodima podrijetlom iz NRK-a, navela je da nije ispitano je li bilo poremećaja na tržištu u industrijama EU-a i njihovim industrijama na početku proizvodnog lanca ili jesu li poremećaji na tržištu utjecali na podatke trećih strana upotrijebljene u postupcima. Stoga osnovna logika cijelog sustava ispitnog postupka koji se temelji na članku 2. stavku 6.a ne može biti dosljedna, a kamoli pravedna. Kineska vlada tvrdila je i da među ekonomistima ne postoji općeprihvaćen koncept „poremećajâ na tržištu” i da standard „znatnih poremećaja na tržištu” iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije u potpunosti dokazan te da mu nedostaje teoretska podloga i međunarodno priznanje. Prema njezinu mišljenju, trebalo bi razmotriti i definirati osnovne koncepte i standarde „tržišta”, „poremećajâ” i „znatnih”, a ako o potonjem nije bilo konačnog zaključka ili konsenzusa, ne postoji ni mogućnost preciznog definiranja „znatnih poremećaja na tržištu” te je stoga na toj osnovi apsurdno i neoperativno utvrditi ikakve pravne odredbe ili međunarodna pravila. Naposljetku, napomenula je da različita gospodarstva koja prihvaćaju načela tržišnog gospodarstva ne mogu upotrebljavati jednake aranžmane, jer među svim gospodarstvima mogu postojati institucionalne razlike, te da je logički neodrživo smatrati razlike u sustavu ili aranžmanima dokazom znatnih poremećaja na tržištu. Prema mišljenju kineske vlade, potonji se pristup može jedino smatrati diskriminirajućim i protekcionističkim.

| (170) | Kad je riječ o tvrdnji kineske vlade koja se odnosi na kršenje klauzula tretmana najpovlaštenije države i nacionalnog tretmana, Komisija podsjeća da se, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, izvješće o bilo kojoj zemlji izrađuje samo ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u toj zemlji ili sektoru u toj zemlji. Nakon stupanja na snagu novih odredaba članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u prosincu 2017. Komisija je imala takve naznake o znatnim poremećajima za Kinu. Komisija je isto tako u listopadu 2020. objavila izvješće o poremećajima u Rusiji (113) i nije isključeno da će uslijediti i druga izvješća. Nadalje, kako je prethodno navedeno, izvješća nisu obvezna za primjenu članka 2. stavka 6.a. U članku 2. stavku 6.a točki (c) opisani su uvjeti pod kojima Komisija izdaje izvješća o zemljama, a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) podnositelji pritužbe nisu obvezni koristiti se izvješćem niti je prema članku 2. stavku 6.a točki (e) postojanje izvješća o zemlji uvjet za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 2. stavkom 6.a. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) dostatni dokazi koje podnositelji pritužbe iznesu o znatnim poremećajima u bilo kojoj zemlji u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) mogu biti temelj za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. Stoga se pravila koja se odnose na znatne poremećaje za pojedine zemlje primjenjuju na sve zemlje bez ikakve razlike i bez obzira na postojanje izvješća o zemlji. Shodno tome, prema definiciji, pravilima koja se odnose na poremećaje u zemljama ne krši se tretman najpovlaštenije nacije. Kad je riječ o navodnim poremećajima u EU-u, Komisija napominje da, osim što je ta tvrdnja kineske vlade općenita i potpuno neutemeljena, poremećaji koji postoje u EU-u i utječu na društva iz EU-a nisu predmet analize na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe koja se odnosi na zemlju izvoznicu. Stoga taj koncept nije pravno relevantan u pogledu industrije Unije u specifičnom kontekstu antidampinških ispitnih postupaka. Kad je riječ o tvrdnji koja se odnosi na različite zemlje koje donose različite aranžmane tržišnoga gospodarstva, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se samo ako postoje znatni poremećaji u zemlji izvoznici u kojoj znatne državne intervencije utječu na troškove i cijene i stoga te odredbe ne utječu na različite aranžmane različitih tržišnih gospodarstava sve dok ne postoje znatne državne intervencije koje utječu na tržišne sile. Na temelju svega navedenog, Komisija je odbacila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(170)

Kad je riječ o tvrdnji kineske vlade koja se odnosi na kršenje klauzula tretmana najpovlaštenije države i nacionalnog tretmana, Komisija podsjeća da se, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, izvješće o bilo kojoj zemlji izrađuje samo ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u toj zemlji ili sektoru u toj zemlji. Nakon stupanja na snagu novih odredaba članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u prosincu 2017. Komisija je imala takve naznake o znatnim poremećajima za Kinu. Komisija je isto tako u listopadu 2020. objavila izvješće o poremećajima u Rusiji (113) i nije isključeno da će uslijediti i druga izvješća. Nadalje, kako je prethodno navedeno, izvješća nisu obvezna za primjenu članka 2. stavka 6.a. U članku 2. stavku 6.a točki (c) opisani su uvjeti pod kojima Komisija izdaje izvješća o zemljama, a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) podnositelji pritužbe nisu obvezni koristiti se izvješćem niti je prema članku 2. stavku 6.a točki (e) postojanje izvješća o zemlji uvjet za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 2. stavkom 6.a. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) dostatni dokazi koje podnositelji pritužbe iznesu o znatnim poremećajima u bilo kojoj zemlji u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) mogu biti temelj za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. Stoga se pravila koja se odnose na znatne poremećaje za pojedine zemlje primjenjuju na sve zemlje bez ikakve razlike i bez obzira na postojanje izvješća o zemlji. Shodno tome, prema definiciji, pravilima koja se odnose na poremećaje u zemljama ne krši se tretman najpovlaštenije nacije. Kad je riječ o navodnim poremećajima u EU-u, Komisija napominje da, osim što je ta tvrdnja kineske vlade općenita i potpuno neutemeljena, poremećaji koji postoje u EU-u i utječu na društva iz EU-a nisu predmet analize na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe koja se odnosi na zemlju izvoznicu. Stoga taj koncept nije pravno relevantan u pogledu industrije Unije u specifičnom kontekstu antidampinških ispitnih postupaka. Kad je riječ o tvrdnji koja se odnosi na različite zemlje koje donose različite aranžmane tržišnoga gospodarstva, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se samo ako postoje znatni poremećaji u zemlji izvoznici u kojoj znatne državne intervencije utječu na troškove i cijene i stoga te odredbe ne utječu na različite aranžmane različitih tržišnih gospodarstava sve dok ne postoje znatne državne intervencije koje utječu na tržišne sile. Na temelju svega navedenog, Komisija je odbacila te tvrdnje.

113

| (171) | Kad je riječ o tvrdnji koju je kineska vlada iznijela u fazi pokretanja postupka da nije ispitano jesu li podaci trećih strana upotrijebljeni u postupcima Komisije pod utjecajem poremećaja na tržištu, Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a), uobičajenu vrijednost izračunava na temelju odabranih podataka koji nisu domaće cijene i troškovi u zemlji izvoznici samo ako utvrdi da ti podaci najprikladnije odražavaju nenarušene cijene i troškove. U ovom je postupku Komisija obvezna upotrebljavati samo nenarušene podatke. U tom se pogledu zainteresirane strane pozivaju da dostave primjedbe o predloženim izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ranim fazama ispitnog postupka. Komisija te primjedbe u potpunosti uzima u obzir u konačnoj odluci o nenarušenim podacima koje bi trebalo upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(171)

Kad je riječ o tvrdnji koju je kineska vlada iznijela u fazi pokretanja postupka da nije ispitano jesu li podaci trećih strana upotrijebljeni u postupcima Komisije pod utjecajem poremećaja na tržištu, Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a), uobičajenu vrijednost izračunava na temelju odabranih podataka koji nisu domaće cijene i troškovi u zemlji izvoznici samo ako utvrdi da ti podaci najprikladnije odražavaju nenarušene cijene i troškove. U ovom je postupku Komisija obvezna upotrebljavati samo nenarušene podatke. U tom se pogledu zainteresirane strane pozivaju da dostave primjedbe o predloženim izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ranim fazama ispitnog postupka. Komisija te primjedbe u potpunosti uzima u obzir u konačnoj odluci o nenarušenim podacima koje bi trebalo upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti.

nenarušene

| (172) | Kad je riječ o primjedbi kineske vlade o konceptu „znatnih tržišnih poremećaja”, Komisija napominje da je ta tvrdnja općenita i teoretska te da ne ukazuje na to zašto i kako bi koncept upotrijebljen u osnovnoj uredbi bio na neki način manjkav. Komisija nadalje podsjeća da je u kontekstu postupka koji je doveo do donošenja zakonodavnog prijedloga objavila procjenu učinka koja je sadržavala i pojedinosti o konceptu znatnih poremećaja i primijenjenim kriterijima, nakon čega su slijedili javno savjetovanje i konferencija dionika. U tom je postupku aktivno intervenirala i kineska vlada, a sudjelovala je i na konferenciji dionika. Rezultat tog postupka savjetovanja u potpunosti je uzet u obzir u postupku koji je doveo do donošenja zakonodavnog prijedloga te u zakonodavnom postupku koji je doveo do donošenja te odredbe. U članku 2. stavku 6.a jasno se definira koncept „znatnih poremećaja” za potrebe primjene osnovne uredbe EU-a. Osim toga, u članku 2. stavku 6.a točki (b) navodi se koji bi se elementi i njihov mogući učinak uzeli u obzir pri procjeni postojanja znatnih poremećaja. Razlike u gospodarskim sustavima nemaju ulogu u toj procjeni jer se ona može primijeniti samo u odnosu na zemlju koja izvozi predmetni proizvod. Kad je riječ o tvrdnji o diskriminaciji, Komisija napominje da se osnovna uredba, a posebno njezin članak 2. stavak 6.a, ne primjenjuje ni na jednu određenu zemlju niti se njome diskriminiraju određene zemlje. Primjenjuje se samo ako se tijekom ispitnog postupka na temelju dokaza iz dokumentacije iznesu tvrdnje o postojanju znatnih poremećaja u (bilo kojoj) zemlji izvoznici na koju se odnosi taj postupak. Komisija je stoga odbacila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(172)

Kad je riječ o primjedbi kineske vlade o konceptu „znatnih tržišnih poremećaja”, Komisija napominje da je ta tvrdnja općenita i teoretska te da ne ukazuje na to zašto i kako bi koncept upotrijebljen u osnovnoj uredbi bio na neki način manjkav. Komisija nadalje podsjeća da je u kontekstu postupka koji je doveo do donošenja zakonodavnog prijedloga objavila procjenu učinka koja je sadržavala i pojedinosti o konceptu znatnih poremećaja i primijenjenim kriterijima, nakon čega su slijedili javno savjetovanje i konferencija dionika. U tom je postupku aktivno intervenirala i kineska vlada, a sudjelovala je i na konferenciji dionika. Rezultat tog postupka savjetovanja u potpunosti je uzet u obzir u postupku koji je doveo do donošenja zakonodavnog prijedloga te u zakonodavnom postupku koji je doveo do donošenja te odredbe. U članku 2. stavku 6.a jasno se definira koncept „znatnih poremećaja” za potrebe primjene osnovne uredbe EU-a. Osim toga, u članku 2. stavku 6.a točki (b) navodi se koji bi se elementi i njihov mogući učinak uzeli u obzir pri procjeni postojanja znatnih poremećaja. Razlike u gospodarskim sustavima nemaju ulogu u toj procjeni jer se ona može primijeniti samo u odnosu na zemlju koja izvozi predmetni proizvod. Kad je riječ o tvrdnji o diskriminaciji, Komisija napominje da se osnovna uredba, a posebno njezin članak 2. stavak 6.a, ne primjenjuje ni na jednu određenu zemlju niti se njome diskriminiraju određene zemlje. Primjenjuje se samo ako se tijekom ispitnog postupka na temelju dokaza iz dokumentacije iznesu tvrdnje o postojanju znatnih poremećaja u (bilo kojoj) zemlji izvoznici na koju se odnosi taj postupak. Komisija je stoga odbacila te tvrdnje.

| (173) | Usto, kineska vlada tvrdila je da su u Izvješću službi Komisije postojali znatni nedostaci i u činjeničnom i u pravnom pogledu. Prema njezinu mišljenju, pritužba se temelji na pogrešnim zaključcima iz Izvješća i prošlih ispitnih postupaka, pri čemu su potonji postali novi dokazi koje je podnositelj pritužbe upotrijebio u trenutačnom ispitnom postupku. Kineska vlada tvrdila je da je Komisija iz istih razloga odstupila od neutralnog položaja tijela koje provodi ispitni postupak i potiče industriju EU-a da u pritužbi iznese optužbe o znatnim poremećajima na kineskom tržištu, čime se krši najosnovniji pravni duh poštenja i pravednosti. Prema mišljenju kineske vlade, izneseni dokazi nisu dostatni jer ne upućuju na tržišno stanje predmetnog proizvoda, a podnositelj pritužbe nije dostavio nikakvo drugo izvješće ili dokaze koji potvrđuju poremećaje na kineskom tržištu obuhvaćenih proizvoda. Ni podnositelj pritužbe ni Komisija nisu mogli točno dokazati kako su politike i mjere kineske vlade utjecale na mehanizam određivanja cijena na tržištu određene industrije u Kini. |
| --- | --- |

(173)

Usto, kineska vlada tvrdila je da su u Izvješću službi Komisije postojali znatni nedostaci i u činjeničnom i u pravnom pogledu. Prema njezinu mišljenju, pritužba se temelji na pogrešnim zaključcima iz Izvješća i prošlih ispitnih postupaka, pri čemu su potonji postali novi dokazi koje je podnositelj pritužbe upotrijebio u trenutačnom ispitnom postupku. Kineska vlada tvrdila je da je Komisija iz istih razloga odstupila od neutralnog položaja tijela koje provodi ispitni postupak i potiče industriju EU-a da u pritužbi iznese optužbe o znatnim poremećajima na kineskom tržištu, čime se krši najosnovniji pravni duh poštenja i pravednosti. Prema mišljenju kineske vlade, izneseni dokazi nisu dostatni jer ne upućuju na tržišno stanje predmetnog proizvoda, a podnositelj pritužbe nije dostavio nikakvo drugo izvješće ili dokaze koji potvrđuju poremećaje na kineskom tržištu obuhvaćenih proizvoda. Ni podnositelj pritužbe ni Komisija nisu mogli točno dokazati kako su politike i mjere kineske vlade utjecale na mehanizam određivanja cijena na tržištu određene industrije u Kini.

| (174) | U pogledu tvrdnje kineske vlade o nedostacima i pogrešnim zaključcima u Izvješću Komisija napominje da je to izvješće sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Izvješće je stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017. kako bi svaka zainteresirana strana imala dovoljno prilika da ospori, dopuni ili dostavi primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji. Kineska vlada upozorila je na nedostatke Izvješća isključivo u općenitom i apstraktnom smislu, a istodobno se suzdržala od svakog pobijanja sadržaja Izvješća i dokaza u njemu. Podnositelji pritužbe mogu se osloniti na dokaze i nalaze iz prethodnih ispitnih postupaka u mjeri u kojoj su relevantni i u kojoj pravosudno tijelo nije odbacilo njihovu zakonitost. Člankom 2. stavkom 6.a osigurava se neutralnost i nepristranost postupaka te poštovanje prava na obranu svih stranaka tijekom ispitnog postupka. Komisija napominje da se to što je podnositeljima pritužbe omogućeno da iznesu tvrdnje i dokaze o mogućem narušavanju cijena i troškova u zemljama u kojima bi moglo biti znatnih poremećaja izazvanih državnom intervencijom ne može tumačiti kao nepoštena i nepravedna praksa kojom se potiče iznošenje takvih tvrdnji. U vezi s primjedbom kineske vlade o nedostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka, Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e), ako smatra da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dostatni, može pokrenuti ispitni postupak na toj osnovi. Međutim, utvrđivanje stvarnog postojanja i učinka znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi se u trenutku privremene i/ili konačne objave nakon završetka ispitnog postupka. Postojanje i učinak znatnih poremećaja ne potvrđuju se u fazi pokretanja postupka, kako je tvrdila kineska vlada, nego tek tijekom detaljnog ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(174)

U pogledu tvrdnje kineske vlade o nedostacima i pogrešnim zaključcima u Izvješću Komisija napominje da je to izvješće sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Izvješće je stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017. kako bi svaka zainteresirana strana imala dovoljno prilika da ospori, dopuni ili dostavi primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji. Kineska vlada upozorila je na nedostatke Izvješća isključivo u općenitom i apstraktnom smislu, a istodobno se suzdržala od svakog pobijanja sadržaja Izvješća i dokaza u njemu. Podnositelji pritužbe mogu se osloniti na dokaze i nalaze iz prethodnih ispitnih postupaka u mjeri u kojoj su relevantni i u kojoj pravosudno tijelo nije odbacilo njihovu zakonitost. Člankom 2. stavkom 6.a osigurava se neutralnost i nepristranost postupaka te poštovanje prava na obranu svih stranaka tijekom ispitnog postupka. Komisija napominje da se to što je podnositeljima pritužbe omogućeno da iznesu tvrdnje i dokaze o mogućem narušavanju cijena i troškova u zemljama u kojima bi moglo biti znatnih poremećaja izazvanih državnom intervencijom ne može tumačiti kao nepoštena i nepravedna praksa kojom se potiče iznošenje takvih tvrdnji. U vezi s primjedbom kineske vlade o nedostatnosti dokaza u fazi pokretanja postupka, Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e), ako smatra da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe dostatni, može pokrenuti ispitni postupak na toj osnovi. Međutim, utvrđivanje stvarnog postojanja i učinka znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi se u trenutku privremene i/ili konačne objave nakon završetka ispitnog postupka. Postojanje i učinak znatnih poremećaja ne potvrđuju se u fazi pokretanja postupka, kako je tvrdila kineska vlada, nego tek tijekom detaljnog ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (175) | Kad je riječ o navodima u pritužbi o subvencijama koje je dodijelio NRK, kineska vlada iznijela je primjedbu da je EU dodijelio brojne subvencije, što bi moglo ukazivati na to da je njegovo tržište narušeno, a podnositelj pritužbe nije dokazao da je subvencija zapravo bila državna intervencija koja je znatno utjecala na tržište ili narušila cijenu ili trošak obuhvaćenih proizvoda. Kineska vlada istaknula je da se, u skladu s člankom 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, protiv subvencije druge članice ne može poduzimati nikakva specifična mjera osim u skladu s odredbama GATT-a iz 1994. |
| --- | --- |

(175)

Kad je riječ o navodima u pritužbi o subvencijama koje je dodijelio NRK, kineska vlada iznijela je primjedbu da je EU dodijelio brojne subvencije, što bi moglo ukazivati na to da je njegovo tržište narušeno, a podnositelj pritužbe nije dokazao da je subvencija zapravo bila državna intervencija koja je znatno utjecala na tržište ili narušila cijenu ili trošak obuhvaćenih proizvoda. Kineska vlada istaknula je da se, u skladu s člankom 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, protiv subvencije druge članice ne može poduzimati nikakva specifična mjera osim u skladu s odredbama GATT-a iz 1994.

| (176) | Kako je Komisija objasnila u uvodnoj izjavi 162., tvrdnja o dodjeljivanju subvencija EU-a, koja je u svakom slučaju potpuno neutemeljena, nije relevantna za procjenu poremećaja u zemlji izvoznici na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b). Kako je navedeno u istoj uvodnoj izjavi, subvencije treba smatrati jednim od načina intervencije kojima država provodi posebne javne politike koje uzrokuju poremećaje pa njihov specifičan učinak nije potrebno utvrditi. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., postojanje i učinak znatnih poremećaja ne potvrđuju se u fazi pokretanja postupka, nego tek nakon detaljnog ispitnog postupka. Konačno, kad je riječ o primjeni članka 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, trenutačni ispitni postupak i metodologija iz članka 2. stavka 6.a odnose se na izračun uobičajene vrijednosti u kontekstu dampinškog uvoza robe i ne mogu se smatrati posebnim mjerama protiv subvencija NRK-a. Prema tome, svako upućivanje na navedeni članak nije relevantno. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(176)

Kako je Komisija objasnila u uvodnoj izjavi 162., tvrdnja o dodjeljivanju subvencija EU-a, koja je u svakom slučaju potpuno neutemeljena, nije relevantna za procjenu poremećaja u zemlji izvoznici na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b). Kako je navedeno u istoj uvodnoj izjavi, subvencije treba smatrati jednim od načina intervencije kojima država provodi posebne javne politike koje uzrokuju poremećaje pa njihov specifičan učinak nije potrebno utvrditi. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., postojanje i učinak znatnih poremećaja ne potvrđuju se u fazi pokretanja postupka, nego tek nakon detaljnog ispitnog postupka. Konačno, kad je riječ o primjeni članka 32.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, trenutačni ispitni postupak i metodologija iz članka 2. stavka 6.a odnose se na izračun uobičajene vrijednosti u kontekstu dampinškog uvoza robe i ne mogu se smatrati posebnim mjerama protiv subvencija NRK-a. Prema tome, svako upućivanje na navedeni članak nije relevantno. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (177) | Proizvođač izvoznik ZTT iznio je primjedbu da je Komisijin izračun uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u suprotnosti s obvezom EU-a na temelju sporazumâ WTO-a, a posebno s obvezom iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u. Prema mišljenju ZTT-a, od 12. prosinca 2016. EU ne bi smio odstupati od standardne metodologije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti za proizvođače iz zemlje izvoznice, odnosno upotrebe samo domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici, ako nije drukčije dopušteno drugim odredbama sporazumâ WTO-a, među ostalim Sporazuma o antidampingu. ZTT je tvrdio i da se člankom 2. Sporazuma WTO-a o antidampingu za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne dopušta upotreba drugih podataka osim onih iz zemlje izvoznice. Iako je u iznimnim okolnostima potrebno izračunati uobičajenu vrijednost, podaci koji se odnose na troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit moraju se dobiti iz izvora u zemlji izvoza. Prema mišljenju ZTT-a, odstupanje od tog općeg pravila ne dopušta se nijednim dijelom Sporazuma WTO-a o antidampingu, a pojam znatnih poremećaja ne postoji u njemu. U tom je pogledu ZTT uputio na definiciju uobičajene vrijednosti iz članka 2.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i iznimne okolnosti opisane u članku 2.2. tog sporazuma u kojima bi se uobičajena vrijednost mogla utvrditi na temelju usporedive cijene istovjetnog proizvoda pri izvozu u odgovarajuću treću zemlju, pod uvjetom da je ta cijena reprezentativna, ili na temelju troška proizvodnje u zemlji podrijetla kojem se dodaje razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i iznos dobiti. ZTT je dodao da se Sporazumom WTO-a o antidampingu zahtijeva da se troškovi obično izračunavaju na temelju poslovnih knjiga predmetnog izvoznika ili proizvođača, pod uvjetom da se te poslovne knjige vode u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima zemlje izvoznice i da objektivno odražavaju troškove povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda te da se, isto tako, iznosi troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti temelje na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine koje obavlja predmetni izvoznik ili proizvođač, ili ako ih nije moguće odrediti na toj osnovi, da se temelje na drugim izvorima, ali uvijek na domaćem tržištu zemlje podrijetla. |
| --- | --- |

(177)

Proizvođač izvoznik ZTT iznio je primjedbu da je Komisijin izračun uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u suprotnosti s obvezom EU-a na temelju sporazumâ WTO-a, a posebno s obvezom iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u. Prema mišljenju ZTT-a, od 12. prosinca 2016. EU ne bi smio odstupati od standardne metodologije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti za proizvođače iz zemlje izvoznice, odnosno upotrebe samo domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici, ako nije drukčije dopušteno drugim odredbama sporazumâ WTO-a, među ostalim Sporazuma o antidampingu. ZTT je tvrdio i da se člankom 2. Sporazuma WTO-a o antidampingu za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne dopušta upotreba drugih podataka osim onih iz zemlje izvoznice. Iako je u iznimnim okolnostima potrebno izračunati uobičajenu vrijednost, podaci koji se odnose na troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit moraju se dobiti iz izvora u zemlji izvoza. Prema mišljenju ZTT-a, odstupanje od tog općeg pravila ne dopušta se nijednim dijelom Sporazuma WTO-a o antidampingu, a pojam znatnih poremećaja ne postoji u njemu. U tom je pogledu ZTT uputio na definiciju uobičajene vrijednosti iz članka 2.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i iznimne okolnosti opisane u članku 2.2. tog sporazuma u kojima bi se uobičajena vrijednost mogla utvrditi na temelju usporedive cijene istovjetnog proizvoda pri izvozu u odgovarajuću treću zemlju, pod uvjetom da je ta cijena reprezentativna, ili na temelju troška proizvodnje u zemlji podrijetla kojem se dodaje razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i iznos dobiti. ZTT je dodao da se Sporazumom WTO-a o antidampingu zahtijeva da se troškovi obično izračunavaju na temelju poslovnih knjiga predmetnog izvoznika ili proizvođača, pod uvjetom da se te poslovne knjige vode u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima zemlje izvoznice i da objektivno odražavaju troškove povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda te da se, isto tako, iznosi troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti temelje na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine koje obavlja predmetni izvoznik ili proizvođač, ili ako ih nije moguće odrediti na toj osnovi, da se temelje na drugim izvorima, ali uvijek na domaćem tržištu zemlje podrijetla.

| (178) | Nadalje, ZTT je uputio na odluku u predmetu EU–biodizel, prema kojoj tijelima koja su provodila ispitni postupak nije bilo dopušteno procijeniti troškove navedene u poslovnim knjigama izvoznika/proizvođača na temelju referentne vrijednosti koja nije povezana s troškovima proizvodnje u zemlji podrijetla. ZTT je naveo da bi, s obzirom na izvješće Žalbenog tijela u tom predmetu, na temelju članka 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu trebalo usporediti, s jedne strane, troškove kako su navedeni u poslovnim knjigama proizvođača/izvoznika i, s druge strane, stvarne troškove tog proizvođača. Naposljetku, ZTT je istaknuo da, u skladu s izvješćem Žalbenog tijela u tom predmetu, poremećaji u Argentini koji su uzrokovali razliku između domaćih i međunarodnih cijena glavne sirovine za predmetni proizvod nisu sami po sebi bili dostatna osnova na temelju članka 2.2.1.1. za zaključak da poslovne knjige proizvođača nisu objektivno odražavale troškove sirovina povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda ili za zanemarivanje tih troškova pri izračunu uobičajene vrijednosti predmetnog proizvoda. Stoga je ZTT zaključio da članak 2. stavak 6.a nije u skladu sa sporazumima WTO-a, uključujući Protokol o pristupanju Kine WTO-u, i sudskom praksom Tijela za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

(178)

Nadalje, ZTT je uputio na odluku u predmetu EU–biodizel, prema kojoj tijelima koja su provodila ispitni postupak nije bilo dopušteno procijeniti troškove navedene u poslovnim knjigama izvoznika/proizvođača na temelju referentne vrijednosti koja nije povezana s troškovima proizvodnje u zemlji podrijetla. ZTT je naveo da bi, s obzirom na izvješće Žalbenog tijela u tom predmetu, na temelju članka 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu trebalo usporediti, s jedne strane, troškove kako su navedeni u poslovnim knjigama proizvođača/izvoznika i, s druge strane, stvarne troškove tog proizvođača. Naposljetku, ZTT je istaknuo da, u skladu s izvješćem Žalbenog tijela u tom predmetu, poremećaji u Argentini koji su uzrokovali razliku između domaćih i međunarodnih cijena glavne sirovine za predmetni proizvod nisu sami po sebi bili dostatna osnova na temelju članka 2.2.1.1. za zaključak da poslovne knjige proizvođača nisu objektivno odražavale troškove sirovina povezane s proizvodnjom i prodajom predmetnog proizvoda ili za zanemarivanje tih troškova pri izračunu uobičajene vrijednosti predmetnog proizvoda. Stoga je ZTT zaključio da članak 2. stavak 6.a nije u skladu sa sporazumima WTO-a, uključujući Protokol o pristupanju Kine WTO-u, i sudskom praksom Tijela za rješavanje sporova.

EU–biodizel

| (179) | U skladu sa svojim primjedbama u uvodnoj izjavi 146. Komisija je odbacila tvrdnju ZTT-a u pogledu navodne opće neusklađenosti sa sporazumima WTO-a svojeg izračuna uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. U istoj se uvodnoj izjavi Komisija očitovala o pitanju relevantnosti predmeta EU–biodizel i nalazâ Žalbenog tijela u tom pogledu za ovaj ispitni postupak. Kad je riječ o obvezama iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u, Komisija podsjeća da se u antidampinškim postupcima koji se odnose na proizvode iz Kine dijelovi odjeljka 15. Protokola koji nisu istekli i dalje primjenjuju pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, kako u pogledu standarda tržišnoga gospodarstva tako i u pogledu upotrebe metodologije koja se ne temelji na strogoj usporedbi s kineskim cijenama ili troškovima. Zbog svih tih razloga te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(179)

U skladu sa svojim primjedbama u uvodnoj izjavi 146. Komisija je odbacila tvrdnju ZTT-a u pogledu navodne opće neusklađenosti sa sporazumima WTO-a svojeg izračuna uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. U istoj se uvodnoj izjavi Komisija očitovala o pitanju relevantnosti predmeta EU–biodizel i nalazâ Žalbenog tijela u tom pogledu za ovaj ispitni postupak. Kad je riječ o obvezama iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u, Komisija podsjeća da se u antidampinškim postupcima koji se odnose na proizvode iz Kine dijelovi odjeljka 15. Protokola koji nisu istekli i dalje primjenjuju pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, kako u pogledu standarda tržišnoga gospodarstva tako i u pogledu upotrebe metodologije koja se ne temelji na strogoj usporedbi s kineskim cijenama ili troškovima. Zbog svih tih razloga te su tvrdnje odbačene.

EU–biodizel

| (180) | ZTT je tvrdio i da sektor kabela od optičkih vlakana nije narušen i da bi u krajnjem slučaju mogli biti narušeni samo određeni ulazni elementi na tom tržištu. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, ZTT je tvrdio sljedeće: u Izvješću na koje se pritužba odnosi ne raspravlja se konkretno ili detaljno o sektoru kabela od optičkih vlakana; ne može se zaključiti da su svi ulazni elementi narušeni ili da je narušeno samo tržište kabela od optičkih vlakana; podnositelj pritužbe nije iznio nikakve dokaze o državnoj prisutnosti u kineskim poduzećima koja je utjecala na cijene ili troškove na tržištu kabela od optičkih vlakana te je u pritužbi naveden samo opći opis Kine kao socijalističkog tržišnog gospodarstva; društva prisutna na tržištu KOV-ova nisu pod kontrolom države, čak i ako država možda ima udjele u njima (društvo je u svakom slučaju bilo u većinskom vlasništvu privatnog sektora) i nisu izneseni dokazi da je većina tržišta KOV-ova u Kini u državnom vlasništvu ili da je zbog toga narušeno tržište u cjelini. |
| --- | --- |

(180)

ZTT je tvrdio i da sektor kabela od optičkih vlakana nije narušen i da bi u krajnjem slučaju mogli biti narušeni samo određeni ulazni elementi na tom tržištu. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, ZTT je tvrdio sljedeće: u Izvješću na koje se pritužba odnosi ne raspravlja se konkretno ili detaljno o sektoru kabela od optičkih vlakana; ne može se zaključiti da su svi ulazni elementi narušeni ili da je narušeno samo tržište kabela od optičkih vlakana; podnositelj pritužbe nije iznio nikakve dokaze o državnoj prisutnosti u kineskim poduzećima koja je utjecala na cijene ili troškove na tržištu kabela od optičkih vlakana te je u pritužbi naveden samo opći opis Kine kao socijalističkog tržišnog gospodarstva; društva prisutna na tržištu KOV-ova nisu pod kontrolom države, čak i ako država možda ima udjele u njima (društvo je u svakom slučaju bilo u većinskom vlasništvu privatnog sektora) i nisu izneseni dokazi da je većina tržišta KOV-ova u Kini u državnom vlasništvu ili da je zbog toga narušeno tržište u cjelini.

| (181) | Komisija se već u uvodnim izjavama 152. i 154. osvrnula na opću tvrdnju o nedostatku konkretnih dokaza u pritužbi koja se odnosi na sektor KOV-ova. U skladu s člankom 5. stavkom 9. osnovne uredbe dokazi podnositelja pritužbe u prilog tome da je industrija KOV-ova barem potencijalno izložena znatnim poremećajima u NRK-u u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) bili su dovoljni za pokretanje ispitnog postupka na temelju te odredbe. Točnije, postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja ili informacija o određenom tržištu kojima je obuhvaćen predmetni proizvod. U tom pogledu, kako je vidljivo u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9., Komisija je u ovom ispitnom postupku utvrdila da postoje znatni poremećaji u industriji KOV-ova i povezanim sektorima ulaznih elemenata. Korištenje domaćih troškova za izračun uobičajene vrijednosti dopušteno je člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) samo ako je tijekom ispitnog postupka sa sigurnošću utvrđeno da ti troškovi nisu narušeni. Međutim, nije bilo neposrednih dokaza o nenarušenosti čimbenika proizvodnje pojedinačnih proizvođača izvoznika. Stoga je tvrdnja ZTT-a o tom aspektu odbačena. |
| --- | --- |

(181)

Komisija se već u uvodnim izjavama 152. i 154. osvrnula na opću tvrdnju o nedostatku konkretnih dokaza u pritužbi koja se odnosi na sektor KOV-ova. U skladu s člankom 5. stavkom 9. osnovne uredbe dokazi podnositelja pritužbe u prilog tome da je industrija KOV-ova barem potencijalno izložena znatnim poremećajima u NRK-u u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) bili su dovoljni za pokretanje ispitnog postupka na temelju te odredbe. Točnije, postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja ili informacija o određenom tržištu kojima je obuhvaćen predmetni proizvod. U tom pogledu, kako je vidljivo u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9., Komisija je u ovom ispitnom postupku utvrdila da postoje znatni poremećaji u industriji KOV-ova i povezanim sektorima ulaznih elemenata. Korištenje domaćih troškova za izračun uobičajene vrijednosti dopušteno je člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) samo ako je tijekom ispitnog postupka sa sigurnošću utvrđeno da ti troškovi nisu narušeni. Međutim, nije bilo neposrednih dokaza o nenarušenosti čimbenika proizvodnje pojedinačnih proizvođača izvoznika. Stoga je tvrdnja ZTT-a o tom aspektu odbačena.

tijekom ispitnog postupka

| (182) | Kad je riječ o tvrdnji ZTT-a o državnoj kontroli proizvođačâ KOV-ova, Komisija je pronašla dokaze o takvoj kontroli kako je opisano u odjeljku 3.1.1.3. Komisija podsjeća da većinsko vlasništvo države nije preduvjet za stvarnu državnu kontrolu. Općenito, Komisija je u odjeljcima od 3.1.1.3. do 3.1.1.5. utvrdila da na tržištu KOV-ova (to obuhvaća i proizvođače KOV-ova i proizvođače ulaznih elemenata za proizvodnju KOV-ova) u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu, pod kontrolom ili političkim nadzorom ili ih usmjeravaju tijela NRK-a. Stoga je ta tvrdnja ZTT-a u tom pogledu odbačena. |
| --- | --- |

(182)

Kad je riječ o tvrdnji ZTT-a o državnoj kontroli proizvođačâ KOV-ova, Komisija je pronašla dokaze o takvoj kontroli kako je opisano u odjeljku 3.1.1.3. Komisija podsjeća da većinsko vlasništvo države nije preduvjet za stvarnu državnu kontrolu. Općenito, Komisija je u odjeljcima od 3.1.1.3. do 3.1.1.5. utvrdila da na tržištu KOV-ova (to obuhvaća i proizvođače KOV-ova i proizvođače ulaznih elemenata za proizvodnju KOV-ova) u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu, pod kontrolom ili političkim nadzorom ili ih usmjeravaju tijela NRK-a. Stoga je ta tvrdnja ZTT-a u tom pogledu odbačena.

| (183) | ZTT je nadalje naveo da se dokazi podnositelja pritužbe o javnim politikama ili mjerama kojima se pogoduje domaćim dobavljačima KOV-ova ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta u sektoru KOV-ova odnose na sektore na kraju proizvodnog lanca, a ne na tržište KOV-ova na početku proizvodnog lanca. U vezi s navodima iz pritužbe o poremećajima ulaznih elementa, to je društvo ustvrdilo da su dokazi „klimavi” te istaknulo da nije jasno jesu li „vlakna visokih performansi” koja se potiču 13. petogodišnjim planom optička vlakna (kao ni to u čemu se sastojala potpora u okviru plana) i da na naznačenoj stranici Izvješća nedostaju informacije o aramidnim vlaknima. Osim toga, ZTT je u pogledu upućivanja podnositelja pritužbe na dokaze iz Izvješća koji se odnose na potpore za staklena vlakna iznio primjedbu da su ta vlakna potpuno različiti sektor i tržište u usporedbi s optičkim vlaknima i kabelima te da ta tvrdnja stoga nije relevantna za procjenu predmetnog proizvoda, a nije bilo ni dokaza o tome kakva je potpora pružena i kako je tržište narušeno. |
| --- | --- |

(183)

ZTT je nadalje naveo da se dokazi podnositelja pritužbe o javnim politikama ili mjerama kojima se pogoduje domaćim dobavljačima KOV-ova ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta u sektoru KOV-ova odnose na sektore na kraju proizvodnog lanca, a ne na tržište KOV-ova na početku proizvodnog lanca. U vezi s navodima iz pritužbe o poremećajima ulaznih elementa, to je društvo ustvrdilo da su dokazi „klimavi” te istaknulo da nije jasno jesu li „vlakna visokih performansi” koja se potiču 13. petogodišnjim planom optička vlakna (kao ni to u čemu se sastojala potpora u okviru plana) i da na naznačenoj stranici Izvješća nedostaju informacije o aramidnim vlaknima. Osim toga, ZTT je u pogledu upućivanja podnositelja pritužbe na dokaze iz Izvješća koji se odnose na potpore za staklena vlakna iznio primjedbu da su ta vlakna potpuno različiti sektor i tržište u usporedbi s optičkim vlaknima i kabelima te da ta tvrdnja stoga nije relevantna za procjenu predmetnog proizvoda, a nije bilo ni dokaza o tome kakva je potpora pružena i kako je tržište narušeno.

| (184) | Pitanje dostatnosti dokaza iz pritužbe već je prethodno razmotreno, među ostalim u uvodnoj izjavi 181. Komisija je u ispitnom postupku utvrdila da je, s obzirom na to da su KOV-ovi ključne sastavnice optičkih mreža, sektor KOV-ova usko povezan s razvojem tih mreža i ovisan o njemu, pa u jednakoj mjeri ovisi o učincima državnih politika i dokumenata povezanih s tim politikama kojima se upravlja razvojem internetskih mreža, kao i učincima provedbe sveobuhvatnih politika koje se odnose na internetske tehnologije, aplikacije i usluge, kako je jasno opisano u uvodnim izjavama 107. i 108. Ti su dokumenti o politikama državi omogućili da na razne načine utječe na tržišne sile u mnogim područjima i na mnogim tržištima gdje se upotrebljavaju optičke mreže, a time i KOV-ovi. Stoga je nalazima Komisije potvrđeno da NRK ima uspostavljene javne politike ili mjere kojima utječe na sile slobodnog tržišta u sektoru KOV-ova. Neovisno o tom nalazu, Komisija je utvrdila i da su na sektor KOV-ova utjecale i druge vrste znatnih poremećaja, opisane u odjeljcima 3.1.1.3., 3.1.1.4. i od 3.1.1.6. do 3.1.1.8. Stoga je tvrdnja ZTT-a odbačena. |
| --- | --- |

(184)

Pitanje dostatnosti dokaza iz pritužbe već je prethodno razmotreno, među ostalim u uvodnoj izjavi 181. Komisija je u ispitnom postupku utvrdila da je, s obzirom na to da su KOV-ovi ključne sastavnice optičkih mreža, sektor KOV-ova usko povezan s razvojem tih mreža i ovisan o njemu, pa u jednakoj mjeri ovisi o učincima državnih politika i dokumenata povezanih s tim politikama kojima se upravlja razvojem internetskih mreža, kao i učincima provedbe sveobuhvatnih politika koje se odnose na internetske tehnologije, aplikacije i usluge, kako je jasno opisano u uvodnim izjavama 107. i 108. Ti su dokumenti o politikama državi omogućili da na razne načine utječe na tržišne sile u mnogim područjima i na mnogim tržištima gdje se upotrebljavaju optičke mreže, a time i KOV-ovi. Stoga je nalazima Komisije potvrđeno da NRK ima uspostavljene javne politike ili mjere kojima utječe na sile slobodnog tržišta u sektoru KOV-ova. Neovisno o tom nalazu, Komisija je utvrdila i da su na sektor KOV-ova utjecale i druge vrste znatnih poremećaja, opisane u odjeljcima 3.1.1.3., 3.1.1.4. i od 3.1.1.6. do 3.1.1.8. Stoga je tvrdnja ZTT-a odbačena.

| (185) | Kad je riječ o tvrdnjama o nejasnoći dokaza sadržanih u Izvješću i navedenih u pritužbi, Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila da se barem jedan od ulaznih elemenata KOV-ova – aramid – definira kao „vlakno visokih performansi” u najmanje jednom dokumentu o politikama. U vezi s potporom predviđenom za taj proizvod u 13. petogodišnjem planu, Komisija je u svojem Izvješću utvrdila da su mjere potpore sastavni element planskih dokumenata u NRK-u, posebno u slučaju 13. petogodišnjeg plana na središnjoj razini (114). Komisija je nedvojbeno utvrdila i da se na aramid odnose razni dokumenti za planiranje politika, među ostalim na temelju dokaza iz Izvješća (vidjeti uvodnu izjavu 114.). Kad je riječ o navodima podnositelja pritužbe o staklenim vlaknima u skupu dokaza iz Izvješća, Komisija napominje da se ta vlakna mogu upotrijebiti kao ulazni element u proizvodnji KOV-ova i zato su ti navodi bili relevantni za pokretanje ispitnog postupka. Kad je riječ o povezanom poremećaju, Komisija je svoj nalaz opisala u uvodnoj izjavi 118. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(185)

Kad je riječ o tvrdnjama o nejasnoći dokaza sadržanih u Izvješću i navedenih u pritužbi, Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila da se barem jedan od ulaznih elemenata KOV-ova – aramid – definira kao „vlakno visokih performansi” u najmanje jednom dokumentu o politikama. U vezi s potporom predviđenom za taj proizvod u 13. petogodišnjem planu, Komisija je u svojem Izvješću utvrdila da su mjere potpore sastavni element planskih dokumenata u NRK-u, posebno u slučaju 13. petogodišnjeg plana na središnjoj razini (114). Komisija je nedvojbeno utvrdila i da se na aramid odnose razni dokumenti za planiranje politika, među ostalim na temelju dokaza iz Izvješća (vidjeti uvodnu izjavu 114.). Kad je riječ o navodima podnositelja pritužbe o staklenim vlaknima u skupu dokaza iz Izvješća, Komisija napominje da se ta vlakna mogu upotrijebiti kao ulazni element u proizvodnji KOV-ova i zato su ti navodi bili relevantni za pokretanje ispitnog postupka. Kad je riječ o povezanom poremećaju, Komisija je svoj nalaz opisala u uvodnoj izjavi 118. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

114

| (186) | Nadalje, ZTT je naveo da nisu izneseni nikakvi dokazi u pogledu primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakona o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu na tržištima KOV-ova te da se nalazi Uredbe o tkaninama od staklenih vlakana u tom pogledu odnose na drugo tržište. ZTT je tvrdio i da su, slično tome, izneseni samo opći dokazi o poremećajima u troškovima plaća, koji ne potvrđuju da je u slučaju KOV-ova tržište rada narušeno. |
| --- | --- |

(186)

Nadalje, ZTT je naveo da nisu izneseni nikakvi dokazi u pogledu primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakona o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu na tržištima KOV-ova te da se nalazi Uredbe o tkaninama od staklenih vlakana u tom pogledu odnose na drugo tržište. ZTT je tvrdio i da su, slično tome, izneseni samo opći dokazi o poremećajima u troškovima plaća, koji ne potvrđuju da je u slučaju KOV-ova tržište rada narušeno.

| (187) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 163., nalazi Komisije u ispitnom postupku u pogledu tkanina od staklenih vlakana, na koje se ZTT poziva u kontekstu pritužbe, temeljili su se na dokazima iz Izvješća koji su relevantni za sve industrijske sektore u NRK-u te su stoga upućivanja podnositelja pritužbe na te nalaze bila opravdana. U svakom slučaju, Komisija je u svojem ispitnom postupku, kako je navedeno u odjeljku 3.1.1.6., utvrdila da se dogodila diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakona o stečaju i o vlasništvu, barem potencijalno, u sektoru KOV-ova, među ostalim u pogledu predmetnog proizvoda. Slično tome, kad je riječ o troškovima plaća, podnositelj pritužbe uputio je u Izvješću na dokaze koji se odnose na cijeli industrijski sektor u NRK-u i koji su stoga relevantni za tržište KOV-ova. U svakom slučaju, Komisija je u ispitnom postupku, kako je jasno opisano u odjeljku 3.1.1.7., utvrdila i da poremećaji u troškovima plaća izravno i neizravno utječu na sektor KOV-ova. Tvrdnja ZTT-a stoga je odbačena. |
| --- | --- |

(187)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 163., nalazi Komisije u ispitnom postupku u pogledu tkanina od staklenih vlakana, na koje se ZTT poziva u kontekstu pritužbe, temeljili su se na dokazima iz Izvješća koji su relevantni za sve industrijske sektore u NRK-u te su stoga upućivanja podnositelja pritužbe na te nalaze bila opravdana. U svakom slučaju, Komisija je u svojem ispitnom postupku, kako je navedeno u odjeljku 3.1.1.6., utvrdila da se dogodila diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakona o stečaju i o vlasništvu, barem potencijalno, u sektoru KOV-ova, među ostalim u pogledu predmetnog proizvoda. Slično tome, kad je riječ o troškovima plaća, podnositelj pritužbe uputio je u Izvješću na dokaze koji se odnose na cijeli industrijski sektor u NRK-u i koji su stoga relevantni za tržište KOV-ova. U svakom slučaju, Komisija je u ispitnom postupku, kako je jasno opisano u odjeljku 3.1.1.7., utvrdila i da poremećaji u troškovima plaća izravno i neizravno utječu na sektor KOV-ova. Tvrdnja ZTT-a stoga je odbačena.

| (188) | Kad je riječ o navodima u pritužbi u pogledu subvencija, ZTT je tvrdio da nije točno da su namijenjene ostvarivanju ciljeva javne politike ili da su dodijeljene kako bi se osiguralo da ta poduzeća ne djeluju neovisno o državi. |
| --- | --- |

(188)

Kad je riječ o navodima u pritužbi u pogledu subvencija, ZTT je tvrdio da nije točno da su namijenjene ostvarivanju ciljeva javne politike ili da su dodijeljene kako bi se osiguralo da ta poduzeća ne djeluju neovisno o državi.

| (189) | Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze da se različite subvencije čine povezanima s ispunjavanjem ciljeva politike (npr. industrijalizacija, tehnološki razvoj ili industrijska transformacija) za koje je ona smatrala da upućuju na moguće postojanje određene vrste poremećaja koje je prouzročila država te da su dovoljni kao jedan od elemenata za opravdanje pokretanja ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(189)

Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze da se različite subvencije čine povezanima s ispunjavanjem ciljeva politike (npr. industrijalizacija, tehnološki razvoj ili industrijska transformacija) za koje je ona smatrala da upućuju na moguće postojanje određene vrste poremećaja koje je prouzročila država te da su dovoljni kao jedan od elemenata za opravdanje pokretanja ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (190) | Kad je riječ o poremećajima u pogledu sirovina, ZTT je ustvrdio da je ono potpuno vertikalno integrirano društvo pa njegove ulazne elemente nabavljaju povezana društva te da je malo vjerojatno da njegove cijene narušavaju tržišta na početku proizvodnog lanca. ZTT je nadalje tvrdio da je dostavio relevantne informacije o proizvodnji materijala na početku proizvodnog lanca koju obavljaju povezana društva. Prema mišljenju ZTT-a, kako nisu podneseni dokazi o tome da je narušeno samo tržište KOV-ova, nije bilo ni dokaza da su narušeni njegovi troškovi. ZTT je istaknuo i da za izračun uobičajene vrijednosti treba upotrijebiti njegove troškove za koje nije dokazano da su narušeni. |
| --- | --- |

(190)

Kad je riječ o poremećajima u pogledu sirovina, ZTT je ustvrdio da je ono potpuno vertikalno integrirano društvo pa njegove ulazne elemente nabavljaju povezana društva te da je malo vjerojatno da njegove cijene narušavaju tržišta na početku proizvodnog lanca. ZTT je nadalje tvrdio da je dostavio relevantne informacije o proizvodnji materijala na početku proizvodnog lanca koju obavljaju povezana društva. Prema mišljenju ZTT-a, kako nisu podneseni dokazi o tome da je narušeno samo tržište KOV-ova, nije bilo ni dokaza da su narušeni njegovi troškovi. ZTT je istaknuo i da za izračun uobičajene vrijednosti treba upotrijebiti njegove troškove za koje nije dokazano da su narušeni.

| (191) | Kako je prethodno navedeno, posebno u uvodnoj izjavi 181., Komisija je smatrala da su dokazi iz dokumentacije dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Komisija je na temelju ispitnog postupka utvrdila da su razni znatni međusektorski poremećaji opisani u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9. utjecali ne samo na društva koja posluju u sektoru KOV-ova nego i, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 155., na proizvođače sirovina koje upotrebljavaju proizvođači KOV-ova u NRK-u te na proizvođače osnovnih ulaznih elemenata za proizvodnju tih sirovina na početnim razinama lanca vrijednosti. Čak i kada bi ZTT nabavljao ulazne elemente od povezanih društava, potonji proizvođači ulaznih elemenata bili bi, kao i ZTT, izloženi poremećajima opisanima u navedenim odjeljcima. Među informacijama koje je dostavio ZTT nije bilo točnih i primjerenih dokaza koji bi potvrdili da se na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe za bilo koje od njegovih troškova može sa sigurnošću utvrditi da su nenarušeni. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(191)

Kako je prethodno navedeno, posebno u uvodnoj izjavi 181., Komisija je smatrala da su dokazi iz dokumentacije dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Komisija je na temelju ispitnog postupka utvrdila da su razni znatni međusektorski poremećaji opisani u odjeljcima od 3.1.1.2. do 3.1.1.9. utjecali ne samo na društva koja posluju u sektoru KOV-ova nego i, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 155., na proizvođače sirovina koje upotrebljavaju proizvođači KOV-ova u NRK-u te na proizvođače osnovnih ulaznih elemenata za proizvodnju tih sirovina na početnim razinama lanca vrijednosti. Čak i kada bi ZTT nabavljao ulazne elemente od povezanih društava, potonji proizvođači ulaznih elemenata bili bi, kao i ZTT, izloženi poremećajima opisanima u navedenim odjeljcima. Među informacijama koje je dostavio ZTT nije bilo točnih i primjerenih dokaza koji bi potvrdili da se na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe za bilo koje od njegovih troškova može sa sigurnošću utvrditi da su nenarušeni. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (192) | Naposljetku, ZTT je iznio primjedbu da je, ako Komisija utvrdi da je država intervenirala kako bi pomogla u uvođenju širokopojasne mreže velike brzine pružanjem potpore tržištu KOV-ova ili tržištu ulaznih elemenata za KOV-ove (posebno subvencijama), država time ispravila tržišni nedostatak i pridonijela pozitivnim vanjskim učincima te se stoga to ne može smatrati znatnom intervencijom, a povezani poremećaji ne mogu se smatrati znatnima. |
| --- | --- |

(192)

Naposljetku, ZTT je iznio primjedbu da je, ako Komisija utvrdi da je država intervenirala kako bi pomogla u uvođenju širokopojasne mreže velike brzine pružanjem potpore tržištu KOV-ova ili tržištu ulaznih elemenata za KOV-ove (posebno subvencijama), država time ispravila tržišni nedostatak i pridonijela pozitivnim vanjskim učincima te se stoga to ne može smatrati znatnom intervencijom, a povezani poremećaji ne mogu se smatrati znatnima.

| (193) | U skladu s objašnjenjem Komisije u uvodnoj izjavi 172., pitanje ispravlja li se državnom intervencijom tržišni nedostatak nije relevantno za primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Svako uplitanje države koje bi dovelo ili bi moglo dovesti do poremećaja na tržištu u skladu s definicijom „znatnih poremećaja” iz članka 2. stavka 6.a točke (b) ocjenjuje se na temelju tog članka. Komisija je stoga odbacila tvrdnju ZTT-a. |
| --- | --- |

(193)

U skladu s objašnjenjem Komisije u uvodnoj izjavi 172., pitanje ispravlja li se državnom intervencijom tržišni nedostatak nije relevantno za primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Svako uplitanje države koje bi dovelo ili bi moglo dovesti do poremećaja na tržištu u skladu s definicijom „znatnih poremećaja” iz članka 2. stavka 6.a točke (b) ocjenjuje se na temelju tog članka. Komisija je stoga odbacila tvrdnju ZTT-a.

| (194) | Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je primjedbe o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, ponovivši u velikoj mjeri svoje prethodne tvrdnje. |
| --- | --- |

(194)

Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je primjedbe o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, ponovivši u velikoj mjeri svoje prethodne tvrdnje.

| (195) | Kineska vlada prvo je tvrdila da je Izvješće manjkavo i da odluke koje se temelju na njemu nemaju činjeničnu i pravnu osnovu. Konkretnije, kineska vlada tvrdila je da Izvješće nije ono što se u zakonodavstvu EU-a naziva „izvješće”. Stoga postoje dvojbe o tome može li Izvješće predstavljati službeno stajalište Komisije. Što se tiče činjenica, prema kineskoj vladi, Izvješće ih pogrešno prikazuje, jednostrano je i izvan dodira sa stvarnošću. Nadalje, činjenica da je Komisija izdala izvješća o zemljama za samo nekoliko odabranih zemalja razlog je za zabrinutost u pogledu tretmana najpovlaštenije države. Osim toga, oslanjanje Komisije na dokaze iz Izvješća, prema mišljenju kineske vlade, nije u skladu s duhom poštenog i pravednog prava jer se zapravo radi o prosudbi predmeta prije suđenja. |
| --- | --- |

(195)

Kineska vlada prvo je tvrdila da je Izvješće manjkavo i da odluke koje se temelju na njemu nemaju činjeničnu i pravnu osnovu. Konkretnije, kineska vlada tvrdila je da Izvješće nije ono što se u zakonodavstvu EU-a naziva „izvješće”. Stoga postoje dvojbe o tome može li Izvješće predstavljati službeno stajalište Komisije. Što se tiče činjenica, prema kineskoj vladi, Izvješće ih pogrešno prikazuje, jednostrano je i izvan dodira sa stvarnošću. Nadalje, činjenica da je Komisija izdala izvješća o zemljama za samo nekoliko odabranih zemalja razlog je za zabrinutost u pogledu tretmana najpovlaštenije države. Osim toga, oslanjanje Komisije na dokaze iz Izvješća, prema mišljenju kineske vlade, nije u skladu s duhom poštenog i pravednog prava jer se zapravo radi o prosudbi predmeta prije suđenja.

| (196) | Drugo, kineska vlada tvrdila je da izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu, a posebno s njegovim člankom 2.2. u kojem se navodi iscrpan popis situacija u kojima se uobičajena vrijednost može izračunati, pri čemu „znatni poremećaji” nisu navedeni. Nadalje, prema kineskoj vladi, upotreba podataka iz odgovarajuće reprezentativne zemlje nije u skladu s člankom VI.1. točkom (b) GATT-a i člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu kojima se propisuje upotreba troška proizvodnje u zemlji podrijetla pri izračunu uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(196)

Drugo, kineska vlada tvrdila je da izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu, a posebno s njegovim člankom 2.2. u kojem se navodi iscrpan popis situacija u kojima se uobičajena vrijednost može izračunati, pri čemu „znatni poremećaji” nisu navedeni. Nadalje, prema kineskoj vladi, upotreba podataka iz odgovarajuće reprezentativne zemlje nije u skladu s člankom VI.1. točkom (b) GATT-a i člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu kojima se propisuje upotreba troška proizvodnje u zemlji podrijetla pri izračunu uobičajene vrijednosti.

| (197) | Treće, kineska vlada tvrdila je da Komisijine prakse ispitivanja na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nisu u skladu s pravilima WTO-a jer je Komisija, kršeći članak 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu, zanemarila poslovne knjige kineskog proizvođača, a da nije utvrdila jesu li te knjige u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima u Kini. Kineska vlada ne slaže se u tom pogledu s prethodnim odgovorom Komisije (vidjeti uvodne izjave 146. i 168.). |
| --- | --- |

(197)

Treće, kineska vlada tvrdila je da Komisijine prakse ispitivanja na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nisu u skladu s pravilima WTO-a jer je Komisija, kršeći članak 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu, zanemarila poslovne knjige kineskog proizvođača, a da nije utvrdila jesu li te knjige u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima u Kini. Kineska vlada ne slaže se u tom pogledu s prethodnim odgovorom Komisije (vidjeti uvodne izjave 146. i 168.).

| (198) | Četvrto, kineska vlada tvrdi da bi Komisija trebala biti dosljedna i u potpunosti ispitati postoje li takozvani poremećaji na tržištu u reprezentativnoj zemlji. Jednostavno prihvaćanje podataka iz reprezentativne zemlje bez takve evaluacije predstavlja „dvostruke standarde”. Prema mišljenju kineske vlade isto vrijedi i za evaluaciju cijena i troškova industrije EU-a. Peto, kineska vlada napomenula je da su u EU-u rašireni poremećaji tržišta kao što su smjernice vlasti, socijalni aspekti koje komercijalne banke uzimaju u obzir, porezna izuzeća, financijska potpora ili gospodarske sanacije. |
| --- | --- |

(198)

Četvrto, kineska vlada tvrdi da bi Komisija trebala biti dosljedna i u potpunosti ispitati postoje li takozvani poremećaji na tržištu u reprezentativnoj zemlji. Jednostavno prihvaćanje podataka iz reprezentativne zemlje bez takve evaluacije predstavlja „dvostruke standarde”. Prema mišljenju kineske vlade isto vrijedi i za evaluaciju cijena i troškova industrije EU-a. Peto, kineska vlada napomenula je da su u EU-u rašireni poremećaji tržišta kao što su smjernice vlasti, socijalni aspekti koje komercijalne banke uzimaju u obzir, porezna izuzeća, financijska potpora ili gospodarske sanacije.

| (199) | Kad je riječ o prvom argumentu u pogledu Izvješća, Komisija se u uvodnoj izjavi 170. detaljno osvrnula na pitanje najpovlaštenije države. Slično tome, u uvodnoj izjavi 174. razmotrene su činjenične pogreške u napomenama o Izvješću. U istoj se uvodnoj izjavi govori i o argumentu o nepristranosti Komisije. Kad je riječ o statusu Izvješća u okviru zakonodavstva EU-a, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe ne propisuje poseban format za izvješća o znatnim poremećajima, niti se tom odredbom definira kanal za objavu. Komisija je podsjetila da je izvješće tehnički dokument koji se temelji na činjenicama i upotrebljava se isključivo u kontekstu ispitnih postupaka trgovinske zaštite. Stoga je izvješće na odgovarajući način objavljeno kao radni dokument službi Komisije jer je u potpunosti opisno i njime se ne izražavaju nikakva politička stajališta, preferencije ili odluke. To ne utječe na njegov sadržaj, odnosno objektivne izvore informacija o postojanju znatnih poremećaja u kineskom gospodarstvu relevantnih za svrhu primjene članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe. U pogledu drugog i trećeg argumenta o navodnoj neusklađenosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a Komisija je napomenula da kineska vlada nije dostavila nikakve nove dokaze, osim upućivanja na izvješće Žalbenog tijela u predmetu EU – biodizel i izvješće povjerenstva u predmetu EU – prilagodba troškova. Međutim, ti su argumenti već dostatno razmotreni u uvodnim izjavama 146. i 168. Četvrti argument o evaluaciji podataka trećih zemalja već je razmotren u uvodnoj izjavi 171. Kad je riječ o petom argumentu o navodnim poremećajima na tržištu EU-a, Komisija je napomenula da je u uvodnoj izjavi 170. već detaljno objašnjeno zašto te sumnje nisu relevantne u kontekstu ovog ispitnog postupka. Stoga je Komisija odbacila argumente kineske vlade. |
| --- | --- |

(199)

Kad je riječ o prvom argumentu u pogledu Izvješća, Komisija se u uvodnoj izjavi 170. detaljno osvrnula na pitanje najpovlaštenije države. Slično tome, u uvodnoj izjavi 174. razmotrene su činjenične pogreške u napomenama o Izvješću. U istoj se uvodnoj izjavi govori i o argumentu o nepristranosti Komisije. Kad je riječ o statusu Izvješća u okviru zakonodavstva EU-a, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe ne propisuje poseban format za izvješća o znatnim poremećajima, niti se tom odredbom definira kanal za objavu. Komisija je podsjetila da je izvješće tehnički dokument koji se temelji na činjenicama i upotrebljava se isključivo u kontekstu ispitnih postupaka trgovinske zaštite. Stoga je izvješće na odgovarajući način objavljeno kao radni dokument službi Komisije jer je u potpunosti opisno i njime se ne izražavaju nikakva politička stajališta, preferencije ili odluke. To ne utječe na njegov sadržaj, odnosno objektivne izvore informacija o postojanju znatnih poremećaja u kineskom gospodarstvu relevantnih za svrhu primjene članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe. U pogledu drugog i trećeg argumenta o navodnoj neusklađenosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a Komisija je napomenula da kineska vlada nije dostavila nikakve nove dokaze, osim upućivanja na izvješće Žalbenog tijela u predmetu EU – biodizel i izvješće povjerenstva u predmetu EU – prilagodba troškova. Međutim, ti su argumenti već dostatno razmotreni u uvodnim izjavama 146. i 168. Četvrti argument o evaluaciji podataka trećih zemalja već je razmotren u uvodnoj izjavi 171. Kad je riječ o petom argumentu o navodnim poremećajima na tržištu EU-a, Komisija je napomenula da je u uvodnoj izjavi 170. već detaljno objašnjeno zašto te sumnje nisu relevantne u kontekstu ovog ispitnog postupka. Stoga je Komisija odbacila argumente kineske vlade.

EU – biodizel

EU – prilagodba troškova

| (200) | Grupa ZTT najprije je ponovila svoje stajalište da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa sporazumima WTO-a i tvrdila je da u odgovoru Komisije na njezine prethodne argumente nedostaje jasno obrazloženje, konkretno, tamo se ne navodi pravna osnova u sporazumima WTO-a (vidjeti uvodnu izjavu 146.). Stoga, prema mišljenju grupe ZTT, objava nije u skladu s pravnim standardima dostatnog obrazloženja kojim se opravdava odluka Komisije. Drugo, grupa ZTT tvrdila je da nije dokazano da je grupa izložena znatnim poremećajima jer, s jedne strane, redovne političke aktivnosti stranke u društvu ili članstvo rukovodstva društva u KPK-u nisu pokazatelj izravnog utjecaja KPK-a na grupu i, s druge strane, da je grupa ZTT privatno društvo uvršteno na burzu, da podliježe tržišno orijentiranom korporativnom upravljanju i zahtjevima za uvrštavanje na burzu. S tim u vezi, grupa ZTT napomenula je da postojanje državne intervencije ne znači znatne poremećaje jer bi vladina intervencija mogla poslužiti i za ispravljanje tržišnih nedostataka, primjerice u sektoru širokopojasnog pristupa u kojem se proizvod iz ispitnog postupka uvelike upotrebljava. |
| --- | --- |

(200)

Grupa ZTT najprije je ponovila svoje stajalište da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa sporazumima WTO-a i tvrdila je da u odgovoru Komisije na njezine prethodne argumente nedostaje jasno obrazloženje, konkretno, tamo se ne navodi pravna osnova u sporazumima WTO-a (vidjeti uvodnu izjavu 146.). Stoga, prema mišljenju grupe ZTT, objava nije u skladu s pravnim standardima dostatnog obrazloženja kojim se opravdava odluka Komisije. Drugo, grupa ZTT tvrdila je da nije dokazano da je grupa izložena znatnim poremećajima jer, s jedne strane, redovne političke aktivnosti stranke u društvu ili članstvo rukovodstva društva u KPK-u nisu pokazatelj izravnog utjecaja KPK-a na grupu i, s druge strane, da je grupa ZTT privatno društvo uvršteno na burzu, da podliježe tržišno orijentiranom korporativnom upravljanju i zahtjevima za uvrštavanje na burzu. S tim u vezi, grupa ZTT napomenula je da postojanje državne intervencije ne znači znatne poremećaje jer bi vladina intervencija mogla poslužiti i za ispravljanje tržišnih nedostataka, primjerice u sektoru širokopojasnog pristupa u kojem se proizvod iz ispitnog postupka uvelike upotrebljava.

| (201) | Komisija se opsežno bavila pitanjem usklađenosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a u uvodnim izjavama 146., 168. i 179. Konkretno, Komisija je objasnila da, iako se sudska praksa WTO-a na koju upućuje grupa ZTT ne odnosi na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, ta sudska praksa u svakom slučaju dopušta upotrebu podataka iz treće zemlje, koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Kad je riječ o argumentu grupe ZTT o nepostojanju znatnih poremećaja u sektoru KOV-ova, Komisija je napomenula da se o tim pitanjima već detaljno raspravljalo u uvodnim izjavama 154. i 181. Iako iz podneska grupe ZTT nije sasvim jasno upućuje li se na to da sektor širokopojasnog pristupa u Kini karakteriziraju tržišni nedostaci, njezine opće napomene, koje nisu potkrijepljene dokazima, da aktivnosti KPK-a u društvu nisu pokazatelj utjecaja KPK-a ili da državne intervencije ne znače znatne poremećaje, ne mogu poništiti zaključke Komisije koji se temelje na ispitivanju različitih elemenata koji upućuju na postojanje znatnih poremećaja u sektoru, kako je prikazano u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.9. Komisija je stoga odbacila argumente grupe ZTT. |
| --- | --- |

(201)

Komisija se opsežno bavila pitanjem usklađenosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a u uvodnim izjavama 146., 168. i 179. Konkretno, Komisija je objasnila da, iako se sudska praksa WTO-a na koju upućuje grupa ZTT ne odnosi na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, ta sudska praksa u svakom slučaju dopušta upotrebu podataka iz treće zemlje, koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Kad je riječ o argumentu grupe ZTT o nepostojanju znatnih poremećaja u sektoru KOV-ova, Komisija je napomenula da se o tim pitanjima već detaljno raspravljalo u uvodnim izjavama 154. i 181. Iako iz podneska grupe ZTT nije sasvim jasno upućuje li se na to da sektor širokopojasnog pristupa u Kini karakteriziraju tržišni nedostaci, njezine opće napomene, koje nisu potkrijepljene dokazima, da aktivnosti KPK-a u društvu nisu pokazatelj utjecaja KPK-a ili da državne intervencije ne znače znatne poremećaje, ne mogu poništiti zaključke Komisije koji se temelje na ispitivanju različitih elemenata koji upućuju na postojanje znatnih poremećaja u sektoru, kako je prikazano u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.9. Komisija je stoga odbacila argumente grupe ZTT.

| (202) | CCCME je ponovio svoje stajalište da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu. Konkretno, CCCME je napomenuo da se, prema Komisiji, pravom WTO-a kako ga tumači Žalbeno tijelo u sporu EU – biodizel dopušta upotreba podataka iz treće zemlje koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Međutim, CCCME je istaknuo da metodologija u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe nije izričito povezana s odredbama članka 2. stavka 5. osnovne uredbe koje su bile sporne u postupku DS473. Nadalje, CCCME je tvrdio da Komisija nije objasnila kako je članak 2. stavak 5. drugi podstavak osnovne uredbe u skladu s člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu. |
| --- | --- |

(202)

CCCME je ponovio svoje stajalište da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu. Konkretno, CCCME je napomenuo da se, prema Komisiji, pravom WTO-a kako ga tumači Žalbeno tijelo u sporu EU – biodizel dopušta upotreba podataka iz treće zemlje koji su propisno prilagođeni ako je takva prilagodba potrebna i potkrijepljena. Međutim, CCCME je istaknuo da metodologija u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe nije izričito povezana s odredbama članka 2. stavka 5. osnovne uredbe koje su bile sporne u postupku DS473. Nadalje, CCCME je tvrdio da Komisija nije objasnila kako je članak 2. stavak 5. drugi podstavak osnovne uredbe u skladu s člankom 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu.

| (203) | Komisija se slaže s CCCME-om da metodologija u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe doista nije izričito povezana s odredbama članka 2. stavka 5. osnovne uredbe, kako je već istaknuto u uvodnoj izjavi 146. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da se uvjeti za primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe i sadržaj odgovarajuće procjene razlikuju od uvjeta iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe. Argument koji se odnosi na spojivost potonje odredbe s propisima WTO-a stoga nije relevantan u ovom ispitnom postupku. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila argumente CCCME-a. |
| --- | --- |

(203)

Komisija se slaže s CCCME-om da metodologija u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe doista nije izričito povezana s odredbama članka 2. stavka 5. osnovne uredbe, kako je već istaknuto u uvodnoj izjavi 146. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da se uvjeti za primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe i sadržaj odgovarajuće procjene razlikuju od uvjeta iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe. Argument koji se odnosi na spojivost potonje odredbe s propisima WTO-a stoga nije relevantan u ovom ispitnom postupku. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odbacila argumente CCCME-a.

| (204) | FTT je, pozivajući se izričito i na primjedbe CCCME-a, tvrdio da tvrdnje o poremećajima na tržištu nisu potkrijepljene dokazima. Prema mišljenju FTT-a, umjesto oslanjanja na činjenične dokaze, podnositelj pritužbe samo ponavlja prethodne nalaze Komisije i upućuje na Izvješće koje se pak odnosi na kinesko tržište i gospodarske strukture „u širem kontekstu” i bez konkretnih dokaza o sektoru KOV-ova. FTT stoga ne vidi na koji su način elementi kao što su državno vlasništvo, struktura kemijske industrije, ciljevi politike ili uloga KPK-a u društvu dokazali da su poslovne aktivnosti u sektoru KOV-ova narušene. |
| --- | --- |

(204)

FTT je, pozivajući se izričito i na primjedbe CCCME-a, tvrdio da tvrdnje o poremećajima na tržištu nisu potkrijepljene dokazima. Prema mišljenju FTT-a, umjesto oslanjanja na činjenične dokaze, podnositelj pritužbe samo ponavlja prethodne nalaze Komisije i upućuje na Izvješće koje se pak odnosi na kinesko tržište i gospodarske strukture „u širem kontekstu” i bez konkretnih dokaza o sektoru KOV-ova. FTT stoga ne vidi na koji su način elementi kao što su državno vlasništvo, struktura kemijske industrije, ciljevi politike ili uloga KPK-a u društvu dokazali da su poslovne aktivnosti u sektoru KOV-ova narušene.

| (205) | Argumenti FTT-a su pogrešni. Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 152., u Izvješću su opisane različite vrste poremećaja, koji su po svojoj prirodi međusektorski, prisutni u cijelom kineskom gospodarstvu i utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda pa je ono daleko od nespecifičnog i bavljenja gospodarskim strukturama u Kini „u širem kontekstu”. Komisija je nadalje napomenula da Izvješće nije jedini izvor dokaza kojima se Komisija služila za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja. Dodatni dokazni elementi koje je upotrijebila Komisija i zaključci do kojih je došla na temelju tih dokaza navedeni su u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.9. Stoga, iako su elementi na koje se poziva FTT, kao što su državno vlasništvo ili uloga KPK-a u poduzećima, među relevantnim čimbenicima koji upućuju na znatne poremećaje, Komisijino sveukupno utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na znatno širem rasponu dokaza. Stoga je Komisija odbacila argumente FTT-a. |
| --- | --- |

(205)

Argumenti FTT-a su pogrešni. Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 152., u Izvješću su opisane različite vrste poremećaja, koji su po svojoj prirodi međusektorski, prisutni u cijelom kineskom gospodarstvu i utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje predmetnog proizvoda pa je ono daleko od nespecifičnog i bavljenja gospodarskim strukturama u Kini „u širem kontekstu”. Komisija je nadalje napomenula da Izvješće nije jedini izvor dokaza kojima se Komisija služila za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja. Dodatni dokazni elementi koje je upotrijebila Komisija i zaključci do kojih je došla na temelju tih dokaza navedeni su u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.9. Stoga, iako su elementi na koje se poziva FTT, kao što su državno vlasništvo ili uloga KPK-a u poduzećima, među relevantnim čimbenicima koji upućuju na znatne poremećaje, Komisijino sveukupno utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na znatno širem rasponu dokaza. Stoga je Komisija odbacila argumente FTT-a.

3.2.   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.2.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (206) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (115) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku Kine; |
| --- | --- | --- |

(206)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (115) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku Kine;

115

| — | proizvodnja predmetnog proizvoda u toj zemlji; |
| --- | --- |

—

proizvodnja predmetnog proizvoda u toj zemlji;

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji; |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji;

| — | ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi, ako je to moguće, trebalo dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi, ako je to moguće, trebalo dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (207) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 209. i 210., Komisija je za dokumentaciju izdala dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci o čimbenicima proizvodnje obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da u ovom predmetu Argentinu smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom ako se potvrdi da postoje znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(207)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 209. i 210., Komisija je za dokumentaciju izdala dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci o čimbenicima proizvodnje obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da u ovom predmetu Argentinu smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom ako se potvrdi da postoje znatni poremećaji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

| (208) | Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka utvrdila da je Turska potencijalna reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je nadalje navela da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka utvrdila da je Turska potencijalna reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je nadalje navela da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

| (209) | Komisija je 19. studenoga 2020. u bilješci („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji KOV-ova. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila šest potencijalnih reprezentativnih zemalja, i to Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju, Srbiju, Tajland i Tursku, a Tursku je smatrala najprikladnijom reprezentativnom zemljom. Komisija je zaprimila primjedbe na prvu bilješku od društva Connect Com, CCCME-a i grupe ZTT. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 226. do 237. |
| --- | --- |

(209)

Komisija je 19. studenoga 2020. u bilješci („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji KOV-ova. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila šest potencijalnih reprezentativnih zemalja, i to Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju, Srbiju, Tajland i Tursku, a Tursku je smatrala najprikladnijom reprezentativnom zemljom. Komisija je zaprimila primjedbe na prvu bilješku od društva Connect Com, CCCME-a i grupe ZTT. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 226. do 237.

| (210) | Komisija je 12. ožujka 2021. drugom bilješkom („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Argentinom kao reprezentativnom zemljom. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za relevantno društvo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. u reprezentativnoj zemlji. U drugoj bilješci razmotrene su i primjedbe zaprimljene na prvu bilješku. Primjedbe na drugu bilješku dostavili su društvo Connect Com, CCCME i grupa ZTT. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 247. do 292. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je 12. ožujka 2021. drugom bilješkom („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Argentinom kao reprezentativnom zemljom. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za relevantno društvo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. u reprezentativnoj zemlji. U drugoj bilješci razmotrene su i primjedbe zaprimljene na prvu bilješku. Primjedbe na drugu bilješku dostavili su društvo Connect Com, CCCME i grupa ZTT. Te su primjedbe detaljno razmotrene u uvodnim izjavama od 247. do 292.

3.2.2.   Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina

Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina

| (211) | Komisija je u prvoj bilješci o čimbenicima proizvodnje utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Južna Afrika, Kolumbija, Malezija, Srbija, Tajland i Turska zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina, tj. Svjetska banka sve ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom” za koje je poznato da se u njima odvija proizvodnja predmetnog proizvoda. Primjedbe je 30. studenoga 2020. dostavilo društvo Connect Com, a 3. prosinca 2020. dostavili su ih CCCME i grupa ZTT (u produljenom roku). |
| --- | --- |

(211)

Komisija je u prvoj bilješci o čimbenicima proizvodnje utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Južna Afrika, Kolumbija, Malezija, Srbija, Tajland i Turska zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina, tj. Svjetska banka sve ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom” za koje je poznato da se u njima odvija proizvodnja predmetnog proizvoda. Primjedbe je 30. studenoga 2020. dostavilo društvo Connect Com, a 3. prosinca 2020. dostavili su ih CCCME i grupa ZTT (u produljenom roku).

| (212) | Connect Com tvrdio je da bi Komisija kao moguće reprezentativne zemlje trebala razmotriti i Kazahstan, Meksiko i Rusiju. Komisija, međutim, nije pronašla nijednog proizvođača KOV-ova u tim zemljama s lako dostupnim financijskim informacijama, pa te zemlje nije dodatno razmatrala. |
| --- | --- |

(212)

Connect Com tvrdio je da bi Komisija kao moguće reprezentativne zemlje trebala razmotriti i Kazahstan, Meksiko i Rusiju. Komisija, međutim, nije pronašla nijednog proizvođača KOV-ova u tim zemljama s lako dostupnim financijskim informacijama, pa te zemlje nije dodatno razmatrala.

| (213) | Grupa ZTT tvrdila je da je tursko gospodarstvo izloženo znatnim poremećajima, posebno na energetskom tržištu te na tržištima elektroničkih i optičkih proizvoda, te je u tom pogledu uputila na radni dokument službi Komisije „Izvješće o Turskoj za 2020.”. (116) S obzirom na zaključak u uvodnoj izjavi 294. u nastavku o odabiru Argentine kao odgovarajuće reprezentativne zemlje, ta je tvrdnja postala irelevantna. |
| --- | --- |

(213)

Grupa ZTT tvrdila je da je tursko gospodarstvo izloženo znatnim poremećajima, posebno na energetskom tržištu te na tržištima elektroničkih i optičkih proizvoda, te je u tom pogledu uputila na radni dokument službi Komisije „Izvješće o Turskoj za 2020.”. (116) S obzirom na zaključak u uvodnoj izjavi 294. u nastavku o odabiru Argentine kao odgovarajuće reprezentativne zemlje, ta je tvrdnja postala irelevantna.

116

| (214) | Grupa ZTT tvrdila je da bruto nacionalni dohodak („BND”) nije prikladan pokazatelj za procjenu stupnja gospodarskog razvoja zemlje jer BND po stanovniku ne sažima na odgovarajući način stupanj razvijenosti zemlje niti je mjerilo blagostanja zemlje te da je bruto domaći proizvod („BDP”) po stanovniku znatno precizniji. Nadalje je istaknula da je Malezija sličnija Kini po stupnju gospodarskog razvoja nego Turska ako se gleda BDP po stanovniku te da je stoga Malezija bliža stupnju razvijenosti Kine nego Turska. Ustvrdila je da bi u takvoj analizi trebalo uzeti u obzir i produktivnost te da je, iako je produktivnost obiju zemalja bila veća od produktivnosti Kine, Malezija gospodarski sličnija Kini od Turske. Grupa ZTT napomenula je i da je na temelju Indeksa ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda (koji različite mjere razvoja kao što su očekivani životni vijek, godine školovanja i BND po stanovniku objedinjuje u jedan indeks čija veća vrijednost označava veću razvijenost) Malezija bliža stupnju razvijenosti Kine nego Turska. Naposljetku, grupa ZTT napomenula je da je Malezija na temelju Ginijeva koeficijenta (mjerila nejednakosti u rasponu od 0 do 100, pri čemu viši koeficijent označava veću nejednakost) bila bliža razini nejednakosti u Kini nego Turska. |
| --- | --- |

(214)

Grupa ZTT tvrdila je da bruto nacionalni dohodak („BND”) nije prikladan pokazatelj za procjenu stupnja gospodarskog razvoja zemlje jer BND po stanovniku ne sažima na odgovarajući način stupanj razvijenosti zemlje niti je mjerilo blagostanja zemlje te da je bruto domaći proizvod („BDP”) po stanovniku znatno precizniji. Nadalje je istaknula da je Malezija sličnija Kini po stupnju gospodarskog razvoja nego Turska ako se gleda BDP po stanovniku te da je stoga Malezija bliža stupnju razvijenosti Kine nego Turska. Ustvrdila je da bi u takvoj analizi trebalo uzeti u obzir i produktivnost te da je, iako je produktivnost obiju zemalja bila veća od produktivnosti Kine, Malezija gospodarski sličnija Kini od Turske. Grupa ZTT napomenula je i da je na temelju Indeksa ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda (koji različite mjere razvoja kao što su očekivani životni vijek, godine školovanja i BND po stanovniku objedinjuje u jedan indeks čija veća vrijednost označava veću razvijenost) Malezija bliža stupnju razvijenosti Kine nego Turska. Naposljetku, grupa ZTT napomenula je da je Malezija na temelju Ginijeva koeficijenta (mjerila nejednakosti u rasponu od 0 do 100, pri čemu viši koeficijent označava veću nejednakost) bila bliža razini nejednakosti u Kini nego Turska.

| (215) | Connect Com tvrdio je da bi Komisija trebala uzeti u obzir i uvjete proizvodnje u industriji s obzirom na to da, za razliku od Turske, Kina ima vrlo napredne tehnologije, kao i broj društava koja posluju na tržištu. |
| --- | --- |

(215)

Connect Com tvrdio je da bi Komisija trebala uzeti u obzir i uvjete proizvodnje u industriji s obzirom na to da, za razliku od Turske, Kina ima vrlo napredne tehnologije, kao i broj društava koja posluju na tržištu.

| (216) | Kad je riječ o izračunu uobičajene vrijednosti u slučaju zemalja sa znatnim poremećajima, člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe utvrđeno je da Komisija može upotrijebiti reprezentativnu zemlju koja ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica. Kako bi u svakom predmetu odredila koje zemlje imaju sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Komisija se služi zemljama koje je Svjetska banka razvrstala u istu kategoriju dohotka. Komisija to čini korištenjem svojeg diskrecijskog prava tumačenja i primjene osnovne uredbe u okolnostima u kojima joj je to prepušteno, što je u više navrata potvrdio Sud (117). Komisija smatra da ta kategorizacija nudi dovoljan broj potencijalno prikladnih zemalja sa sličnim stupnjem razvijenosti za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, a da je pritom osiguran dosljedan i objektivan skup zemalja. |
| --- | --- |

(216)

Kad je riječ o izračunu uobičajene vrijednosti u slučaju zemalja sa znatnim poremećajima, člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe utvrđeno je da Komisija može upotrijebiti reprezentativnu zemlju koja ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica. Kako bi u svakom predmetu odredila koje zemlje imaju sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Komisija se služi zemljama koje je Svjetska banka razvrstala u istu kategoriju dohotka. Komisija to čini korištenjem svojeg diskrecijskog prava tumačenja i primjene osnovne uredbe u okolnostima u kojima joj je to prepušteno, što je u više navrata potvrdio Sud (117). Komisija smatra da ta kategorizacija nudi dovoljan broj potencijalno prikladnih zemalja sa sličnim stupnjem razvijenosti za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, a da je pritom osiguran dosljedan i objektivan skup zemalja.

117

| (217) | Osnovnom uredbom ne zahtijeva se da reprezentativna zemlja bude najsličnija zemlji izvoznici u pogledu stupnja gospodarskog razvoja, produktivnosti, očekivanog životnog vijeka, stupnja razvijenosti, razine nejednakosti, uvjeta proizvodnje ili razine tržišnog natjecanja. Stoga nijedan od prethodno navedenih elemenata nije relevantan za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje. U ovom slučaju relevantna kategorija Svjetske banke, u koju je Kina svrstana, bile su zemlje s visokim srednjim dohotkom. Stoga sve zemlje na tom popisu koje su analizirane u dvjema bilješkama imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina i smatralo se da ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(217)

Osnovnom uredbom ne zahtijeva se da reprezentativna zemlja bude najsličnija zemlji izvoznici u pogledu stupnja gospodarskog razvoja, produktivnosti, očekivanog životnog vijeka, stupnja razvijenosti, razine nejednakosti, uvjeta proizvodnje ili razine tržišnog natjecanja. Stoga nijedan od prethodno navedenih elemenata nije relevantan za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje. U ovom slučaju relevantna kategorija Svjetske banke, u koju je Kina svrstana, bile su zemlje s visokim srednjim dohotkom. Stoga sve zemlje na tom popisu koje su analizirane u dvjema bilješkama imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina i smatralo se da ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

3.2.3.   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

| (218) | Komisija je u prvoj bilješci navela da je za Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju, Srbiju, Tajland i Tursku potrebno dodatno provjeriti dostupnost javnih podataka, posebno javnih financijskih podataka proizvođačâ predmetnog proizvoda. Komisija je utvrdila jednog proizvođača KOV-ova u Kolumbiji, četiri u Maleziji, jednog u Srbiji, dva u Južnoj Africi, tri u Tajlandu i četiri u Turskoj, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 219. do 224. |
| --- | --- |

(218)

Komisija je u prvoj bilješci navela da je za Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju, Srbiju, Tajland i Tursku potrebno dodatno provjeriti dostupnost javnih podataka, posebno javnih financijskih podataka proizvođačâ predmetnog proizvoda. Komisija je utvrdila jednog proizvođača KOV-ova u Kolumbiji, četiri u Maleziji, jednog u Srbiji, dva u Južnoj Africi, tri u Tajlandu i četiri u Turskoj, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 219. do 224.

| (219) | Kad je riječ o Kolumbiji, lako dostupni financijski podaci za društvo Furukuwa Industrial Colombia S A S bili su iz 2018. te se stoga nisu mogli smatrati prikladnima za razdoblje ispitnog postupka. Noviji podaci bili su dostupni za druge proizvođače u drugim mogućim reprezentativnim zemljama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238. |
| --- | --- |

(219)

Kad je riječ o Kolumbiji, lako dostupni financijski podaci za društvo Furukuwa Industrial Colombia S A S bili su iz 2018. te se stoga nisu mogli smatrati prikladnima za razdoblje ispitnog postupka. Noviji podaci bili su dostupni za druge proizvođače u drugim mogućim reprezentativnim zemljama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238.

| (220) | Kad je riječ o Maleziji, Komisija je utvrdila četiri proizvođača s lako dostupnim financijskim podacima: Fujikura Federal Cables SDN BHD („Fujikura”), Lite Kabel SDN BHD („Lite Kabel”), Opcom Cables SDN BHD („Opcom”) i Tenaga Cable Industries SDN BHD („Tenaga”). Lako dostupni financijski podaci za društva Lite Kabel i Tenaga bili su iz 2018., a za društvo Opcom iz prvog tromjesečja 2019. te se stoga nisu mogli smatrati prikladnima za razdoblje ispitnog postupka. Za društvo Fujikura bili su lako dostupni financijski podaci za 2019., no društvo je bilježilo gubitke. |
| --- | --- |

(220)

Kad je riječ o Maleziji, Komisija je utvrdila četiri proizvođača s lako dostupnim financijskim podacima: Fujikura Federal Cables SDN BHD („Fujikura”), Lite Kabel SDN BHD („Lite Kabel”), Opcom Cables SDN BHD („Opcom”) i Tenaga Cable Industries SDN BHD („Tenaga”). Lako dostupni financijski podaci za društva Lite Kabel i Tenaga bili su iz 2018., a za društvo Opcom iz prvog tromjesečja 2019. te se stoga nisu mogli smatrati prikladnima za razdoblje ispitnog postupka. Za društvo Fujikura bili su lako dostupni financijski podaci za 2019., no društvo je bilježilo gubitke.

| (221) | Kad je riječ o Srbiji, iako su financijski podaci za Novkabel Doo Novi Sad bili lako dostupni za 2019., društvo je poslovalo s gubitkom. |
| --- | --- |

(221)

Kad je riječ o Srbiji, iako su financijski podaci za Novkabel Doo Novi Sad bili lako dostupni za 2019., društvo je poslovalo s gubitkom.

| (222) | Kad je riječ o Južnoj Africi, Komisija je utvrdila dva proizvođača KOV-ova, točnije društva CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD i Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Međutim, nije bilo lako dostupnih financijskih podataka o tim društvima. |
| --- | --- |

(222)

Kad je riječ o Južnoj Africi, Komisija je utvrdila dva proizvođača KOV-ova, točnije društva CBI-Electric Telecom Cables (PTY) LTD i Malesela Taihan Electric Cable (PTY) LTD. Međutim, nije bilo lako dostupnih financijskih podataka o tim društvima.

| (223) | Kad je riječ o Tajlandu, Komisija je utvrdila tri proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima za 2019.: Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd („Futong”), Siam Fiber Optics Co Ltd („Siam Fiber”) i Thai Fiber Optics Co Ltd („Thai Fiber”). Futong je 2019. ostvarivao dobit, dok su Siam Fiber i Thai Fiber bilježili gubitke. |
| --- | --- |

(223)

Kad je riječ o Tajlandu, Komisija je utvrdila tri proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima za 2019.: Futong Group Communication Technology (Thailand) Co Ltd („Futong”), Siam Fiber Optics Co Ltd („Siam Fiber”) i Thai Fiber Optics Co Ltd („Thai Fiber”). Futong je 2019. ostvarivao dobit, dok su Siam Fiber i Thai Fiber bilježili gubitke.

| (224) | Kad je riječ o Turskoj, Komisija je utvrdila četiri proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima: Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS („Cen Kablo”), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi („Corning Optik”), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS („ETK Kablo”) i Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS („Turk Prysmian”). Lako dostupni financijski podaci za Cen Kablo i Corning Optik bili su iz 2018., a za ETK Kablo iz 2017. Za Turk Prysmian bili su lako dostupni financijski podaci za 2019. Međutim, društvo je 2019. zabilježilo nisku profitnu maržu, za koju je utvrđeno da nije „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(224)

Kad je riječ o Turskoj, Komisija je utvrdila četiri proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima: Cen Kablo Sanayi Ve Ticaret AS („Cen Kablo”), Corning Optik Iletisim Sanayi Limited Sirketi („Corning Optik”), ETK Kablo Sanayii Ve Ticaret AS („ETK Kablo”) i Turk Prysmian Kablo Ve Sistemleri AS („Turk Prysmian”). Lako dostupni financijski podaci za Cen Kablo i Corning Optik bili su iz 2018., a za ETK Kablo iz 2017. Za Turk Prysmian bili su lako dostupni financijski podaci za 2019. Međutim, društvo je 2019. zabilježilo nisku profitnu maržu, za koju je utvrđeno da nije „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

| (225) | Budući da su za druge proizvođače u drugim mogućim reprezentativnim zemljama bili dostupni noviji podaci, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238., Kolumbija, Malezija i Turska nisu smatrane potencijalnim odgovarajućim reprezentativnim zemljama u ovoj fazi. U svakom slučaju, Komisija je u nastavku razmotrila tvrdnje koje se odnose na te zemlje. |
| --- | --- |

(225)

Budući da su za druge proizvođače u drugim mogućim reprezentativnim zemljama bili dostupni noviji podaci, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238., Kolumbija, Malezija i Turska nisu smatrane potencijalnim odgovarajućim reprezentativnim zemljama u ovoj fazi. U svakom slučaju, Komisija je u nastavku razmotrila tvrdnje koje se odnose na te zemlje.

| (226) | CCCME i grupa ZTT tvrdili su da proizvođači u mogućim reprezentativnim zemljama za koje su financijski podaci objavljeni u prvoj bilješci proizvode i prodaju i predmetni proizvod i druge proizvode. Konkretno, CCCME i grupa ZTT tvrdili su da su, prema godišnjem izvješću društva Turk Prysmian za 2019., 89 % njegove prodaje činili energetski kabeli, a samo 11 % telekomunikacijski kabeli te da stoga to društvo ne bi bilo dobar izvor financijskih podataka o poslovanju povezanom s kabelima od optičkih vlakana. Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da djelatnost društva Corning Optik nije ograničena samo na proizvodnju KOV-ova. |
| --- | --- |

(226)

CCCME i grupa ZTT tvrdili su da proizvođači u mogućim reprezentativnim zemljama za koje su financijski podaci objavljeni u prvoj bilješci proizvode i prodaju i predmetni proizvod i druge proizvode. Konkretno, CCCME i grupa ZTT tvrdili su da su, prema godišnjem izvješću društva Turk Prysmian za 2019., 89 % njegove prodaje činili energetski kabeli, a samo 11 % telekomunikacijski kabeli te da stoga to društvo ne bi bilo dobar izvor financijskih podataka o poslovanju povezanom s kabelima od optičkih vlakana. Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da djelatnost društva Corning Optik nije ograničena samo na proizvodnju KOV-ova.

| (227) | U tom je pogledu Komisija napomenula da je djelatnost tih društava i dalje proizvodnja kabela, uključujući predmetni proizvod, pa bi financijski podaci tih društava bili reprezentativna zamjenska vrijednost za financijske rezultate proizvodnje KOV-ova u Turskoj za 2019. Osim toga, primjena metodologije iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na lako dostupnim podacima i sasvim je moguće da javni podaci o predmetnom proizvodu nisu dostupni na najdetaljnijoj, nego na agregiranoj razini. Stoga taj argument nije prihvatljiv. |
| --- | --- |

(227)

U tom je pogledu Komisija napomenula da je djelatnost tih društava i dalje proizvodnja kabela, uključujući predmetni proizvod, pa bi financijski podaci tih društava bili reprezentativna zamjenska vrijednost za financijske rezultate proizvodnje KOV-ova u Turskoj za 2019. Osim toga, primjena metodologije iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na lako dostupnim podacima i sasvim je moguće da javni podaci o predmetnom proizvodu nisu dostupni na najdetaljnijoj, nego na agregiranoj razini. Stoga taj argument nije prihvatljiv.

| (228) | Connect Com tvrdio je da bi zbog odnosa između proizvođača iz Unije Prysmiana i turskog proizvođača Turk Prysmiana režijski troškovi, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit turskog društva bili nepouzdani. Connect Com nije objasnio zašto bi zbog tog odnosa troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit bili nepouzdani pa je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(228)

Connect Com tvrdio je da bi zbog odnosa između proizvođača iz Unije Prysmiana i turskog proizvođača Turk Prysmiana režijski troškovi, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit turskog društva bili nepouzdani. Connect Com nije objasnio zašto bi zbog tog odnosa troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit bili nepouzdani pa je ta tvrdnja odbačena.

| (229) | CCCME i grupa ZTT istaknuli su da nekoliko velikih turskih proizvođača, kao što su Turk Prysmian i Corning Optik, uvozi optička vlakna od svojih povezanih društava pa takve cijene povezanog uvoza ne mogu odražavati tržišne cijene. S druge strane, podnositelj pritužbe tvrdio je da to nije tako. Budući da ta tvrdnja nije potkrijepljena, nije prihvatljiva. |
| --- | --- |

(229)

CCCME i grupa ZTT istaknuli su da nekoliko velikih turskih proizvođača, kao što su Turk Prysmian i Corning Optik, uvozi optička vlakna od svojih povezanih društava pa takve cijene povezanog uvoza ne mogu odražavati tržišne cijene. S druge strane, podnositelj pritužbe tvrdio je da to nije tako. Budući da ta tvrdnja nije potkrijepljena, nije prihvatljiva.

| (230) | Grupa ZTT dostavila je godišnja izvješća dvaju proizvođača iz Malezije, društva Opcom Cables za 2019. i 2020. i društva Lite za 2019., koja su bila javno dostupna. Oba su društva u prvoj bilješci utvrđena kao proizvođači KOV-ova, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220. Grupa ZTT predložila je da se za određivanje reprezentativne zemlje upotrijebi dostupnost financijskih podataka tih dvaju malezijskih proizvođača. Napomenula je da ta dva malezijska društva 2019. i 2020. nisu bila profitabilna, ali je sugerirala da se za taj pokazatelj mogu upotrijebiti podaci iz drugih godina jer je Lite Kabel 2018. bio profitabilan. |
| --- | --- |

(230)

Grupa ZTT dostavila je godišnja izvješća dvaju proizvođača iz Malezije, društva Opcom Cables za 2019. i 2020. i društva Lite za 2019., koja su bila javno dostupna. Oba su društva u prvoj bilješci utvrđena kao proizvođači KOV-ova, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220. Grupa ZTT predložila je da se za određivanje reprezentativne zemlje upotrijebi dostupnost financijskih podataka tih dvaju malezijskih proizvođača. Napomenula je da ta dva malezijska društva 2019. i 2020. nisu bila profitabilna, ali je sugerirala da se za taj pokazatelj mogu upotrijebiti podaci iz drugih godina jer je Lite Kabel 2018. bio profitabilan.

| (231) | Budući da su oba malezijska društva 2019. i 2020. bila neprofitabilna, njihovi se podaci nisu mogli upotrijebiti jer nisu bili „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Kad je riječ o upotrebi podataka za 2018., prije razdoblja ispitnog postupka, prednost se uvijek daje podacima za razdoblje ispitnog postupka. U ovom konkretnom slučaju dostupni su financijski podaci za razdoblje ispitnog postupka u drugoj potencijalnoj reprezentativnoj zemlji pa nema razloga za upotrebu podataka koji se odnose na neko drugo razdoblje. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(231)

Budući da su oba malezijska društva 2019. i 2020. bila neprofitabilna, njihovi se podaci nisu mogli upotrijebiti jer nisu bili „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Kad je riječ o upotrebi podataka za 2018., prije razdoblja ispitnog postupka, prednost se uvijek daje podacima za razdoblje ispitnog postupka. U ovom konkretnom slučaju dostupni su financijski podaci za razdoblje ispitnog postupka u drugoj potencijalnoj reprezentativnoj zemlji pa nema razloga za upotrebu podataka koji se odnose na neko drugo razdoblje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (232) | CCCME je tvrdio i da bi, u slučaju da u Maleziji ne postoji proizvođač koji je 2019. bio profitabilan i imao lako dostupne financijske podatke, Komisija trebala upotrijebiti podatke proizvođačâ iz Unije za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, kao što je to učinila u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na elektrode od volframa iz Kine (118). |
| --- | --- |

(232)

CCCME je tvrdio i da bi, u slučaju da u Maleziji ne postoji proizvođač koji je 2019. bio profitabilan i imao lako dostupne financijske podatke, Komisija trebala upotrijebiti podatke proizvođačâ iz Unije za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, kao što je to učinila u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na elektrode od volframa iz Kine (118).

118

| (233) | Komisija napominje da se u osnovnoj uredbi prednost daje podacima koji potječu iz reprezentativne zemlje sličnog stupnja razvijenosti kao zemlja izvoznica te se stoga ta tvrdnja ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(233)

Komisija napominje da se u osnovnoj uredbi prednost daje podacima koji potječu iz reprezentativne zemlje sličnog stupnja razvijenosti kao zemlja izvoznica te se stoga ta tvrdnja ne može prihvatiti.

| (234) | Grupa ZTT tvrdila je da se Komisija za utvrđivanje vrijednosti čimbenika proizvodnje ne bi trebala oslanjati na bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) (119), nego na statističke podatke o uvozu koje prikuplja kineska carina ili nacionalne carinske službe u reprezentativnoj zemlji jer su navodno pouzdaniji od podataka u bazi podataka GTA. |
| --- | --- |

(234)

Grupa ZTT tvrdila je da se Komisija za utvrđivanje vrijednosti čimbenika proizvodnje ne bi trebala oslanjati na bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”) (119), nego na statističke podatke o uvozu koje prikuplja kineska carina ili nacionalne carinske službe u reprezentativnoj zemlji jer su navodno pouzdaniji od podataka u bazi podataka GTA.

119

| (235) | Komisija je napomenula da zainteresirane strane nisu dostavile dokaze o tome da je baza podataka GTA manje pouzdana od službenih carinskih statističkih podataka. Zapravo, Komisija je napomenula da su službeni carinski statistički podaci iz predmetne zemlje izvor podataka za bazu podataka GTA u skladu s bilateralnim ugovorima koje je ta baza sklopila sa svim obuhvaćenim zemljama. Komisija je primijetila i da niz javnih uprava već dugo upotrebljava bazu podataka GTA za pristup carinskoj statistici te da je u velikoj mjeri upotrebljavaju i privatni subjekti u različite svrhe i u različitim kontekstima. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je napomenula da zainteresirane strane nisu dostavile dokaze o tome da je baza podataka GTA manje pouzdana od službenih carinskih statističkih podataka. Zapravo, Komisija je napomenula da su službeni carinski statistički podaci iz predmetne zemlje izvor podataka za bazu podataka GTA u skladu s bilateralnim ugovorima koje je ta baza sklopila sa svim obuhvaćenim zemljama. Komisija je primijetila i da niz javnih uprava već dugo upotrebljava bazu podataka GTA za pristup carinskoj statistici te da je u velikoj mjeri upotrebljavaju i privatni subjekti u različite svrhe i u različitim kontekstima. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (236) | CCCME i grupa ZTT tvrdili su da velik dio turskog uvoza optičkih vlakana pod oznakom robe 9001 10 nisu materijali za proizvodnju predmetnog proizvoda, kao što su multimodna vlakna, pa uvozna cijena za Tursku iz baze podataka GTA ne može objektivno odražavati nenarušenu cijenu monomodnih vlakana. CCCME je tvrdio i da bi Komisija trebala upotrijebiti Maleziju kao moguću reprezentativnu zemlju jer je udio monomodnih optičkih vlakana u malezijskom uvozu pod oznakom robe 9001 10 bio puno veći nego u turskom, pa su podaci iz baze podataka GTA o malezijskom uvozu pouzdaniji od podataka za Tursku. CCCME je nadalje tvrdio da bi, s obzirom na to da Turska uglavnom uvozi optička vlakna iz Sjedinjenih Američkih Država, a Malezija iz Indije, na podatke o malezijskom uvozu manje utjecali troškovi isporuke. |
| --- | --- |

(236)

CCCME i grupa ZTT tvrdili su da velik dio turskog uvoza optičkih vlakana pod oznakom robe 9001 10 nisu materijali za proizvodnju predmetnog proizvoda, kao što su multimodna vlakna, pa uvozna cijena za Tursku iz baze podataka GTA ne može objektivno odražavati nenarušenu cijenu monomodnih vlakana. CCCME je tvrdio i da bi Komisija trebala upotrijebiti Maleziju kao moguću reprezentativnu zemlju jer je udio monomodnih optičkih vlakana u malezijskom uvozu pod oznakom robe 9001 10 bio puno veći nego u turskom, pa su podaci iz baze podataka GTA o malezijskom uvozu pouzdaniji od podataka za Tursku. CCCME je nadalje tvrdio da bi, s obzirom na to da Turska uglavnom uvozi optička vlakna iz Sjedinjenih Američkih Država, a Malezija iz Indije, na podatke o malezijskom uvozu manje utjecali troškovi isporuke.

| (237) | Kad je riječ o argumentima koji se odnose na Maleziju, a posebno na reprezentativnost vrijednosti uvoza monomodnih optičkih vlakana zbog većeg udjela tog ulaznog elementa pod oznakom robe 9001 10 i manji utjecaj troškova isporuke (u usporedbi s Turskom), Komisija je napomenula da je pri usporedbi uvoza različitih ulaznih elemenata u različitim zemljama provjerila postoji li dostatan reprezentativni uvoz u potencijalne zemlje. Nadalje, nakon odabira odgovarajuće reprezentativne zemlje, Komisija upotrebljava oznake robe za pojedine zemlje koje su, koliko je to moguće, detaljnije od šesteroznamenkastih oznaka HS, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 318. |
| --- | --- |

(237)

Kad je riječ o argumentima koji se odnose na Maleziju, a posebno na reprezentativnost vrijednosti uvoza monomodnih optičkih vlakana zbog većeg udjela tog ulaznog elementa pod oznakom robe 9001 10 i manji utjecaj troškova isporuke (u usporedbi s Turskom), Komisija je napomenula da je pri usporedbi uvoza različitih ulaznih elemenata u različitim zemljama provjerila postoji li dostatan reprezentativni uvoz u potencijalne zemlje. Nadalje, nakon odabira odgovarajuće reprezentativne zemlje, Komisija upotrebljava oznake robe za pojedine zemlje koje su, koliko je to moguće, detaljnije od šesteroznamenkastih oznaka HS, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 318.

| (238) | Budući da Komisija nije pronašla dostupne informacije za razdoblje ispitnog postupka o financijskim podacima za proizvođače iz Kolumbije i Južne Afrike ili za profitabilne proizvođače iz Malezije i Srbije, te se jurisdikcije nisu smatrale prikladnim reprezentativnim zemljama. Komisija je dodatno istražila potencijalne odgovarajuće reprezentativne zemlje i, kako je opisano u drugoj bilješci, utvrdila jednog proizvođača KOV-ova u Argentini (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), jednog u Brazilu (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) te jednog dodatnog proizvođača energetskih kabela u Tajlandu (tj. Venine Cable) s lako dostupnim financijskim podacima za 2019. |
| --- | --- |

(238)

Budući da Komisija nije pronašla dostupne informacije za razdoblje ispitnog postupka o financijskim podacima za proizvođače iz Kolumbije i Južne Afrike ili za profitabilne proizvođače iz Malezije i Srbije, te se jurisdikcije nisu smatrale prikladnim reprezentativnim zemljama. Komisija je dodatno istražila potencijalne odgovarajuće reprezentativne zemlje i, kako je opisano u drugoj bilješci, utvrdila jednog proizvođača KOV-ova u Argentini (tj. Prysmian Energia Cables y Sistemas De Argentina S.A.), jednog u Brazilu (tj. Prysmian Cabos e Sistemas do Brasil S/A) te jednog dodatnog proizvođača energetskih kabela u Tajlandu (tj. Venine Cable) s lako dostupnim financijskim podacima za 2019.

| (239) | Komisija je analizirala i uvoz glavnih čimbenika proizvodnje (kao što su optička vlakna, polietilen visoke i niske gustoće, čelična žica platirana aluminijem, pređa od staklenih vlakana, malodimni bezhalogenski materijal za obloge, fosfatirana čelična žica s polietilenskim slojem te cijevi) u Argentinu, Brazil, Tajland i Tursku. |
| --- | --- |

(239)

Komisija je analizirala i uvoz glavnih čimbenika proizvodnje (kao što su optička vlakna, polietilen visoke i niske gustoće, čelična žica platirana aluminijem, pređa od staklenih vlakana, malodimni bezhalogenski materijal za obloge, fosfatirana čelična žica s polietilenskim slojem te cijevi) u Argentinu, Brazil, Tajland i Tursku.

| (240) | Za sve čimbenike proizvodnje isključeni su podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz Kine u kontekstu znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Nadalje, isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz država koje nisu članice WTO-a i navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdžan, Bjelarus, Demokratska Narodna Republika Koreja, Turkmenistan, Uzbekistan) jer se njihove cijene nisu smatrale nenarušenim cijenama. |
| --- | --- |

(240)

Za sve čimbenike proizvodnje isključeni su podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz Kine u kontekstu znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Nadalje, isključeni su i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz država koje nisu članice WTO-a i navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 (120) (Azerbajdžan, Bjelarus, Demokratska Narodna Republika Koreja, Turkmenistan, Uzbekistan) jer se njihove cijene nisu smatrale nenarušenim cijenama.

120

| (241) | Kad je riječ o Argentini, na razini šest znamenki polovina optičkih vlakana, glavnog ulaznog elementa, uvezena je iz Kine. Međutim, analiza na razini osam znamenki pokazala je da je samo za jednu od triju relevantnih oznaka uvoz iz Kine bio u znatnim količinama (52 %). Stoga je utvrđeno da su reprezentativnost ovog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost općenito primjerene. Ostali glavni čimbenici proizvodnje bili su u znatnom obujmu uvezeni iz zemalja s tržišnim gospodarstvom. Stoga se reprezentativnost nenarušenog uvoza u Argentinu smatrala visokom. |
| --- | --- |

(241)

Kad je riječ o Argentini, na razini šest znamenki polovina optičkih vlakana, glavnog ulaznog elementa, uvezena je iz Kine. Međutim, analiza na razini osam znamenki pokazala je da je samo za jednu od triju relevantnih oznaka uvoz iz Kine bio u znatnim količinama (52 %). Stoga je utvrđeno da su reprezentativnost ovog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost općenito primjerene. Ostali glavni čimbenici proizvodnje bili su u znatnom obujmu uvezeni iz zemalja s tržišnim gospodarstvom. Stoga se reprezentativnost nenarušenog uvoza u Argentinu smatrala visokom.

| (242) | Kad je riječ o Brazilu, na razini šest znamenki optička vlakna uglavnom su se uvozila iz Kine. Na razini osam znamenki optička vlakna uvozila su se pod tri oznake, a za dvije od njih gotovo sav uvoz potječe iz Kine. Stoga su se reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost smatrale nepouzdanima. Osim toga, Komisija je primijetila da je na razini šest znamenki 72 % uvoza čelične žice platirane aluminijem koju jedan proizvođač izvoznik upotrebljava u znatnom obujmu u proizvodnji kabela od optičkih vlakana bilo iz Kine. Na razini osam znamenki taj čimbenik proizvodnje uvozio se pod dvjema oznakama, a za obje te oznake više od 60 % uvoza bilo je iz Kine. Stoga su se reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost smatrale nepouzdanima te je, jer je bio bitan ulazni element u proizvodnji kabela od optičkih vlakana, utjecao na znatan udio uobičajene vrijednosti. Osim toga, 80 % pređe od staklenih vlakana na razini šest znamenki uvozilo se uglavnom iz Kine. Na razini osam znamenki taj čimbenik proizvodnje uvozio se pod dvjema oznakama, a za obje te oznake više od 60 % uvoza bilo je iz Kine. S obzirom na prethodno navedeno, ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil smatrala se niskom. |
| --- | --- |

(242)

Kad je riječ o Brazilu, na razini šest znamenki optička vlakna uglavnom su se uvozila iz Kine. Na razini osam znamenki optička vlakna uvozila su se pod tri oznake, a za dvije od njih gotovo sav uvoz potječe iz Kine. Stoga su se reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost smatrale nepouzdanima. Osim toga, Komisija je primijetila da je na razini šest znamenki 72 % uvoza čelične žice platirane aluminijem koju jedan proizvođač izvoznik upotrebljava u znatnom obujmu u proizvodnji kabela od optičkih vlakana bilo iz Kine. Na razini osam znamenki taj čimbenik proizvodnje uvozio se pod dvjema oznakama, a za obje te oznake više od 60 % uvoza bilo je iz Kine. Stoga su se reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost smatrale nepouzdanima te je, jer je bio bitan ulazni element u proizvodnji kabela od optičkih vlakana, utjecao na znatan udio uobičajene vrijednosti. Osim toga, 80 % pređe od staklenih vlakana na razini šest znamenki uvozilo se uglavnom iz Kine. Na razini osam znamenki taj čimbenik proizvodnje uvozio se pod dvjema oznakama, a za obje te oznake više od 60 % uvoza bilo je iz Kine. S obzirom na prethodno navedeno, ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil smatrala se niskom.

| (243) | U slučaju Tajlanda, slično kao i u slučaju Brazila, glavni ulazni materijal, tj. optička vlakna, uvozio se uglavnom iz Kine. Samo 15 % ukupnog uvoza optičkih vlakana dolazilo je iz drugih izvora koji nisu bili narušeni (na razini šest znamenki). Na razini osam znamenki optička vlakna uvozila su se pod dvjema oznakama, a za obje oznake više od 70 % obujma uvoza bilo je iz Kine. Stoga je utvrđeno da su reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost nepouzdani. Osim toga, 96 % pređe od staklenih vlakana na razini šest znamenki uvozilo se uglavnom iz Kine. Ta oznaka nema oznaku na razini osam znamenki. Stoga je i za reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegovu temeljnu vrijednost utvrđeno da su nepouzdani. S obzirom na prethodno navedeno, ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Tajland smatrala se niskom. |
| --- | --- |

(243)

U slučaju Tajlanda, slično kao i u slučaju Brazila, glavni ulazni materijal, tj. optička vlakna, uvozio se uglavnom iz Kine. Samo 15 % ukupnog uvoza optičkih vlakana dolazilo je iz drugih izvora koji nisu bili narušeni (na razini šest znamenki). Na razini osam znamenki optička vlakna uvozila su se pod dvjema oznakama, a za obje oznake više od 70 % obujma uvoza bilo je iz Kine. Stoga je utvrđeno da su reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegova temeljna vrijednost nepouzdani. Osim toga, 96 % pređe od staklenih vlakana na razini šest znamenki uvozilo se uglavnom iz Kine. Ta oznaka nema oznaku na razini osam znamenki. Stoga je i za reprezentativnost tog ulaznog elementa i njegovu temeljnu vrijednost utvrđeno da su nepouzdani. S obzirom na prethodno navedeno, ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Tajland smatrala se niskom.

| (244) | Kad je riječ o Turskoj, iz Kine su se u znatnom obujmu uvozila samo dva čimbenika proizvodnje koji se upotrebljavaju u malim količinama u trošku proizvodnje kabela od optičkih vlakana. Stoga je reprezentativnost nenarušenog uvoza u Tursku bila visoka. |
| --- | --- |

(244)

Kad je riječ o Turskoj, iz Kine su se u znatnom obujmu uvozila samo dva čimbenika proizvodnje koji se upotrebljavaju u malim količinama u trošku proizvodnje kabela od optičkih vlakana. Stoga je reprezentativnost nenarušenog uvoza u Tursku bila visoka.

| (245) | S obzirom na prethodna razmatranja (uvodne izjave 224. i od 241. do 244.) Komisija je zainteresirane strane u drugoj bilješci obavijestila da namjerava odabrati Argentinu kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A., u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(245)

S obzirom na prethodna razmatranja (uvodne izjave 224. i od 241. do 244.) Komisija je zainteresirane strane u drugoj bilješci obavijestila da namjerava odabrati Argentinu kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A., u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti.

| (246) | Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Argentine kao reprezentativne zemlje i društva Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji. Primjedbe su dostavili Connect Com, CCCME i grupa ZTT. |
| --- | --- |

(246)

Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Argentine kao reprezentativne zemlje i društva Prysmian Energia Cables Y Sistemas de Argentina S.A. kao proizvođača u reprezentativnoj zemlji. Primjedbe su dostavili Connect Com, CCCME i grupa ZTT.

| (247) | Grupa ZTT ponovila je tvrdnju da BND nije primjeren pokazatelj za procjenu stupnja gospodarskog razvoja u zemlji jer je obuhvatio ne samo dohodak ostvaren u toj zemlji nego i izvan nje te je tvrdila da je Komisija očito pogrešno procijenila činjenice time što je sličnost gospodarskog razvoja s Kinom procijenila uzevši u obzir samo kategorizaciju dohotka Svjetske banke koja se temelji na BND-u po stanovniku. Kao i u slučaju Turske, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 214., grupa ZTT tvrdila je da je stupanj gospodarskog razvoja Malezije sličniji kineskom od argentinskog ako se mjeri na temelju BDP-a po stanovniku, razine produktivnosti i indeksa ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda te da je stoga Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine. |
| --- | --- |

(247)

Grupa ZTT ponovila je tvrdnju da BND nije primjeren pokazatelj za procjenu stupnja gospodarskog razvoja u zemlji jer je obuhvatio ne samo dohodak ostvaren u toj zemlji nego i izvan nje te je tvrdila da je Komisija očito pogrešno procijenila činjenice time što je sličnost gospodarskog razvoja s Kinom procijenila uzevši u obzir samo kategorizaciju dohotka Svjetske banke koja se temelji na BND-u po stanovniku. Kao i u slučaju Turske, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 214., grupa ZTT tvrdila je da je stupanj gospodarskog razvoja Malezije sličniji kineskom od argentinskog ako se mjeri na temelju BDP-a po stanovniku, razine produktivnosti i indeksa ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda te da je stoga Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine.

| (248) | Komisija se ne slaže s tvrdnjom grupe ZTT da je očito pogriješila upotrijebivši BND za procjenu stupnja gospodarskog razvoja mogućih reprezentativnih zemalja. Kako je detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama 216. i 217., Komisija za utvrđivanje zemalja čiji je stupanj gospodarskog razvoja sličan onom zemlje izvoznice u svakom pojedinom slučaju upotrebljava zemlje koje je Svjetska banka svrstala u istu kategoriju dohotka. Osnovna uredba ne sadržava nikakav daljnji zahtjev da se odabere zemlja s BDP-om po stanovniku, razinom produktivnosti ili indeksom ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda koji su najsličniji onima u zemlji izvoznici. U ovom je slučaju relevantna kategorija Svjetske banke, u koju je svrstana Kina, bila kategorija zemalja s višim srednjim dohotkom. Prema tome, Malezija i Argentina imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina te se smatralo da ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Stoga je odbačena tvrdnja da je Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine. |
| --- | --- |

(248)

Komisija se ne slaže s tvrdnjom grupe ZTT da je očito pogriješila upotrijebivši BND za procjenu stupnja gospodarskog razvoja mogućih reprezentativnih zemalja. Kako je detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama 216. i 217., Komisija za utvrđivanje zemalja čiji je stupanj gospodarskog razvoja sličan onom zemlje izvoznice u svakom pojedinom slučaju upotrebljava zemlje koje je Svjetska banka svrstala u istu kategoriju dohotka. Osnovna uredba ne sadržava nikakav daljnji zahtjev da se odabere zemlja s BDP-om po stanovniku, razinom produktivnosti ili indeksom ljudskog razvoja Ujedinjenih naroda koji su najsličniji onima u zemlji izvoznici. U ovom je slučaju relevantna kategorija Svjetske banke, u koju je svrstana Kina, bila kategorija zemalja s višim srednjim dohotkom. Prema tome, Malezija i Argentina imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina te se smatralo da ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Stoga je odbačena tvrdnja da je Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine.

| (249) | CCCME je tvrdio da se trošak sirovina koje kineski proizvođači uvoze s međunarodnih tržišta ne bi trebao smatrati narušenim te ga stoga ne bi trebalo zamijeniti. |
| --- | --- |

(249)

CCCME je tvrdio da se trošak sirovina koje kineski proizvođači uvoze s međunarodnih tržišta ne bi trebao smatrati narušenim te ga stoga ne bi trebalo zamijeniti.

| (250) | Kineski proizvođači izvoznici u uzorku imali su priliku izjaviti da njihove (uvezene) sirovine nisu narušene u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Uz tvrdnje su morali dostaviti odgovarajuće popratne dokaze (tj. zemlju podrijetla robe, kupoprodajni ugovor, račune). Grupa ZTT tvrdila je da nijedna od njezinih kupnji sirovina i energije nije narušena te da su sirovine tijekom razdoblja ispitnog postupka uvezene po nenarušenim cijenama. Iako je grupa ZTT uvrstila te kupnje u popis kupnji materijala u odgovoru na upitnik, nije dostavila popratne dokaze. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(250)

Kineski proizvođači izvoznici u uzorku imali su priliku izjaviti da njihove (uvezene) sirovine nisu narušene u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Uz tvrdnje su morali dostaviti odgovarajuće popratne dokaze (tj. zemlju podrijetla robe, kupoprodajni ugovor, račune). Grupa ZTT tvrdila je da nijedna od njezinih kupnji sirovina i energije nije narušena te da su sirovine tijekom razdoblja ispitnog postupka uvezene po nenarušenim cijenama. Iako je grupa ZTT uvrstila te kupnje u popis kupnji materijala u odgovoru na upitnik, nije dostavila popratne dokaze. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (251) | Nadalje, grupa FTT dostavila je određene elemente popratnih dokaza za pet sirovina, ali su bili djelomični (odnosili su se na samo nekoliko transakcija) i nisu bili u skladu s drugim informacijama na relevantnom popisu. To je Komisiji onemogućilo da razmotri tu tvrdnju, pa je u ovoj fazi nije mogla prihvatiti. |
| --- | --- |

(251)

Nadalje, grupa FTT dostavila je određene elemente popratnih dokaza za pet sirovina, ali su bili djelomični (odnosili su se na samo nekoliko transakcija) i nisu bili u skladu s drugim informacijama na relevantnom popisu. To je Komisiji onemogućilo da razmotri tu tvrdnju, pa je u ovoj fazi nije mogla prihvatiti.

| (252) | CCCME je tvrdio i da uvozne cijene trećih zemalja nisu reprezentativne zamjene za domaće cijene u izračunu uobičajene vrijednosti jer uvozna cijena može uključivati veće troškove isporuke u odnosu na kupnju domaćih sirovina, čime bi se umjetno povećali troškovi zamijenjene sirovine, a Komisija ne bi mogla pravilno razlučiti te razlike u troškovnim učincima. |
| --- | --- |

(252)

CCCME je tvrdio i da uvozne cijene trećih zemalja nisu reprezentativne zamjene za domaće cijene u izračunu uobičajene vrijednosti jer uvozna cijena može uključivati veće troškove isporuke u odnosu na kupnju domaćih sirovina, čime bi se umjetno povećali troškovi zamijenjene sirovine, a Komisija ne bi mogla pravilno razlučiti te razlike u troškovnim učincima.

| (253) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Komisija kao polazište za izračun nenarušene cijene u reprezentativnoj zemlji upotrebljava uvozne cijene iz baze podataka GTA kojima dodaje odgovarajuću uvoznu carinu. To se smatra konzervativnom procjenom za izračun odgovarajuće nenarušene zamjenske vrijednosti tržišne cijene u reprezentativnoj zemlji jer su, ovisno o predmetnoj zemlji, mogući dodatni troškovi povrh te vrijednosti, kao što su naknade za uvoz i porezi koji nisu uvozne carine (npr. porez na dodanu vrijednost). Nadalje, ako se ne bi uzeli u obzir svi troškovi isporuke u slučaju uvoza, dobivena cijena ne bi odražavala nenarušenu cijenu na argentinskom tržištu, nego prosječnu cijenu franko tvornica (kad se prodaje za izvoz) u zemljama koje prodaju Argentini. To bi bilo u suprotnosti s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe te je stoga ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(253)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Komisija kao polazište za izračun nenarušene cijene u reprezentativnoj zemlji upotrebljava uvozne cijene iz baze podataka GTA kojima dodaje odgovarajuću uvoznu carinu. To se smatra konzervativnom procjenom za izračun odgovarajuće nenarušene zamjenske vrijednosti tržišne cijene u reprezentativnoj zemlji jer su, ovisno o predmetnoj zemlji, mogući dodatni troškovi povrh te vrijednosti, kao što su naknade za uvoz i porezi koji nisu uvozne carine (npr. porez na dodanu vrijednost). Nadalje, ako se ne bi uzeli u obzir svi troškovi isporuke u slučaju uvoza, dobivena cijena ne bi odražavala nenarušenu cijenu na argentinskom tržištu, nego prosječnu cijenu franko tvornica (kad se prodaje za izvoz) u zemljama koje prodaju Argentini. To bi bilo u suprotnosti s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe te je stoga ta tvrdnja odbačena.

| (254) | U nedostatku dokaza da upotrijebljeni podaci i metodologija nisu reprezentativni za nenarušeni trošak za svaki ulazni element, Komisija je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(254)

U nedostatku dokaza da upotrijebljeni podaci i metodologija nisu reprezentativni za nenarušeni trošak za svaki ulazni element, Komisija je odbacila tu tvrdnju.

| (255) | CCCME je tvrdio da postoje znatne razlike u troškovima rada i energije među različitim zemljama te se stoga troškovi rada i cijene energije iz trećih zemalja nisu mogli upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(255)

CCCME je tvrdio da postoje znatne razlike u troškovima rada i energije među različitim zemljama te se stoga troškovi rada i cijene energije iz trećih zemalja nisu mogli upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

| (256) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 245., Komisija je u ovoj fazi ispitnog postupka odabrala Argentinu kao reprezentativnu zemlju. Stoga se u obzir uzimaju argentinski nenarušeni troškovi rada i električne energije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 345. i 348. |
| --- | --- |

(256)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69., Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 245., Komisija je u ovoj fazi ispitnog postupka odabrala Argentinu kao reprezentativnu zemlju. Stoga se u obzir uzimaju argentinski nenarušeni troškovi rada i električne energije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 345. i 348.

| (257) | CCCME je zatražio da Komisija pojasni standard na temelju kojeg se utvrđuje je li profitabilnost društva u reprezentativnoj zemlji niska ili visoka. |
| --- | --- |

(257)

CCCME je zatražio da Komisija pojasni standard na temelju kojeg se utvrđuje je li profitabilnost društva u reprezentativnoj zemlji niska ili visoka.

| (258) | U skladu sa zadnjim odlomkom članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost mora uključivati nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. To je pravni standard koji Komisija primjenjuje pri procjeni je li razina dobiti niska ili visoka. Kako se propisuje tim člankom, dobit mora biti razumna. Pri utvrđivanju razumnog iznosa u svakom pojedinom slučaju Komisija će razmotriti posebnosti svakog ispitnog postupka, kao što su predmetni proizvod i sektor. Razumna razina dobiti ne može, naravno, biti (gotovo) negativna ili blizu praga isplativosti. |
| --- | --- |

(258)

U skladu sa zadnjim odlomkom članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost mora uključivati nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. To je pravni standard koji Komisija primjenjuje pri procjeni je li razina dobiti niska ili visoka. Kako se propisuje tim člankom, dobit mora biti razumna. Pri utvrđivanju razumnog iznosa u svakom pojedinom slučaju Komisija će razmotriti posebnosti svakog ispitnog postupka, kao što su predmetni proizvod i sektor. Razumna razina dobiti ne može, naravno, biti (gotovo) negativna ili blizu praga isplativosti.

| (259) | CCCME je tvrdio i da Argentina nije odgovarajuća reprezentativna zemlja jer je jedini proizvođač u Argentini kojeg je Komisija utvrdila (tj. Prysmian Energia) povezan s jednim od podnositelja pritužbe i društvo ima velik udio na argentinskom tržištu. U tom je pogledu CCCME naveo antidampinški ispitni postupak o uvozu glifosata iz Kine (121), u kojem su Argentina, Australija, Indija i Malezija odbačene kao analogne zemlje jer na njihovim tržištima uglavnom prevladavaju društva povezana s glavnim podnositeljem pritužbe iz EU-a. CCCME je tvrdio i da zbog snažnog rasta argentinskog telekomunikacijskog tržišta u 2020. i potpore argentinske vlade lokalnim proizvođačima podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti društva koje drži velik udio rastućeg tržišta ne mogu odražavati razumnu tržišnu razinu te da se ne bi trebali upotrebljavati za izračun uobičajene vrijednosti. Connect Com tvrdio je i da argentinski proizvođači KOV-ova nisu neovisna društva, nego su povezani s društvima Prysmian i Nexans pa i. nije bilo dovoljno tržišnog natjecanja na argentinskom domaćem tržištu te je uputio na presudu Suda Europske unije C-16/90 (122); ii. troškovi i dobit tih proizvođača bili bi iznad razine tržišnog natjecanja; iii. transferne cijene povezanih proizvođača unutar grupe bile su previsoke. Tvrdio je i da je dobit društva Prysmian Energia od 20 % prekomjerna, dok je dobit od 9,5 % društva Venine Cable u Tajlandu više u skladu s uvjetima tržišnog natjecanja. Nadalje je Connect Com tvrdio da bi Brazil bio reprezentativnija zemlja jer je na tom tržištu aktivno više proizvođača, od kojih su barem četiri neovisna o podnositeljima pritužbe. |
| --- | --- |

(259)

CCCME je tvrdio i da Argentina nije odgovarajuća reprezentativna zemlja jer je jedini proizvođač u Argentini kojeg je Komisija utvrdila (tj. Prysmian Energia) povezan s jednim od podnositelja pritužbe i društvo ima velik udio na argentinskom tržištu. U tom je pogledu CCCME naveo antidampinški ispitni postupak o uvozu glifosata iz Kine (121), u kojem su Argentina, Australija, Indija i Malezija odbačene kao analogne zemlje jer na njihovim tržištima uglavnom prevladavaju društva povezana s glavnim podnositeljem pritužbe iz EU-a. CCCME je tvrdio i da zbog snažnog rasta argentinskog telekomunikacijskog tržišta u 2020. i potpore argentinske vlade lokalnim proizvođačima podaci o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima te dobiti društva koje drži velik udio rastućeg tržišta ne mogu odražavati razumnu tržišnu razinu te da se ne bi trebali upotrebljavati za izračun uobičajene vrijednosti. Connect Com tvrdio je i da argentinski proizvođači KOV-ova nisu neovisna društva, nego su povezani s društvima Prysmian i Nexans pa i. nije bilo dovoljno tržišnog natjecanja na argentinskom domaćem tržištu te je uputio na presudu Suda Europske unije C-16/90 (122); ii. troškovi i dobit tih proizvođača bili bi iznad razine tržišnog natjecanja; iii. transferne cijene povezanih proizvođača unutar grupe bile su previsoke. Tvrdio je i da je dobit društva Prysmian Energia od 20 % prekomjerna, dok je dobit od 9,5 % društva Venine Cable u Tajlandu više u skladu s uvjetima tržišnog natjecanja. Nadalje je Connect Com tvrdio da bi Brazil bio reprezentativnija zemlja jer je na tom tržištu aktivno više proizvođača, od kojih su barem četiri neovisna o podnositeljima pritužbe.

121

122

| (260) | Činjenica da je odabrano društvo u reprezentativnoj zemlji povezano s proizvođačem iz Unije ne utječe na odabir reprezentativne zemlje. CCCME nije dostavio nijedan razlog ili dokaz relevantnosti te činjenice u ovom slučaju. Nadalje, činjenica da društvo drži velik udio na argentinskom tržištu ne znači da u Argentini ne postoji tržišno natjecanje niti da su financijski podaci tog društva automatski neprimjereni. Ta tvrdnja nije potkrijepljena ni dokazima da je na argentinskom tržištu bilo narušeno tržišno natjecanje. Zapravo, profitna marža utvrđena za argentinsko društvo iznosila je 10,6 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 362., što je u skladu s dobiti od 9,5 % za koju je Connect Com tvrdio da je „u skladu s uvjetima tržišnog natjecanja”. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(260)

Činjenica da je odabrano društvo u reprezentativnoj zemlji povezano s proizvođačem iz Unije ne utječe na odabir reprezentativne zemlje. CCCME nije dostavio nijedan razlog ili dokaz relevantnosti te činjenice u ovom slučaju. Nadalje, činjenica da društvo drži velik udio na argentinskom tržištu ne znači da u Argentini ne postoji tržišno natjecanje niti da su financijski podaci tog društva automatski neprimjereni. Ta tvrdnja nije potkrijepljena ni dokazima da je na argentinskom tržištu bilo narušeno tržišno natjecanje. Zapravo, profitna marža utvrđena za argentinsko društvo iznosila je 10,6 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 362., što je u skladu s dobiti od 9,5 % za koju je Connect Com tvrdio da je „u skladu s uvjetima tržišnog natjecanja”. Te su tvrdnje stoga odbačene.

| (261) | CCCME je ponovio zahtjev Komisiji da odabere Maleziju kao reprezentativnu zemlju. Tvrdio je da bi u nedostatku podataka o dobiti za razdoblje ispitnog postupka Komisija mogla upotrijebiti financijske podatke profitabilnog društva za 2018. jer je industrija KOV-ova relativno stabilna industrija u kojoj razina troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobit nisu znatno varirali iz godine u godinu. CCCME je naglasio i da je u antidampinškom ispitnom postupku u vezi s limunskom kiselinom iz Kine (123), unatoč tome što je proizvođač u Kolumbiji ostvario gubitak 2019., Komisija svejedno odabrala Kolumbiju kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju, dok je za troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit upotrijebila podatke društava iz Kolumbije čiji su proizvodi iz kategorije proizvoda sličnih limunskoj kiselini. |
| --- | --- |

(261)

CCCME je ponovio zahtjev Komisiji da odabere Maleziju kao reprezentativnu zemlju. Tvrdio je da bi u nedostatku podataka o dobiti za razdoblje ispitnog postupka Komisija mogla upotrijebiti financijske podatke profitabilnog društva za 2018. jer je industrija KOV-ova relativno stabilna industrija u kojoj razina troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobit nisu znatno varirali iz godine u godinu. CCCME je naglasio i da je u antidampinškom ispitnom postupku u vezi s limunskom kiselinom iz Kine (123), unatoč tome što je proizvođač u Kolumbiji ostvario gubitak 2019., Komisija svejedno odabrala Kolumbiju kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju, dok je za troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit upotrijebila podatke društava iz Kolumbije čiji su proizvodi iz kategorije proizvoda sličnih limunskoj kiselini.

123

| (262) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231., prednost se daje podacima dostupnima za razdoblje ispitnog postupka i takvi podaci postoje za društvo u Argentini. CCCME nije naveo nijedan razlog za odstupanje od istog razdoblja za koje se izračunava uobičajena vrijednost. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(262)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231., prednost se daje podacima dostupnima za razdoblje ispitnog postupka i takvi podaci postoje za društvo u Argentini. CCCME nije naveo nijedan razlog za odstupanje od istog razdoblja za koje se izračunava uobičajena vrijednost. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (263) | Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da je Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine jer i. proizvodi triju malezijskih društava koje je predložila grupa ZTT sličniji su proizvodima grupe ZTT od proizvoda društva Prysmian Energia; ii. u Maleziji je utvrđeno više proizvođača KOV-ova nego u Argentini. |
| --- | --- |

(263)

Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da je Malezija reprezentativnija zemlja od Argentine jer i. proizvodi triju malezijskih društava koje je predložila grupa ZTT sličniji su proizvodima grupe ZTT od proizvoda društva Prysmian Energia; ii. u Maleziji je utvrđeno više proizvođača KOV-ova nego u Argentini.

| (264) | Osim činjenice da prvi navod nije potkrijepljen potrebnim dokazima, te dvije stavke nisu relevantne jer su ta malezijska društva ostvarivala gubitke ili nisu evidentirala razumnu dobit u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 230., Lite i Opcom Cables nisu bili profitabilni 2019. odnosno 2020., dok dobit društva Tenaga Cable 2019. nije bila „razuman iznos” u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 268. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(264)

Osim činjenice da prvi navod nije potkrijepljen potrebnim dokazima, te dvije stavke nisu relevantne jer su ta malezijska društva ostvarivala gubitke ili nisu evidentirala razumnu dobit u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 230., Lite i Opcom Cables nisu bili profitabilni 2019. odnosno 2020., dok dobit društva Tenaga Cable 2019. nije bila „razuman iznos” u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 268. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (265) | Grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija mogla upotrijebiti maržu profitabilnosti malezijskog društva za 2018. na isti način kao što upotrebljava procjene profitabilnosti prije razdoblja ispitnog postupka pri izračunu marže za uklanjanje štete. |
| --- | --- |

(265)

Grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija mogla upotrijebiti maržu profitabilnosti malezijskog društva za 2018. na isti način kao što upotrebljava procjene profitabilnosti prije razdoblja ispitnog postupka pri izračunu marže za uklanjanje štete.

| (266) | U članku 2. stavku 6.a kao prva metoda navodi se upotreba odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u razdoblju ispitnog postupka. U tom bi kontekstu dobit naravno proistekla iz istog razdoblja. Ako dobit nije razumna kao u ovom slučaju, odabire se druga reprezentativna zemlja. Stoga se taj argument ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(266)

U članku 2. stavku 6.a kao prva metoda navodi se upotreba odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u razdoblju ispitnog postupka. U tom bi kontekstu dobit naravno proistekla iz istog razdoblja. Ako dobit nije razumna kao u ovom slučaju, odabire se druga reprezentativna zemlja. Stoga se taj argument ne može prihvatiti.

| (267) | Grupa ZTT dostavila je i financijske izvještaje za 2019. malezijskog društva Tenaga Cable Industries SDN BHB koje je spomenuto u prvoj bilješci, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220., te je od Komisije zatražila da odabere Maleziju kao reprezentativnu zemlju i upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i profitnu maržu tog društva za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(267)

Grupa ZTT dostavila je i financijske izvještaje za 2019. malezijskog društva Tenaga Cable Industries SDN BHB koje je spomenuto u prvoj bilješci, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 220., te je od Komisije zatražila da odabere Maleziju kao reprezentativnu zemlju i upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i profitnu maržu tog društva za izračun uobičajene vrijednosti.

| (268) | Komisija je napomenula da je to društvo zaista bilo profitabilno 2019., međutim profitna marža nije bila „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je napomenula da je to društvo zaista bilo profitabilno 2019., međutim profitna marža nije bila „razuman iznos” u smislu zadnjeg odlomka članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (269) | Grupa ZTT tvrdila je i da bi Komisija trebala odabrati Maleziju umjesto Argentine kao reprezentativnu zemlju jer su njezini podaci o uvozu bolji nego podaci za Argentinu. Malezija je imala osmeroznamenkastu tarifnu oznaku za optička vlakna (9001 10 10) koja odgovara vrsti sirovine za upotrebu u proizvodnji predmetnog proizvoda (za telekomunikacijske svrhe) i nije bilo uvoznih carina, dok argentinskom tarifnom nomenklaturom nije predviđena takva specifična podjela optičkih vlakana za telekomunikacijske svrhe i naplaćuju se carinske pristojbe. |
| --- | --- |

(269)

Grupa ZTT tvrdila je i da bi Komisija trebala odabrati Maleziju umjesto Argentine kao reprezentativnu zemlju jer su njezini podaci o uvozu bolji nego podaci za Argentinu. Malezija je imala osmeroznamenkastu tarifnu oznaku za optička vlakna (9001 10 10) koja odgovara vrsti sirovine za upotrebu u proizvodnji predmetnog proizvoda (za telekomunikacijske svrhe) i nije bilo uvoznih carina, dok argentinskom tarifnom nomenklaturom nije predviđena takva specifična podjela optičkih vlakana za telekomunikacijske svrhe i naplaćuju se carinske pristojbe.

| (270) | Ta tvrdnja sadržava netočne činjenice. Osmeroznamenkasta oznaka za Maleziju (9001 10 10) odnosi se i na telekomunikacijsku i na električnu namjenu. U slučaju Argentine pod dvije relevantne osmeroznamenkaste oznake optičkih vlakana (9001 10 19 i 9001 10 11) ne navodi se namjena, nego se jasno identificira proizvod, tj. optička vlakna. Jasno je da je glavna primjena optičkih vlakana u telekomunikacijama. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231., Komisija nije mogla pronaći relevantno društvo u Maleziji s lako dostupnim financijskim podacima tijekom razdoblja ispitnog postupka koje je zabilježilo razumne iznose dobiti u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(270)

Ta tvrdnja sadržava netočne činjenice. Osmeroznamenkasta oznaka za Maleziju (9001 10 10) odnosi se i na telekomunikacijsku i na električnu namjenu. U slučaju Argentine pod dvije relevantne osmeroznamenkaste oznake optičkih vlakana (9001 10 19 i 9001 10 11) ne navodi se namjena, nego se jasno identificira proizvod, tj. optička vlakna. Jasno je da je glavna primjena optičkih vlakana u telekomunikacijama. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 231., Komisija nije mogla pronaći relevantno društvo u Maleziji s lako dostupnim financijskim podacima tijekom razdoblja ispitnog postupka koje je zabilježilo razumne iznose dobiti u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (271) | Grupa ZTT tvrdila je i da bi Komisija trebala odabrati Maleziju umjesto Argentine kao reprezentativnu zemlju jer je energetsko tržište u Argentini narušeno. U tom je pogledu uputila na izvješće društva Fitch Rating iz 2019. (124) u kojem se navodi da se argentinski sektor električne energije oslanjao na državne subvencije isplaćene društvu Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) i prenesene na društva koja proizvode električnu energiju. Grupa ZTT tvrdila je i da, prema podacima Svjetske banke, postoje četiri poduzeća u državnom vlasništvu koja posluju na argentinskom tržištu električne energije. |
| --- | --- |

(271)

Grupa ZTT tvrdila je i da bi Komisija trebala odabrati Maleziju umjesto Argentine kao reprezentativnu zemlju jer je energetsko tržište u Argentini narušeno. U tom je pogledu uputila na izvješće društva Fitch Rating iz 2019. (124) u kojem se navodi da se argentinski sektor električne energije oslanjao na državne subvencije isplaćene društvu Compania Administradora del Mercado Mayorista Eléctrico S.A. (CAMMESA) i prenesene na društva koja proizvode električnu energiju. Grupa ZTT tvrdila je i da, prema podacima Svjetske banke, postoje četiri poduzeća u državnom vlasništvu koja posluju na argentinskom tržištu električne energije.

124

| (272) | Komisija je napomenula da je izvješće društva Fitch Rating objavljeno 13. lipnja 2019., a subvencije koje je primilo društvo CAMMESA odnose se na razdoblje do 2018. Nadalje, u izvacima iz izvješća koje je dostavila ta strana navedeno je samo da su subvencije prenesene na društva koja proizvode električnu energiju i nije zaključeno da su ih ta društva prenijela dalje na krajnje kupce. Čak i da je to posrijedi, troškovi električne energije koji se upotrebljavaju kao referentna vrijednost bili bi niži, a stoga i uobičajena vrijednost, što bi pogodovalo proizvođačima izvoznicima. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 348., Komisija je za izračun referentne vrijednosti za električnu energiju upotrijebila tarife koje su tijekom razdoblja ispitnog postupka objavili distributeri električne energije Edesur i Edenor. Kako je također navedeno u izvješću grupe ZTT, Edenor i Edesur privatni su subjekti (Edenor je u većinskom vlasništvu društva Pampa Energia, a Edesur društva Enel Americas) pa se činilo da nisu primili te subvencije. Osim toga, nisu dostavljeni dokazi o učinku navodnih subvencija na tržište. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(272)

Komisija je napomenula da je izvješće društva Fitch Rating objavljeno 13. lipnja 2019., a subvencije koje je primilo društvo CAMMESA odnose se na razdoblje do 2018. Nadalje, u izvacima iz izvješća koje je dostavila ta strana navedeno je samo da su subvencije prenesene na društva koja proizvode električnu energiju i nije zaključeno da su ih ta društva prenijela dalje na krajnje kupce. Čak i da je to posrijedi, troškovi električne energije koji se upotrebljavaju kao referentna vrijednost bili bi niži, a stoga i uobičajena vrijednost, što bi pogodovalo proizvođačima izvoznicima. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 348., Komisija je za izračun referentne vrijednosti za električnu energiju upotrijebila tarife koje su tijekom razdoblja ispitnog postupka objavili distributeri električne energije Edesur i Edenor. Kako je također navedeno u izvješću grupe ZTT, Edenor i Edesur privatni su subjekti (Edenor je u većinskom vlasništvu društva Pampa Energia, a Edesur društva Enel Americas) pa se činilo da nisu primili te subvencije. Osim toga, nisu dostavljeni dokazi o učinku navodnih subvencija na tržište. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (273) | Grupa ZTT tvrdila je i da bi u slučaju odabira Argentine kao reprezentativne zemlje umjesto Malezije statistički podaci o uvozu pod argentinskom oznakom 9001 10 19 trebali biti isključeni iz izračuna nenarušene cijene tog ulaznog elementa jer je količina uvoza mala (688 kg), a cijena visoka te stoga uvoz navodno nije obavljen u uobičajenom tijeku trgovine. Nadalje, tvrdilo se da bi podatke pod argentinskom oznakom 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – optički kabeli i snopovi vlakana) trebalo uključiti jer je riječ o uvozu mnogo većih i uobičajenijih količina (1 212 473 kg). |
| --- | --- |

(273)

Grupa ZTT tvrdila je i da bi u slučaju odabira Argentine kao reprezentativne zemlje umjesto Malezije statistički podaci o uvozu pod argentinskom oznakom 9001 10 19 trebali biti isključeni iz izračuna nenarušene cijene tog ulaznog elementa jer je količina uvoza mala (688 kg), a cijena visoka te stoga uvoz navodno nije obavljen u uobičajenom tijeku trgovine. Nadalje, tvrdilo se da bi podatke pod argentinskom oznakom 9001 10 20 (Haces Y Cables De Fibras Ópticas – optički kabeli i snopovi vlakana) trebalo uključiti jer je riječ o uvozu mnogo većih i uobičajenijih količina (1 212 473 kg).

Haces Y Cables De Fibras Ópticas

| (274) | Grupa ZTT nije dostavila nikakve dokaze da uvoz pod argentinskom oznakom 9001 10 19 nije obavljen u uobičajenom tijeku trgovine. Viša cijena nije pokazatelj u tom pogledu. Osim toga, u ispitnom je postupku utvrđeno da su pojedini kineski proizvođači izvoznici kupovali optička vlakna po sličnim cijenama. Nadalje, napominje se da se argentinska oznaka 9001 10 20 odnosi na optičke kabele, a ne na optička vlakna te se ne može upotrebljavati za izračun referentne vrijednosti za optička vlakna. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(274)

Grupa ZTT nije dostavila nikakve dokaze da uvoz pod argentinskom oznakom 9001 10 19 nije obavljen u uobičajenom tijeku trgovine. Viša cijena nije pokazatelj u tom pogledu. Osim toga, u ispitnom je postupku utvrđeno da su pojedini kineski proizvođači izvoznici kupovali optička vlakna po sličnim cijenama. Nadalje, napominje se da se argentinska oznaka 9001 10 20 odnosi na optičke kabele, a ne na optička vlakna te se ne može upotrebljavati za izračun referentne vrijednosti za optička vlakna. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (275) | Grupa ZTT tvrdila je i da je grupa Prysmian, prema njezinu godišnjem izvješću za 2019., 16 % ukupnih prihoda ostvarila iz projektnog poslovanja (prilagođeni visokotehnološki i visokonaponski kabeli za podmorsku i zemaljsku upotrebu) i 70 % iz energetskog poslovanja (potpuni portfelj proizvoda energetskih kabela), a samo 14 % iz telekomunikacijskog poslovanja. Stoga se tvrdilo da bi upotreba člana grupe Prysmian kao osnove za trošak, troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit na tržištu kabela od optičkih vlakana bila obmanjujuća jer on čini samo mali dio ukupne proizvodnje. |
| --- | --- |

(275)

Grupa ZTT tvrdila je i da je grupa Prysmian, prema njezinu godišnjem izvješću za 2019., 16 % ukupnih prihoda ostvarila iz projektnog poslovanja (prilagođeni visokotehnološki i visokonaponski kabeli za podmorsku i zemaljsku upotrebu) i 70 % iz energetskog poslovanja (potpuni portfelj proizvoda energetskih kabela), a samo 14 % iz telekomunikacijskog poslovanja. Stoga se tvrdilo da bi upotreba člana grupe Prysmian kao osnove za trošak, troškove prodaje, administrativne i opće troškove te dobit na tržištu kabela od optičkih vlakana bila obmanjujuća jer on čini samo mali dio ukupne proizvodnje.

| (276) | Financijski podaci društva Prysmian Energia objavljeni zainteresiranim stranama u drugoj bilješci nisu na razini cijele grupe Prysmian, već na razini subjekta u Argentini. Nadalje, na temelju informacija dostupnih na internetskim stranicama društva Prysmian Energia (125), njegova djelatnost obuhvaća predmetni proizvod te su stoga financijski podaci tog društva reprezentativna zamjenska vrijednost financijskog rezultata poslovanja povezanog s KOV-ovima u Argentini. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 227., primjena metodologije iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na lako dostupnim podacima i sasvim je moguće da podaci o predmetnom proizvodu nisu dostupni na najdetaljnijoj, nego na agregiranoj razini. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(276)

Financijski podaci društva Prysmian Energia objavljeni zainteresiranim stranama u drugoj bilješci nisu na razini cijele grupe Prysmian, već na razini subjekta u Argentini. Nadalje, na temelju informacija dostupnih na internetskim stranicama društva Prysmian Energia (125), njegova djelatnost obuhvaća predmetni proizvod te su stoga financijski podaci tog društva reprezentativna zamjenska vrijednost financijskog rezultata poslovanja povezanog s KOV-ovima u Argentini. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 227., primjena metodologije iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe temelji se na lako dostupnim podacima i sasvim je moguće da podaci o predmetnom proizvodu nisu dostupni na najdetaljnijoj, nego na agregiranoj razini. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

125

| (277) | Grupa ZTT tvrdila je i da kvaliteta podataka u slučaju Argentine nije pouzdana jer je društvo Prysmian Energia povezano s društvom Prysmian S.p.A., proizvođačem iz Unije koji je dio aktualnog ispitnog postupka. Zbog toga bi svaka šteta koju pretrpi društvo Prysmian S.p.A. utjecala i na financijske rezultate cijele grupe, uključujući i rezultate društva Prysmian Energia. Nadalje, tvrdila je da su transakcije povezane s ulaznim elementima koje su isporučile povezane strane mogle utjecati na sam financijski rezultat društva Prysmian Energia. |
| --- | --- |

(277)

Grupa ZTT tvrdila je i da kvaliteta podataka u slučaju Argentine nije pouzdana jer je društvo Prysmian Energia povezano s društvom Prysmian S.p.A., proizvođačem iz Unije koji je dio aktualnog ispitnog postupka. Zbog toga bi svaka šteta koju pretrpi društvo Prysmian S.p.A. utjecala i na financijske rezultate cijele grupe, uključujući i rezultate društva Prysmian Energia. Nadalje, tvrdila je da su transakcije povezane s ulaznim elementima koje su isporučile povezane strane mogle utjecati na sam financijski rezultat društva Prysmian Energia.

| (278) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 276., financijski podaci društva Prysmian Energia objavljeni zainteresiranim stranama u drugoj bilješci nisu bili na razini cijele grupe Prysmian, nego na razini subjekta u Argentini. Osim toga, grupa ZTT nije objasnila kako bi na financijske podatke društva u Argentini mogla utjecati šteta koju pretrpi povezano društvo u Italiji. Ta je tvrdnja isključivo spekulativna jer nije potkrijepljena popratnim dokazima. Tvrdnja da su transakcije povezane s ulaznim elementima koje su isporučile povezane strane mogle utjecati na financijski rezultat društva Prysmian Energia isto je tako spekulativna jer ni za nju nisu dostavljeni nikakvi dokazi. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(278)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 276., financijski podaci društva Prysmian Energia objavljeni zainteresiranim stranama u drugoj bilješci nisu bili na razini cijele grupe Prysmian, nego na razini subjekta u Argentini. Osim toga, grupa ZTT nije objasnila kako bi na financijske podatke društva u Argentini mogla utjecati šteta koju pretrpi povezano društvo u Italiji. Ta je tvrdnja isključivo spekulativna jer nije potkrijepljena popratnim dokazima. Tvrdnja da su transakcije povezane s ulaznim elementima koje su isporučile povezane strane mogle utjecati na financijski rezultat društva Prysmian Energia isto je tako spekulativna jer ni za nju nisu dostavljeni nikakvi dokazi. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (279) | Grupa ZTT zatražila je od Komisije da dostavi detaljniju raščlambu operativnih troškova društva Prysmian Energia koji su bili dostupni Komisiji ili, ako trenutačno nisu dostupni, da ih pribavi i objavi. |
| --- | --- |

(279)

Grupa ZTT zatražila je od Komisije da dostavi detaljniju raščlambu operativnih troškova društva Prysmian Energia koji su bili dostupni Komisiji ili, ako trenutačno nisu dostupni, da ih pribavi i objavi.

| (280) | Komisija potvrđuje da je zainteresiranim stranama u drugoj bilješci objavila relevantne lako dostupne financijske podatke društva Prysmian Energia koje je dostavilo društvo Dun & Bradstreet. |
| --- | --- |

(280)

Komisija potvrđuje da je zainteresiranim stranama u drugoj bilješci objavila relevantne lako dostupne financijske podatke društva Prysmian Energia koje je dostavilo društvo Dun & Bradstreet.

| (281) | Connect Com tvrdio je da se, kao u slučaju Turske, ne može pretpostaviti da se u Argentini proizvode dovoljno reprezentativne količine kabela od optičkih vlakana da bi se zadovoljila referentna vrijednost od 5 % proizvodnje u Kini, kako je predviđeno u Komisijinim smjernicama za pritužbe (126). Prema navodima te strane, ukupan obujam proizvodnje proizvođača KOV-ova u Argentini znatno bi zaostajao za ukupnom proizvodnjom kineskih proizvođača. |
| --- | --- |

(281)

Connect Com tvrdio je da se, kao u slučaju Turske, ne može pretpostaviti da se u Argentini proizvode dovoljno reprezentativne količine kabela od optičkih vlakana da bi se zadovoljila referentna vrijednost od 5 % proizvodnje u Kini, kako je predviđeno u Komisijinim smjernicama za pritužbe (126). Prema navodima te strane, ukupan obujam proizvodnje proizvođača KOV-ova u Argentini znatno bi zaostajao za ukupnom proizvodnjom kineskih proizvođača.

126

| (282) | Connect Com tvrdio je i da proizvođači u Argentini nisu imali pristup ključnim sirovinama kao što su staklena vlakna, aramid ili polietilen te da, za razliku od kineskih proizvođača, te sirovine moraju uvoziti na relativno složen i skup način. Tu se pozvao na presudu Suda Europske unije u predmetu C-16/90 od 22. listopada 1991. (127) u kojoj se navodi da se pristup sirovinama mora uzeti u obzir pri odabiru referentne zemlje. |
| --- | --- |

(282)

Connect Com tvrdio je i da proizvođači u Argentini nisu imali pristup ključnim sirovinama kao što su staklena vlakna, aramid ili polietilen te da, za razliku od kineskih proizvođača, te sirovine moraju uvoziti na relativno složen i skup način. Tu se pozvao na presudu Suda Europske unije u predmetu C-16/90 od 22. listopada 1991. (127) u kojoj se navodi da se pristup sirovinama mora uzeti u obzir pri odabiru referentne zemlje.

127

| (283) | Na početku valja istaknuti da su argumenti društva Connect Com i upućivanje na presudu u predmetu C-16/90 pogrešni. U tom se sudskom predmetu raspravljalo o odabiru analogne zemlje u skladu s bivšim člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe u kojem se navodi da bi se uobičajena vrijednost za zemlje bez tržišnoga gospodarstva mogla temeljiti na stvarnim naplaćenim domaćim cijenama ili stvarnim troškovima koje snose domaći proizvođači u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. U skladu s tom odredbom, čimbenici kao što su pristup sirovinama i obujam proizvodnje proizvođačâ iz analogne zemlje mogli bi utjecati na odabir analogne zemlje jer bi mogli utjecati na domaće cijene i troškove proizvođačâ iz analogne zemlje za proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda. Stoga je bilo razumno odabrati analognu zemlju u kojoj su ti čimbenici bili usporedivi s onima uočenima u netržišnom gospodarstvu iz ispitnog postupka. Ta razmatranja više nisu relevantna za primjenu članka 2. stavka 6.a. To je zato što se, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a, uobičajena vrijednost temelji na čimbenicima proizvodnje proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka. Reprezentativna referentna zemlja upotrebljava se isključivo za dobivanje nenarušenih podataka kako bi se vrednovali čimbenici proizvodnje (u ovom slučaju) kineskih proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(283)

Na početku valja istaknuti da su argumenti društva Connect Com i upućivanje na presudu u predmetu C-16/90 pogrešni. U tom se sudskom predmetu raspravljalo o odabiru analogne zemlje u skladu s bivšim člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe u kojem se navodi da bi se uobičajena vrijednost za zemlje bez tržišnoga gospodarstva mogla temeljiti na stvarnim naplaćenim domaćim cijenama ili stvarnim troškovima koje snose domaći proizvođači u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. U skladu s tom odredbom, čimbenici kao što su pristup sirovinama i obujam proizvodnje proizvođačâ iz analogne zemlje mogli bi utjecati na odabir analogne zemlje jer bi mogli utjecati na domaće cijene i troškove proizvođačâ iz analogne zemlje za proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda. Stoga je bilo razumno odabrati analognu zemlju u kojoj su ti čimbenici bili usporedivi s onima uočenima u netržišnom gospodarstvu iz ispitnog postupka. Ta razmatranja više nisu relevantna za primjenu članka 2. stavka 6.a. To je zato što se, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a, uobičajena vrijednost temelji na čimbenicima proizvodnje proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka. Reprezentativna referentna zemlja upotrebljava se isključivo za dobivanje nenarušenih podataka kako bi se vrednovali čimbenici proizvodnje (u ovom slučaju) kineskih proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.

| (284) | Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, Komisija je napomenula sljedeće. |
| --- | --- |

(284)

Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, Komisija je napomenula sljedeće.

| (285) | U pogledu tvrdnje o vodiču za podnositelje pritužbi, sav tekst na koji upućuje Connect Com jest vodič s objašnjenjima za podnositelje pritužbi koji nije pravno obvezujući i namijenjen je samo pružanju općih savjeta (128). Nadalje, njime se nastoje pružiti smjernice podnositeljima pritužbe samo u fazi podnošenja pritužbe i ne obuhvaća fazu ispitnog postupka, što je kontekst tvrdnje te stranke. U svakom slučaju, Komisija napominje da je citirani tekst bio previd iz prethodne verzije u kojoj se razmatrao odabir analogne zemlje na temelju prijašnjeg članka 2. stavka 7. i da je vodič u međuvremenu revidiran (129). Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(285)

U pogledu tvrdnje o vodiču za podnositelje pritužbi, sav tekst na koji upućuje Connect Com jest vodič s objašnjenjima za podnositelje pritužbi koji nije pravno obvezujući i namijenjen je samo pružanju općih savjeta (128). Nadalje, njime se nastoje pružiti smjernice podnositeljima pritužbe samo u fazi podnošenja pritužbe i ne obuhvaća fazu ispitnog postupka, što je kontekst tvrdnje te stranke. U svakom slučaju, Komisija napominje da je citirani tekst bio previd iz prethodne verzije u kojoj se razmatrao odabir analogne zemlje na temelju prijašnjeg članka 2. stavka 7. i da je vodič u međuvremenu revidiran (129). Stoga je ta tvrdnja odbačena.

128

129

| (286) | U vezi s tvrdnjom koja se odnosi na pristup sirovinama, ona je pogrešna i isključivo špekulativna. Na temelju podataka iz baze GTA, društva u Argentini uvoze staklena vlakna, aramid ili polietilen u znatnim količinama. Nadalje, Connect Com nije dostavio nikakve dokaze o navodno složenom i skupom načinu na koji argentinska društva uvoze te sirovine. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(286)

U vezi s tvrdnjom koja se odnosi na pristup sirovinama, ona je pogrešna i isključivo špekulativna. Na temelju podataka iz baze GTA, društva u Argentini uvoze staklena vlakna, aramid ili polietilen u znatnim količinama. Nadalje, Connect Com nije dostavio nikakve dokaze o navodno složenom i skupom načinu na koji argentinska društva uvoze te sirovine. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (287) | Nadalje, Connect Com pogrešno je tvrdio da je Komisija isključila Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju i Srbiju kao moguće reprezentativne zemlje na temelju analize podataka o uvozu na razini šest znamenki iz prve bilješke, dok je za Argentinu provela analizu na razini osam znamenki. |
| --- | --- |

(287)

Nadalje, Connect Com pogrešno je tvrdio da je Komisija isključila Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju i Srbiju kao moguće reprezentativne zemlje na temelju analize podataka o uvozu na razini šest znamenki iz prve bilješke, dok je za Argentinu provela analizu na razini osam znamenki.

| (288) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., Komisija je smatrala da Južna Afrika, Kolumbija, Malezija i Srbija nisu prikladne reprezentativne zemlje jer za razdoblje ispitnog postupka nije pronašla dostupne informacije o financijskim podacima za proizvođače u tim zemljama. Analiza podataka o uvozu stoga nije provedena. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(288)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., Komisija je smatrala da Južna Afrika, Kolumbija, Malezija i Srbija nisu prikladne reprezentativne zemlje jer za razdoblje ispitnog postupka nije pronašla dostupne informacije o financijskim podacima za proizvođače u tim zemljama. Analiza podataka o uvozu stoga nije provedena. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (289) | Connect Com tvrdio je i da Komisija nije mogla isključiti Brazil na temelju činjenice da je velik udio čeličnih žica platiranih aluminijem uvezen iz Kine jer takva žica nije relevantna sirovina koja bi bila potrebna za proizvodnju KOV-ova i da bi, ako bi se ta odluka temeljila na obujmu uvoza neznačajnih čimbenika proizvodnje iz Kine, i Argentinu trebalo odbiti kao reprezentativnu zemlju s obzirom na to da iz Kine uvozi znatnu količinu drugih neznačajnih čimbenika proizvodnje kao što su žice od aluminijske slitine i aluminijske šipke. |
| --- | --- |

(289)

Connect Com tvrdio je i da Komisija nije mogla isključiti Brazil na temelju činjenice da je velik udio čeličnih žica platiranih aluminijem uvezen iz Kine jer takva žica nije relevantna sirovina koja bi bila potrebna za proizvodnju KOV-ova i da bi, ako bi se ta odluka temeljila na obujmu uvoza neznačajnih čimbenika proizvodnje iz Kine, i Argentinu trebalo odbiti kao reprezentativnu zemlju s obzirom na to da iz Kine uvozi znatnu količinu drugih neznačajnih čimbenika proizvodnje kao što su žice od aluminijske slitine i aluminijske šipke.

| (290) | Connect Com pogrešno je shvatio razloge zbog kojih je Komisija smatrala da Brazil nije odgovarajuća reprezentativna zemlja. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., Komisija je zaključila da je ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil bila niska jer se nekoliko sirovina sa znatnim udjelom u trošku proizvodnje KOV-ova uglavnom uvozilo iz Kine. Točnije, Komisija je naglasila da su reprezentativnost optičkih vlakana i njihova temeljna vrijednost znatno umanjeni jer je većina uvezenih vlakana, procijenjena na razini šest ili osam znamenki, dolazila iz Kine. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., jedan proizvođač izvoznik u proizvodnji KOV-ova upotrebljava znatnu količinu čelične žice platirane aluminijem. Taj proizvođač proizvodi KOV-ove koji se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 59., osim za prijenos podataka upotrebljavaju i za prijenos električne energije i koji su isto tako obuhvaćeni aktualnim ispitnim postupkom. Povrh toga, i staklena su se vlakna uglavnom uvozila iz Kine. Stoga se ta tvrdnja odbija. |
| --- | --- |

(290)

Connect Com pogrešno je shvatio razloge zbog kojih je Komisija smatrala da Brazil nije odgovarajuća reprezentativna zemlja. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., Komisija je zaključila da je ukupna reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil bila niska jer se nekoliko sirovina sa znatnim udjelom u trošku proizvodnje KOV-ova uglavnom uvozilo iz Kine. Točnije, Komisija je naglasila da su reprezentativnost optičkih vlakana i njihova temeljna vrijednost znatno umanjeni jer je većina uvezenih vlakana, procijenjena na razini šest ili osam znamenki, dolazila iz Kine. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., jedan proizvođač izvoznik u proizvodnji KOV-ova upotrebljava znatnu količinu čelične žice platirane aluminijem. Taj proizvođač proizvodi KOV-ove koji se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 59., osim za prijenos podataka upotrebljavaju i za prijenos električne energije i koji su isto tako obuhvaćeni aktualnim ispitnim postupkom. Povrh toga, i staklena su se vlakna uglavnom uvozila iz Kine. Stoga se ta tvrdnja odbija.

| (291) | Connect Com ponovno je ustvrdio da bi Komisija trebala ispitati mogu li se Kazahstan, Meksiko i Ruska Federacija smatrati odgovarajućim reprezentativnim zemljama jer se KOV-ovi u tim zemljama proizvode u većim količinama nego u Argentini. Naveo je i da se, na temelju sudske prakse Suda Europske unije (130), Komisija nije mogla osloniti na činjenicu da nije pronašla proizvođača s lako dostupnim podacima, nego da mora poduzeti sve kako bi pronašla proizvođača u predmetnoj trećoj zemlji koji je spreman surađivati u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(291)

Connect Com ponovno je ustvrdio da bi Komisija trebala ispitati mogu li se Kazahstan, Meksiko i Ruska Federacija smatrati odgovarajućim reprezentativnim zemljama jer se KOV-ovi u tim zemljama proizvode u većim količinama nego u Argentini. Naveo je i da se, na temelju sudske prakse Suda Europske unije (130), Komisija nije mogla osloniti na činjenicu da nije pronašla proizvođača s lako dostupnim podacima, nego da mora poduzeti sve kako bi pronašla proizvođača u predmetnoj trećoj zemlji koji je spreman surađivati u ispitnom postupku.

130

| (292) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 212., Komisija nije dalje procjenjivala Meksiko, Kazahstan i Rusku Federaciju jer u tim zemljama nije mogla naći nijednog proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima. Pritom se napominje da ni Connect Com nije dostavio takve podatke. Nadalje, financijski podaci relevantnog društva u reprezentativnoj zemlji temelje se na lako dostupnim podacima i Komisija ne mora tražiti suradnju društava u toj zemlji. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(292)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 212., Komisija nije dalje procjenjivala Meksiko, Kazahstan i Rusku Federaciju jer u tim zemljama nije mogla naći nijednog proizvođača KOV-ova s lako dostupnim financijskim podacima. Pritom se napominje da ni Connect Com nije dostavio takve podatke. Nadalje, financijski podaci relevantnog društva u reprezentativnoj zemlji temelje se na lako dostupnim podacima i Komisija ne mora tražiti suradnju društava u toj zemlji. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.2.4.   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

| (293) | Budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Argentina jedina odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(293)

Budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Argentina jedina odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

3.2.5.   Zaključak

Zaključak

| (294) | Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Argentina je ispunila sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe da bi je se smatralo primjerenom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(294)

Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Argentina je ispunila sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe da bi je se smatralo primjerenom reprezentativnom zemljom.

3.2.6.   Komentari o konačnoj objavi

Komentari o konačnoj objavi

| (295) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT ponovila je svoje argumente o odabiru reprezentativne zemlje, tvrdeći da je Malezija bolja reprezentativna zemlja od Argentine. U tom je pogledu ponovila svoje argumente navedene u uvodnim izjavama 265., 267 i 269. bez navođenja novih elemenata. Nadalje, ta je grupa tvrdila bez dokaza da u Argentini nije bilo proizvodnje optičkih vlakana i da uvoz optičkih vlakana nije bio dovoljan za uobičajene operativne potrebe. |
| --- | --- |

(295)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT ponovila je svoje argumente o odabiru reprezentativne zemlje, tvrdeći da je Malezija bolja reprezentativna zemlja od Argentine. U tom je pogledu ponovila svoje argumente navedene u uvodnim izjavama 265., 267 i 269. bez navođenja novih elemenata. Nadalje, ta je grupa tvrdila bez dokaza da u Argentini nije bilo proizvodnje optičkih vlakana i da uvoz optičkih vlakana nije bio dovoljan za uobičajene operativne potrebe.

| (296) | Te su tvrdnje odbačene zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 266., 268. i 270. te nedostatka popratnih dokaza. |
| --- | --- |

(296)

Te su tvrdnje odbačene zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 266., 268. i 270. te nedostatka popratnih dokaza.

| (297) | U svojim primjedbama na konačnu objavu, u vezi s odabirom reprezentativne zemlje s popisa zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Connect Com tvrdio je da, iako je Komisija upotrijebila zemlje razvrstane u istu kategoriju prihoda Svjetske banke primjenjujući svoje diskrecijsko pravo u tumačenju i primjeni osnovne uredbe, Connect Com smatra da se nije činilo ispravno odabrati zemlju sa sličnom razinom gospodarskog razvoja samo na temelju opće kategorizacije Svjetske banke. Nadalje, tvrdio je da europski sudovi nisu potvrdili tu praksu. Stoga je Connect Com tvrdio da Komisija nije trebala odbaciti kao nevažne njegove tvrdnje da bi Komisija trebala uzeti u obzir i uvjete proizvodnje u industriji i razinu tehnološkog razvoja u reprezentativnim zemljama u usporedbi s Kinom. |
| --- | --- |

(297)

U svojim primjedbama na konačnu objavu, u vezi s odabirom reprezentativne zemlje s popisa zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Connect Com tvrdio je da, iako je Komisija upotrijebila zemlje razvrstane u istu kategoriju prihoda Svjetske banke primjenjujući svoje diskrecijsko pravo u tumačenju i primjeni osnovne uredbe, Connect Com smatra da se nije činilo ispravno odabrati zemlju sa sličnom razinom gospodarskog razvoja samo na temelju opće kategorizacije Svjetske banke. Nadalje, tvrdio je da europski sudovi nisu potvrdili tu praksu. Stoga je Connect Com tvrdio da Komisija nije trebala odbaciti kao nevažne njegove tvrdnje da bi Komisija trebala uzeti u obzir i uvjete proizvodnje u industriji i razinu tehnološkog razvoja u reprezentativnim zemljama u usporedbi s Kinom.

| (298) | Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 216. i 217. te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(298)

Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 216. i 217. te su tvrdnje odbačene.

| (299) | Connect Com tvrdio je i da bi Komisija trebala objaviti za koju je od triju argentinskih oznaka robe za optička vlakna obujam uvoza iz Kine iznosio 52 % i koliki je bio obujam uvoza za ostale proizvode. |
| --- | --- |

(299)

Connect Com tvrdio je i da bi Komisija trebala objaviti za koju je od triju argentinskih oznaka robe za optička vlakna obujam uvoza iz Kine iznosio 52 % i koliki je bio obujam uvoza za ostale proizvode.

| (300) | Napominje se da je Komisija 12. ožujka 2021. u dokumentaciju ispitnog postupka koja nije povjerljiva dodala cjeloviti izvadak podataka o uvozu i čimbenicima proizvodnje u Argentini, Brazilu, Tajlandu i Turskoj. U listu „QTY share” (količinski udio) obujam uvoza iz Kine u ukupnom obujmu uvoza za argentinsku tarifnu oznaku 9001 10 20 iznosio je 51,55 % (52 % zaokruženo), za 9001 10 19 je bio 21,83 % te 1,55 % za 9001 10 11. |
| --- | --- |

(300)

Napominje se da je Komisija 12. ožujka 2021. u dokumentaciju ispitnog postupka koja nije povjerljiva dodala cjeloviti izvadak podataka o uvozu i čimbenicima proizvodnje u Argentini, Brazilu, Tajlandu i Turskoj. U listu „QTY share” (količinski udio) obujam uvoza iz Kine u ukupnom obujmu uvoza za argentinsku tarifnu oznaku 9001 10 20 iznosio je 51,55 % (52 % zaokruženo), za 9001 10 19 je bio 21,83 % te 1,55 % za 9001 10 11.

| (301) | Connect Com tvrdio je i da je Komisija isključila Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju i Srbiju kao odgovarajuće reprezentativne zemlje na temelju analize uvoza na razini šest znamenki, dok je za Argentinu provela analizu na razini osam znamenki. |
| --- | --- |

(301)

Connect Com tvrdio je i da je Komisija isključila Južnu Afriku, Kolumbiju, Maleziju i Srbiju kao odgovarajuće reprezentativne zemlje na temelju analize uvoza na razini šest znamenki, dok je za Argentinu provela analizu na razini osam znamenki.

| (302) | Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238., Kolumbiju i Južnu Afriku nije se smatralo prikladnim reprezentativnim zemljama jer Komisija za razdoblje ispitnog postupka nije pronašla lako dostupne informacije o financijskim podacima za proizvođače u tim zemljama. Malezija i Srbija također se nisu smatrale odgovarajućim reprezentativnim zemljama jer Komisija nije pronašla profitabilne proizvođače u tim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(302)

Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 238., Kolumbiju i Južnu Afriku nije se smatralo prikladnim reprezentativnim zemljama jer Komisija za razdoblje ispitnog postupka nije pronašla lako dostupne informacije o financijskim podacima za proizvođače u tim zemljama. Malezija i Srbija također se nisu smatrale odgovarajućim reprezentativnim zemljama jer Komisija nije pronašla profitabilne proizvođače u tim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (303) | Connect Com tvrdio je i da Brazil nije trebao biti isključen kao prikladna reprezentativna zemlja jer je velik obujam uvoza čelične žice platirane aluminijem u Brazilu uvezen iz Kine. Connect Com tvrdio je i da čelična žica platirana aluminijem nije relevantna sirovina za proizvodnju KOV-ova. Osim toga je od Komisije zatražio da otkrije koji je kineski proizvođač izvoznik navodno upotrebljavao čeličnu žicu platiranu aluminijem u proizvodnji KOV-ova. |
| --- | --- |

(303)

Connect Com tvrdio je i da Brazil nije trebao biti isključen kao prikladna reprezentativna zemlja jer je velik obujam uvoza čelične žice platirane aluminijem u Brazilu uvezen iz Kine. Connect Com tvrdio je i da čelična žica platirana aluminijem nije relevantna sirovina za proizvodnju KOV-ova. Osim toga je od Komisije zatražio da otkrije koji je kineski proizvođač izvoznik navodno upotrebljavao čeličnu žicu platiranu aluminijem u proizvodnji KOV-ova.

| (304) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., opća reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil smatrala se niskom, a ne samo za čeličnu žicu platiranu aluminijem. Čelična žica platirana aluminijem upotrebljava se u proizvodnji OPGW-a i OPPC-a koji su također obuhvaćeni ispitnim postupkom i koje u Uniju izvoze kineski proizvođači izvoznici u uzorku. |
| --- | --- |

(304)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., opća reprezentativnost nenarušenog uvoza u Brazil smatrala se niskom, a ne samo za čeličnu žicu platiranu aluminijem. Čelična žica platirana aluminijem upotrebljava se u proizvodnji OPGW-a i OPPC-a koji su također obuhvaćeni ispitnim postupkom i koje u Uniju izvoze kineski proizvođači izvoznici u uzorku.

| (305) | Connect Com je usto ponovio tvrdnje CCCME-a, kao i svoje tvrdnje iz uvodne izjave 259., bez navođenja novih elemenata. |
| --- | --- |

(305)

Connect Com je usto ponovio tvrdnje CCCME-a, kao i svoje tvrdnje iz uvodne izjave 259., bez navođenja novih elemenata.

| (306) | Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 260. te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(306)

Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 260. te su tvrdnje odbačene.

| (307) | Connect Com ponovio je i svoje tvrdnje iz uvodne izjave 281. bez navođenja novih elemenata. |
| --- | --- |

(307)

Connect Com ponovio je i svoje tvrdnje iz uvodne izjave 281. bez navođenja novih elemenata.

| (308) | Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama od 283. do 285. te su tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(308)

Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama od 283. do 285. te su tvrdnje odbačene.

| (309) | Connect Com tvrdio je i da bi, s obzirom na to da su OPGW i OPPC također obuhvaćeni ispitnim postupkom, odabrani argentinski proizvođač trebao proizvoditi tu vrstu KOV-ova, a Komisija bi trebala objaviti je li to slučaj. |
| --- | --- |

(309)

Connect Com tvrdio je i da bi, s obzirom na to da su OPGW i OPPC također obuhvaćeni ispitnim postupkom, odabrani argentinski proizvođač trebao proizvoditi tu vrstu KOV-ova, a Komisija bi trebala objaviti je li to slučaj.

| (310) | Komisija napominje da ne postoji takav zahtjev da bi odabrani proizvođač iz reprezentativne zemlje trebao proizvoditi sve vrste proizvoda koje izvoze kineski proizvođači. Stoga je ta tvrdnja odbačena kao nerelevantna. |
| --- | --- |

(310)

Komisija napominje da ne postoji takav zahtjev da bi odabrani proizvođač iz reprezentativne zemlje trebao proizvoditi sve vrste proizvoda koje izvoze kineski proizvođači. Stoga je ta tvrdnja odbačena kao nerelevantna.

| (311) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio svoje tvrdnje iz uvodne izjave 259. da Argentina nije odgovarajuća reprezentativna zemlja jer je jedini proizvođač u Argentini kojeg je Komisija pronašla (Prysmian Energia) povezan s jednim od podnositelja pritužbe i društvo ima velik udio na argentinskom tržištu. Ponovno je naveo antidampinški ispitni postupak o uvozu glifosata iz Kine (131), u kojem su Argentina, Australija, Indija i Malezija odbačene kao analogne zemlje jer na njihovim tržištima uglavnom prevladavaju društva povezana s glavnim podnositeljem pritužbe iz EU-a. Nadalje je tvrdio da Komisija nije odgovorila na tvrdnju u pogledu ispitnog postupka o glifosatu i nije dokazala da bi se podaci o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima i dobiti argentinskog proizvođača mogli upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(311)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio svoje tvrdnje iz uvodne izjave 259. da Argentina nije odgovarajuća reprezentativna zemlja jer je jedini proizvođač u Argentini kojeg je Komisija pronašla (Prysmian Energia) povezan s jednim od podnositelja pritužbe i društvo ima velik udio na argentinskom tržištu. Ponovno je naveo antidampinški ispitni postupak o uvozu glifosata iz Kine (131), u kojem su Argentina, Australija, Indija i Malezija odbačene kao analogne zemlje jer na njihovim tržištima uglavnom prevladavaju društva povezana s glavnim podnositeljem pritužbe iz EU-a. Nadalje je tvrdio da Komisija nije odgovorila na tvrdnju u pogledu ispitnog postupka o glifosatu i nije dokazala da bi se podaci o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima i dobiti argentinskog proizvođača mogli upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti.

131

| (312) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 260., činjenica da je odabrano društvo u reprezentativnoj zemlji povezano s proizvođačem iz Unije nije ključna za odabir reprezentativne zemlje. CCCME upućuje na predmet koji se odnosio na primjenu bivšeg članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe, koja je stavljena izvan snage u prosincu 2017. (132) Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) bio je propisan odabir odgovarajuće treće zemlje tržišnoga gospodarstva, poznate i kao „analogna zemlja”, te odabir proizvođača iz te zemlje. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a Komisija se umjesto traženja i provjere podataka proizvođača iz analogne zemlje oslanja na lako dostupne informacije koje se odnose na RIP. Kao takav, postupak iz članka 2. stavka 6.a u osnovi se razlikuje i Komisija ne smatra da navodni odnos u ovom predmetu može utjecati na prikladnost oslanjanja na lako dostupne podatke argentinskog proizvođača. Nadalje, činjenica da društvo drži velik udio na argentinskom tržištu ne znači da u Argentini ne postoji tržišno natjecanje. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(312)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 260., činjenica da je odabrano društvo u reprezentativnoj zemlji povezano s proizvođačem iz Unije nije ključna za odabir reprezentativne zemlje. CCCME upućuje na predmet koji se odnosio na primjenu bivšeg članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe, koja je stavljena izvan snage u prosincu 2017. (132) Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) bio je propisan odabir odgovarajuće treće zemlje tržišnoga gospodarstva, poznate i kao „analogna zemlja”, te odabir proizvođača iz te zemlje. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a Komisija se umjesto traženja i provjere podataka proizvođača iz analogne zemlje oslanja na lako dostupne informacije koje se odnose na RIP. Kao takav, postupak iz članka 2. stavka 6.a u osnovi se razlikuje i Komisija ne smatra da navodni odnos u ovom predmetu može utjecati na prikladnost oslanjanja na lako dostupne podatke argentinskog proizvođača. Nadalje, činjenica da društvo drži velik udio na argentinskom tržištu ne znači da u Argentini ne postoji tržišno natjecanje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

132

| (313) | CCCME je tvrdio i da Komisija nije navela standard koji je primijenila pri utvrđivanju je li profitna marža proizvođača u reprezentativnoj zemlji razumna. Nadalje je tvrdio da Komisija nije objasnila zašto se stvarna profitna marža proizvođača na tržištu za koje nije utvrđeno da je narušeno ne može upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(313)

CCCME je tvrdio i da Komisija nije navela standard koji je primijenila pri utvrđivanju je li profitna marža proizvođača u reprezentativnoj zemlji razumna. Nadalje je tvrdio da Komisija nije objasnila zašto se stvarna profitna marža proizvođača na tržištu za koje nije utvrđeno da je narušeno ne može upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti.

| (314) | Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Ta su objašnjenja navedena u uvodnim izjavama 258. i 294. u kojima je Komisija zaključila da Argentina ispunjuje kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe kako bi se smatrala odgovarajućom reprezentativnom zemljom te je stoga Komisija morala upotrijebiti dobit za proizvođača iz Argentine. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(314)

Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Ta su objašnjenja navedena u uvodnim izjavama 258. i 294. u kojima je Komisija zaključila da Argentina ispunjuje kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe kako bi se smatrala odgovarajućom reprezentativnom zemljom te je stoga Komisija morala upotrijebiti dobit za proizvođača iz Argentine. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.3.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (315) | Komisija je u prvoj bilješci navela čimbenike proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože lako dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje u toj bilješci. |
| --- | --- |

(315)

Komisija je u prvoj bilješci navela čimbenike proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože lako dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje u toj bilješci.

| (316) | Potom je Komisija u drugoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina. Komisija je navela i da će upotrijebiti statističke podatke ILO-a i tarife za električnu energiju koje su objavila društva za distribuciju električne energije Edenor i Edesur radi utvrđivanja nenarušenih troškova rada i energije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 348. |
| --- | --- |

(316)

Potom je Komisija u drugoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina. Komisija je navela i da će upotrijebiti statističke podatke ILO-a i tarife za električnu energiju koje su objavila društva za distribuciju električne energije Edenor i Edesur radi utvrđivanja nenarušenih troškova rada i energije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 348.

| (317) | Komisija je u drugoj bilješci zainteresirane strane obavijestila i o tome da bi, zbog iznimno velikog broja čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku koji su dostavili potpune podatke, one koji predstavljaju zanemariv ponderirani trošak proizvodnje mogla svrstati u kategoriju „potrošni materijali”. Kad je riječ o tome kako će ih tretirati pri izračunu uobičajene vrijednosti, Komisija je obavijestila da će izračunati postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i taj postotak primijeniti na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Kako je objašnjeno u nastavku u uvodnoj izjavi 320., Komisija je slijedila taj pristup. |
| --- | --- |

(317)

Komisija je u drugoj bilješci zainteresirane strane obavijestila i o tome da bi, zbog iznimno velikog broja čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku koji su dostavili potpune podatke, one koji predstavljaju zanemariv ponderirani trošak proizvodnje mogla svrstati u kategoriju „potrošni materijali”. Kad je riječ o tome kako će ih tretirati pri izračunu uobičajene vrijednosti, Komisija je obavijestila da će izračunati postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i taj postotak primijeniti na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Kako je objašnjeno u nastavku u uvodnoj izjavi 320., Komisija je slijedila taj pristup.

3.4.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

3.4.1.   Čimbenici proizvodnje

Čimbenici proizvodnje

| (318) | Uzimajući u obzir sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i koje su prikupljene tijekom posjeta radi provjere, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 1.


  Čimbenici proizvodnje KOV-ova









  Čimbenik proizvodnje | Oznaka robe u Argentini | Nenarušena vrijednost | Mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sirovine |
| Žica od slitine aluminija | 7605 29 90 | 32,60 | CNY/kg |
| Čelična žica platirana aluminijem | 7217 30 10 ,
  7217 30 90 | 10,17 | CNY/kg |
| Aluminijske šipke | 7605 21 10
  7605 21 90 | 27,59 | CNY/kg |
| Aluminijska traka | 7606 12 20 ,
  7606 12 90 | 21,68 | CNY/kg |
| Aluminijska traka/vrpca | 7606 91 00 | 29,03 | CNY/kg |
| Aramidna pređa | 5402 11 00 | 148,37 | CNY/kg |
| Želatinasta ispuna za kabele | 4002 99 90 | 26,58 | CNY/kg |
| Pasta za kabele | 2710 19 93 ,
  2710 19 99 | 9,26 | CNY/kg |
| Etilen vinil acetat | 3905 29 00 | 15,93 | CNY/kg |
| Uže za punjenje | 5607 49 00 | 33,44 | CNY/kg |
| Obloga sa svojstvom usporavanja gorenja | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 | 16,22 | CNY/kg |
| Polimer ojačan staklenim vlaknima | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Plastika ojačana staklenim vlaknima | 3921 90 19 | 25,31 | CNY/kg |
| Polimer ojačan staklenim vlaknima i prevučen ljepilom | 3919 90 10 ,
  3919 90 90 | 48,53 | CNY/kg |
| Pređa od staklenih vlakana | 7019 19 00 | 135,88 | CNY/kg |
| Standardna obloga od polietilena visoke gustoće | 3901 20 19 ,
  3901 20 29 | 7,81 | CNY/kg |
| Polietilen niske gustoće | 3901 40 00 | 8,26 | CNY/kg |
| Standardna obloga od polietilena niske gustoće | 3901 10 10 ,
  3901 10 91 ,
  3901 10 92 | 7,88 | CNY/kg |
| Obloga bez halogena s niskom emisijom dima | 3901 30 10 ,
  3901 30 90 | 13,39 | CNY/kg |
| Optička vlakna | 9001 10 11 , | 660,5 | CNY/kg |
| Čelična žica prevučena fosfatnom gumom | 7217 90 00 | 12,54 | CNY/kg |
| Polibutilen tereftalat | 3907 99 11 ,
  3907 99 19 | 14,00 | CNY/kg |
| Poliolefin elastomer | 3901 90 10 ,
  3901 90 20 ,
  3901 90 50 ,
  3901 90 90 ,
  3902 90 00 | 19,06 | CNY/kg |
| Optička jedinica od nehrđajućeg čelika | 8544 70 90 | 114,79 | CNY/kg |
| Traka od nehrđajućeg čelika | 7219 32 00 | 16,63 | CNY/kg |
| Traka/vrpca od nehrđajućeg čelika | 7220 20 10 ,
  7220 20 90 | 17,03 | CNY/kg |
| Čelične niti | 7312 10 10 ,
  7312 10 90 | 16,82 | CNY/kg |
| Čelična traka | 7212 50 90 | 26,16 | CNY/kg |
| Čelična žica | 7217 10 11 ,
  7217 10 19 ,
  7217 10 90 | 7,99 | CNY/kg |
| Traka | 3919 10 20 | 66,66 | CNY/kg |
| Pređa | 5402 20 00 | 16,01 | CNY/kg |
| Rad |
| Plaće radne snage u proizvodnom sektoru | [nije primjenjivo] | 40,1 | CNY/h |
| Energija |
| Električna energija | [nije primjenjivo] | 0,3390 | CNY/Kwh |

(318)

Uzimajući u obzir sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i koje su prikupljene tijekom posjeta radi provjere, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 1.

Tablica 1.

Čimbenici proizvodnje KOV-ova

Čimbenici proizvodnje KOV-ova

Čimbenik proizvodnje

Oznaka robe u Argentini

Nenarušena vrijednost

Mjerna jedinica

Sirovine

Sirovine

Žica od slitine aluminija

7605 29 90

32,60

CNY/kg

Čelična žica platirana aluminijem

7217 30 10 ,

7217 30 90

10,17

CNY/kg

Aluminijske šipke

7605 21 10

7605 21 90

27,59

CNY/kg

Aluminijska traka

7606 12 20 ,

7606 12 90

21,68

CNY/kg

Aluminijska traka/vrpca

7606 91 00

29,03

CNY/kg

Aramidna pređa

5402 11 00

148,37

CNY/kg

Želatinasta ispuna za kabele

4002 99 90

26,58

CNY/kg

Pasta za kabele

2710 19 93 ,

2710 19 99

9,26

CNY/kg

Etilen vinil acetat

3905 29 00

15,93

CNY/kg

Uže za punjenje

5607 49 00

33,44

CNY/kg

Obloga sa svojstvom usporavanja gorenja

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90

16,22

CNY/kg

Polimer ojačan staklenim vlaknima

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Plastika ojačana staklenim vlaknima

3921 90 19

25,31

CNY/kg

Polimer ojačan staklenim vlaknima i prevučen ljepilom

3919 90 10 ,

3919 90 90

48,53

CNY/kg

Pređa od staklenih vlakana

7019 19 00

135,88

CNY/kg

Standardna obloga od polietilena visoke gustoće

3901 20 19 ,

3901 20 29

7,81

CNY/kg

Polietilen niske gustoće

3901 40 00

8,26

CNY/kg

Standardna obloga od polietilena niske gustoće

3901 10 10 ,

3901 10 91 ,

3901 10 92

7,88

CNY/kg

Obloga bez halogena s niskom emisijom dima

3901 30 10 ,

3901 30 90

13,39

CNY/kg

Optička vlakna

9001 10 11 ,

660,5

CNY/kg

Čelična žica prevučena fosfatnom gumom

7217 90 00

12,54

CNY/kg

Polibutilen tereftalat

3907 99 11 ,

3907 99 19

14,00

CNY/kg

Poliolefin elastomer

3901 90 10 ,

3901 90 20 ,

3901 90 50 ,

3901 90 90 ,

3902 90 00

19,06

CNY/kg

Optička jedinica od nehrđajućeg čelika

8544 70 90

114,79

CNY/kg

Traka od nehrđajućeg čelika

7219 32 00

16,63

CNY/kg

Traka/vrpca od nehrđajućeg čelika

7220 20 10 ,

7220 20 90

17,03

CNY/kg

Čelične niti

7312 10 10 ,

7312 10 90

16,82

CNY/kg

Čelična traka

7212 50 90

26,16

CNY/kg

Čelična žica

7217 10 11 ,

7217 10 19 ,

7217 10 90

7,99

CNY/kg

Traka

3919 10 20

66,66

CNY/kg

Pređa

5402 20 00

16,01

CNY/kg

Rad

Rad

Plaće radne snage u proizvodnom sektoru

[nije primjenjivo]

40,1

CNY/h

Energija

Energija

Električna energija

[nije primjenjivo]

0,3390

CNY/Kwh

Sirovine

Sirovine

| (319) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u reprezentativnu zemlju jer je zaključila, u uvodnoj izjavi 69., da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon što je isključila uvoz u Argentinu iz Kine i zemalja bez tržišnoga gospodarstva, Komisija je utvrdila da je uvoz glavnih sirovina iz ostalih trećih zemalja i dalje reprezentativan (više od 70 % ukupnog obujma uvoza u Argentinu). |
| --- | --- |

(319)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u reprezentativnu zemlju jer je zaključila, u uvodnoj izjavi 69., da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon što je isključila uvoz u Argentinu iz Kine i zemalja bez tržišnoga gospodarstva, Komisija je utvrdila da je uvoz glavnih sirovina iz ostalih trećih zemalja i dalje reprezentativan (više od 70 % ukupnog obujma uvoza u Argentinu).

| (320) | Za određeni broj čimbenika proizvodnje udio stvarnih troškova proizvođača izvoznika koji surađuju u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka bio je zanemariv zbog iznimno velikog broja tih čimbenika koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici. Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal jer se učinak na izračun uobičajene vrijednosti smatrao vrlo ograničenim. Sirovine doista uključene u potrošni materijal navedene su objavama koje su namijenjene odgovarajućim društvima. Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena. |
| --- | --- |

(320)

Za određeni broj čimbenika proizvodnje udio stvarnih troškova proizvođača izvoznika koji surađuju u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka bio je zanemariv zbog iznimno velikog broja tih čimbenika koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici. Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal jer se učinak na izračun uobičajene vrijednosti smatrao vrlo ograničenim. Sirovine doista uključene u potrošni materijal navedene su objavama koje su namijenjene odgovarajućim društvima. Komisija je izračunala postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena.

| (321) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, Komisija je primijenila relevantne uvozne pristojbe reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(321)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, Komisija je primijenila relevantne uvozne pristojbe reprezentativne zemlje.

| (322) | Komisija je troškove prijevoza koje proizvođači izvoznici u uzorku snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. |
| --- | --- |

(322)

Komisija je troškove prijevoza koje proizvođači izvoznici u uzorku snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

| (323) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT tvrdila je da oznaka robe u Argentini za optička vlakna 9001 10 19 nije za monomodna vlakna, nego za multimodna vlakna i posebna vlakna koja se nisu upotrebljavala u proizvodnji predmetnog proizvoda. Razlog tomu je činjenica da su vlakna obuhvaćena tom oznakom imala promjer veći od 11 mikrona, što je bilo za multimodna vlakna. |
| --- | --- |

(323)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT tvrdila je da oznaka robe u Argentini za optička vlakna 9001 10 19 nije za monomodna vlakna, nego za multimodna vlakna i posebna vlakna koja se nisu upotrebljavala u proizvodnji predmetnog proizvoda. Razlog tomu je činjenica da su vlakna obuhvaćena tom oznakom imala promjer veći od 11 mikrona, što je bilo za multimodna vlakna.

| (324) | Utvrđeno je da je ta tvrdnja opravdana te je Komisija stoga pristala na odgovarajuću izmjenu referentne vrijednosti za optička vlakna. |
| --- | --- |

(324)

Utvrđeno je da je ta tvrdnja opravdana te je Komisija stoga pristala na odgovarajuću izmjenu referentne vrijednosti za optička vlakna.

| (325) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je Komisija pogriješila kad u izračun referentne vrijednosti za optička vlakna nije uključila uvoz pod argentinskom oznakom robe 9001 10 20 zato što je obuhvaćala optičke kabele kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274. jer su kabeli od optičkih vlakana uvezeni pod argentinskom oznakom robe 8544 70 00. Međutim, grupa FTT izjavila je da nema prigovora na odluku Komisije da zanemari tu argentinsku oznaku robe. |
| --- | --- |

(325)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je Komisija pogriješila kad u izračun referentne vrijednosti za optička vlakna nije uključila uvoz pod argentinskom oznakom robe 9001 10 20 zato što je obuhvaćala optičke kabele kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274. jer su kabeli od optičkih vlakana uvezeni pod argentinskom oznakom robe 8544 70 00. Međutim, grupa FTT izjavila je da nema prigovora na odluku Komisije da zanemari tu argentinsku oznaku robe.

| (326) | Komisija napominje da se oznaka HS 8544 70 odnosi na kabele od monomodnih optičkih vlakana, izrađene od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče i isključuje kabele u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja te kabele izolirane plastičnom masom za podmorsku upotrebu, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. S druge strane, tarifni broj 9001 odnosi se na optička vlakna i snopove optičkih vlakana te kabele od optičkih vlakana, osim onih iz tarifnog broja 8544. Opis argentinske oznake robe 9001 10 20 glasi: „snopovi i kabeli optičkih vlakana”. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(326)

Komisija napominje da se oznaka HS 8544 70 odnosi na kabele od monomodnih optičkih vlakana, izrađene od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče i isključuje kabele u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja te kabele izolirane plastičnom masom za podmorsku upotrebu, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. S druge strane, tarifni broj 9001 odnosi se na optička vlakna i snopove optičkih vlakana te kabele od optičkih vlakana, osim onih iz tarifnog broja 8544. Opis argentinske oznake robe 9001 10 20 glasi: „snopovi i kabeli optičkih vlakana”. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (327) | Grupa FTT tvrdila je i da podaci koje je Komisija upotrijebila za izračun referentne vrijednosti za optička vlakna uključuju obojena i neobojena vlakna te je od Komisije zatražila da od referentne vrijednosti oduzme trošak bojenja vlakna. |
| --- | --- |

(327)

Grupa FTT tvrdila je i da podaci koje je Komisija upotrijebila za izračun referentne vrijednosti za optička vlakna uključuju obojena i neobojena vlakna te je od Komisije zatražila da od referentne vrijednosti oduzme trošak bojenja vlakna.

| (328) | Komisija je napomenula da se dokazi koje je FTT dostavio samo u povjerljivoj verziji svojeg podneska ne mogu pravilno ocijeniti jer se radilo samo o izvatku određenog skupa podataka. Međutim, Komisija podsjeća da se izračun referentnih vrijednosti provodi na temelju lako dostupnih podataka i da izvadak informacija koje je u tom pogledu pružio FTT očito nije lako dostupan. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(328)

Komisija je napomenula da se dokazi koje je FTT dostavio samo u povjerljivoj verziji svojeg podneska ne mogu pravilno ocijeniti jer se radilo samo o izvatku određenog skupa podataka. Međutim, Komisija podsjeća da se izračun referentnih vrijednosti provodi na temelju lako dostupnih podataka i da izvadak informacija koje je u tom pogledu pružio FTT očito nije lako dostupan. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (329) | Grupa ZTT tvrdila je da bi za izračun referentne vrijednosti za sirovinu „želatinasta ispuna za kabele” od četiriju oznaka robe koje je upotrijebila Komisija, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 i 4002 99 90, trebalo upotrijebiti samo 4002 99 90. Grupa ZTT iznijela je popratne dokaze da ostale tri oznake robe nisu upotrijebljene za proizvodnju predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(329)

Grupa ZTT tvrdila je da bi za izračun referentne vrijednosti za sirovinu „želatinasta ispuna za kabele” od četiriju oznaka robe koje je upotrijebila Komisija, tj. 4002 99 10, 4002 99 20, 4002 99 30 i 4002 99 90, trebalo upotrijebiti samo 4002 99 90. Grupa ZTT iznijela je popratne dokaze da ostale tri oznake robe nisu upotrijebljene za proizvodnju predmetnog proizvoda.

| (330) | Utvrđeno je da je i ta tvrdnja opravdana te je Komisija stoga u skladu s time revidirala referentnu vrijednost za želatinastu ispunu za kabele. |
| --- | --- |

(330)

Utvrđeno je da je i ta tvrdnja opravdana te je Komisija stoga u skladu s time revidirala referentnu vrijednost za želatinastu ispunu za kabele.

| (331) | Grupa ZTT tvrdila je i da oznaka robe za sirovinu „aluminijske šipke” nije točna jer se ona u argentinskoj nomenklaturi odnosi na aluminijske šuplje i druge profile, a ne na šipke, koje se ne upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda te bi stoga Komisija trebala utvrditi drugu oznaku. Grupa ZTT nije predložila drugu oznaku robe. |
| --- | --- |

(331)

Grupa ZTT tvrdila je i da oznaka robe za sirovinu „aluminijske šipke” nije točna jer se ona u argentinskoj nomenklaturi odnosi na aluminijske šuplje i druge profile, a ne na šipke, koje se ne upotrebljavaju za proizvodnju predmetnog proizvoda te bi stoga Komisija trebala utvrditi drugu oznaku. Grupa ZTT nije predložila drugu oznaku robe.

| (332) | Komisija je potvrdila da argentinska oznaka obuhvaća aluminijske šuplje i druge profile, a ne šipke. Nakon daljnje analize Komisija je odlučila izmijeniti oznaku i umjesto toga upotrijebiti oznaku HS 7605 21 koja se odnosi na šipke od aluminijske legure koje se upotrebljavaju za proizvodnju čeličnih žica platiranih aluminijem za zaštitnu užad s optičkim vlaknima (OPGW) (133). |
| --- | --- |

(332)

Komisija je potvrdila da argentinska oznaka obuhvaća aluminijske šuplje i druge profile, a ne šipke. Nakon daljnje analize Komisija je odlučila izmijeniti oznaku i umjesto toga upotrijebiti oznaku HS 7605 21 koja se odnosi na šipke od aluminijske legure koje se upotrebljavaju za proizvodnju čeličnih žica platiranih aluminijem za zaštitnu užad s optičkim vlaknima (OPGW) (133).

133

| (333) | Grupa ZTT tvrdila je i da nije upotrebljavala pređu od staklenih vlakana za proizvodnju KOV-ova, već rovinga od staklenih vlakana te bi stoga ispravna oznaka HS bila 7019 12. Navela je da je odlučujući čimbenik za razlikovanje pređe i rovinga jesu li filamenti uvijeni ili ne. Grupa ZTT tvrdila je da filamenti koje upotrebljava nisu uvijeni i da je stoga točna oznaka HS bila ona za rovinge, tj. 7019 12. |
| --- | --- |

(333)

Grupa ZTT tvrdila je i da nije upotrebljavala pređu od staklenih vlakana za proizvodnju KOV-ova, već rovinga od staklenih vlakana te bi stoga ispravna oznaka HS bila 7019 12. Navela je da je odlučujući čimbenik za razlikovanje pređe i rovinga jesu li filamenti uvijeni ili ne. Grupa ZTT tvrdila je da filamenti koje upotrebljava nisu uvijeni i da je stoga točna oznaka HS bila ona za rovinge, tj. 7019 12.

| (334) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Oznaka HS 7019 12 odnosi se na rovinge od staklenih vlakana koji su sirovina za proizvodnju pređe od staklenih vlakana. Nadalje, proizvođači iz Unije potvrdili su da su rovinzi od staklenih vlakana sirovina koju upotrebljavaju dobavljači pređe od stakla i šipki ojačanih staklenim vlaknima industrije KOV-ova. Stoga je ispravna oznaka HS 7019 19. |
| --- | --- |

(334)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Oznaka HS 7019 12 odnosi se na rovinge od staklenih vlakana koji su sirovina za proizvodnju pređe od staklenih vlakana. Nadalje, proizvođači iz Unije potvrdili su da su rovinzi od staklenih vlakana sirovina koju upotrebljavaju dobavljači pređe od stakla i šipki ojačanih staklenim vlaknima industrije KOV-ova. Stoga je ispravna oznaka HS 7019 19.

| (335) | Grupa FTT navela je da je čimbenik proizvodnje „voda” Komisija pogrešno uključila u „potrošne materijale”, iako taj čimbenik proizvodnje nije izravni trošak sirovina, nego izravni trošak. |
| --- | --- |

(335)

Grupa FTT navela je da je čimbenik proizvodnje „voda” Komisija pogrešno uključila u „potrošne materijale”, iako taj čimbenik proizvodnje nije izravni trošak sirovina, nego izravni trošak.

| (336) | Komisija je čimbenik proizvodnje „voda” uključila u potrošne materijale jer je činio manje od 0,05 % ukupnog izravnog troška i stoga je njegov utjecaj na dampinšku maržu bio zanemariv. |
| --- | --- |

(336)

Komisija je čimbenik proizvodnje „voda” uključila u potrošne materijale jer je činio manje od 0,05 % ukupnog izravnog troška i stoga je njegov utjecaj na dampinšku maržu bio zanemariv.

| (337) | Grupa FTT tvrdila je da je Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za svaki čimbenik proizvodnje jer je zaključila da su svi čimbenici proizvodnje bili narušeni. Stoga je tvrdila da Komisiji nije dopušteno grupirati više čimbenika proizvodnje pod potrošni materijal i primijeniti metodologiju izračuna objašnjenu u uvodnoj izjavi 320. jer bi to iskrivilo podatke. Grupa FTT zatražila je od Komisije da za te čimbenike proizvodnje upotrijebi dostavljene podatke grupe FTT. Ni grupa ZTT nije se složila s Komisijinom metodologijom za potrošni materijal i tvrdila je da bi Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za potrošni materijal odvojeno od ostalih ulaznih materijala. |
| --- | --- |

(337)

Grupa FTT tvrdila je da je Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za svaki čimbenik proizvodnje jer je zaključila da su svi čimbenici proizvodnje bili narušeni. Stoga je tvrdila da Komisiji nije dopušteno grupirati više čimbenika proizvodnje pod potrošni materijal i primijeniti metodologiju izračuna objašnjenu u uvodnoj izjavi 320. jer bi to iskrivilo podatke. Grupa FTT zatražila je od Komisije da za te čimbenike proizvodnje upotrijebi dostavljene podatke grupe FTT. Ni grupa ZTT nije se složila s Komisijinom metodologijom za potrošni materijal i tvrdila je da bi Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za potrošni materijal odvojeno od ostalih ulaznih materijala.

| (338) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 320., zbog velikog broja čimbenika proizvodnje (na primjer više od 60 čimbenika proizvodnje za FTT), Komisija je više čimbenika proizvodnje (oko 30 čimbenika proizvodnje za FTT) koji su činili zanemariv udio ukupnih troškova sirovina u razdoblju ispitnog postupka (oko 4 % za FTT) uključila u potrošni materijal. Komisija je smatrala da bi pronalaženje izvora svih tih čimbenika proizvodnje podrazumijevalo znatno administrativno opterećenje, uzimajući u obzir i to da za neke od njih vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju nisu reprezentativne, dok se učinak na izračun uobičajene vrijednosti, čiji su ti čimbenici proizvodnje samo dio, smatrao vrlo ograničenim. Stoga je Komisija primijenila svoju standardnu metodologiju za izračun nenarušene vrijednosti potrošnog materijala, tj. izračunala je postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena. Smatra se da ta metodologija, koja se odnosi na tako mali udio troška proizvodnje i još manji udio izračuna uobičajene vrijednosti, dovodi do vrlo sličnih rezultata kao metodologija koja se temelji na pronalaženju izvora svakog čimbenika proizvodnje. U svakom slučaju, ta bi metodologija mogla dovesti do povoljnog ishoda za proizvođače izvoznike ako bi temeljna stvarna vrijednost ulaznih elemenata bila viša od vrijednosti izračunane kao postotak ukupnog troška sirovina. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila dokaze da bi pristup Komisije doveo do manje povoljnog rezultata. Nadalje, Komisija je napomenula da su znatni poremećaji utvrđeni u odjeljku 3.1.1. U tom slučaju, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, mogu se upotrijebiti domaći troškovi, ali samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i odgovarajućih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni. Proizvođači izvoznici nisu iznijeli nikakve dokaze u pogledu čimbenika proizvodnje grupiranih kao potrošni materijal niti ih je Komisija utvrdila. Stoga Komisija ne može upotrijebiti podatke koje je dostavila grupa FTT. Komisija smatra da je njezina metodologija izračuna nenarušene vrijednosti za potrošni materijal primjerena jer nisu dostupne bolje informacije. Ni grupa ZTT nije pokušala predložiti referentnu vrijednost izračunanu primjenom vrijednosti uvoza iz baze podataka GTA u reprezentativnu zemlju niti je predložila alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za potrošni materijal. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(338)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 320., zbog velikog broja čimbenika proizvodnje (na primjer više od 60 čimbenika proizvodnje za FTT), Komisija je više čimbenika proizvodnje (oko 30 čimbenika proizvodnje za FTT) koji su činili zanemariv udio ukupnih troškova sirovina u razdoblju ispitnog postupka (oko 4 % za FTT) uključila u potrošni materijal. Komisija je smatrala da bi pronalaženje izvora svih tih čimbenika proizvodnje podrazumijevalo znatno administrativno opterećenje, uzimajući u obzir i to da za neke od njih vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju nisu reprezentativne, dok se učinak na izračun uobičajene vrijednosti, čiji su ti čimbenici proizvodnje samo dio, smatrao vrlo ograničenim. Stoga je Komisija primijenila svoju standardnu metodologiju za izračun nenarušene vrijednosti potrošnog materijala, tj. izračunala je postotak potrošnog materijala u ukupnom trošku sirovina i primijenila taj postotak na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi utvrđenih nenarušenih cijena. Smatra se da ta metodologija, koja se odnosi na tako mali udio troška proizvodnje i još manji udio izračuna uobičajene vrijednosti, dovodi do vrlo sličnih rezultata kao metodologija koja se temelji na pronalaženju izvora svakog čimbenika proizvodnje. U svakom slučaju, ta bi metodologija mogla dovesti do povoljnog ishoda za proizvođače izvoznike ako bi temeljna stvarna vrijednost ulaznih elemenata bila viša od vrijednosti izračunane kao postotak ukupnog troška sirovina. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila dokaze da bi pristup Komisije doveo do manje povoljnog rezultata. Nadalje, Komisija je napomenula da su znatni poremećaji utvrđeni u odjeljku 3.1.1. U tom slučaju, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, mogu se upotrijebiti domaći troškovi, ali samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i odgovarajućih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni. Proizvođači izvoznici nisu iznijeli nikakve dokaze u pogledu čimbenika proizvodnje grupiranih kao potrošni materijal niti ih je Komisija utvrdila. Stoga Komisija ne može upotrijebiti podatke koje je dostavila grupa FTT. Komisija smatra da je njezina metodologija izračuna nenarušene vrijednosti za potrošni materijal primjerena jer nisu dostupne bolje informacije. Ni grupa ZTT nije pokušala predložiti referentnu vrijednost izračunanu primjenom vrijednosti uvoza iz baze podataka GTA u reprezentativnu zemlju niti je predložila alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za potrošni materijal. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (339) | Grupa ZTT tvrdila je da šest nusproizvoda/vrsti otpada koji su prijavljeni kao čimbenici proizvodnje ne bi trebalo uključiti u potrošni materijal i da bi Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za svakog od njih. |
| --- | --- |

(339)

Grupa ZTT tvrdila je da šest nusproizvoda/vrsti otpada koji su prijavljeni kao čimbenici proizvodnje ne bi trebalo uključiti u potrošni materijal i da bi Komisija trebala izračunati referentnu vrijednost za svakog od njih.

| (340) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 320., zbog iznimno velikog broja čimbenika proizvodnje koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici Komisija je uključila nekoliko čimbenika proizvodnje čiji su stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju činili zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u potrošnom materijalu. Šest nusproizvoda/vrsti otpada koje je prijavila grupa ZTT činilo je, ovisno o nusproizvodima/otpadu, između manje od 0,005 % i manje od 0,050 % ukupnih izravnih troškova i ukupno manje od 0,10 % ukupnih izravnih troškova. Stoga njihov mogući utjecaj na uobičajenu vrijednost nije bio značajan te su u tom pogledu relevantna ista razmatranja sažeta u uvodnoj izjavi 338. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(340)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 320., zbog iznimno velikog broja čimbenika proizvodnje koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici Komisija je uključila nekoliko čimbenika proizvodnje čiji su stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju činili zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u potrošnom materijalu. Šest nusproizvoda/vrsti otpada koje je prijavila grupa ZTT činilo je, ovisno o nusproizvodima/otpadu, između manje od 0,005 % i manje od 0,050 % ukupnih izravnih troškova i ukupno manje od 0,10 % ukupnih izravnih troškova. Stoga njihov mogući utjecaj na uobičajenu vrijednost nije bio značajan te su u tom pogledu relevantna ista razmatranja sažeta u uvodnoj izjavi 338. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

| (341) | Grupa FTT navela je da upotrebom CIF vrijednosti za izračun referentnih vrijednosti koje uključuju troškove prijevoza izvan Argentine, naknade za prekooceanski prijevoz i osiguranje Komisija poništava svaku komparativnu prednost koju proizvođači mogu imati zbog dostupnosti određenih sirovina na njihovu domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(341)

Grupa FTT navela je da upotrebom CIF vrijednosti za izračun referentnih vrijednosti koje uključuju troškove prijevoza izvan Argentine, naknade za prekooceanski prijevoz i osiguranje Komisija poništava svaku komparativnu prednost koju proizvođači mogu imati zbog dostupnosti određenih sirovina na njihovu domaćem tržištu.

| (342) | Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji „uz uvjet da su relevantni podaci dostupni”. Komisija nije raspolagala podacima iz dokumentacije o domaćim cijenama u mogućim reprezentativnim zemljama. S druge strane, podaci o uvoznim cijenama lako su dostupni i Komisija se koristi bazom podataka GTA kao izvorom tih podataka. Osim toga, ta stranka nije dostavila moguće relevantne podatke iz reprezentativne zemlje koji bi se mogli upotrijebiti u ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(342)

Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe propisuje se upotreba odgovarajućih podataka o odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji „uz uvjet da su relevantni podaci dostupni”. Komisija nije raspolagala podacima iz dokumentacije o domaćim cijenama u mogućim reprezentativnim zemljama. S druge strane, podaci o uvoznim cijenama lako su dostupni i Komisija se koristi bazom podataka GTA kao izvorom tih podataka. Osim toga, ta stranka nije dostavila moguće relevantne podatke iz reprezentativne zemlje koji bi se mogli upotrijebiti u ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (343) | Grupa ZTT nije se složila ni s Komisijinom metodologijom za izračun nenarušenog troška prijevoza sirovina kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 322. Grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala izračunati trošak prijevoza za svaku sirovinu pojedinačno. Nadalje, dodano je da se troškovi prijevoza mogu znatno razlikovati među čimbenicima proizvodnje. |
| --- | --- |

(343)

Grupa ZTT nije se složila ni s Komisijinom metodologijom za izračun nenarušenog troška prijevoza sirovina kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 322. Grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala izračunati trošak prijevoza za svaku sirovinu pojedinačno. Nadalje, dodano je da se troškovi prijevoza mogu znatno razlikovati među čimbenicima proizvodnje.

| (344) | Komisija napominje da grupa ZTT nije predložila način na koji bi Komisija trebala izračunati trošak prijevoza za svaku sirovinu pojedinačno. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 322. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(344)

Komisija napominje da grupa ZTT nije predložila način na koji bi Komisija trebala izračunati trošak prijevoza za svaku sirovinu pojedinačno. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 322. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.4.1.1.   Rad

Rad

| (345) | Komisija je za određivanje plaća u Argentini upotrijebila statističke podatke ILO-a. Statistički podaci ILO-a pružaju informacije o prosječnim troškovima rada za 2018. za više zanimanja. Međutim, prosječni trošak rada za proizvodni sektor nije bio dostupan. Stoga, kako bi utvrdila referentnu vrijednost troškova rada, Komisija je upotrijebila ukupni prosječni trošak rada iz statističkih podataka ILO-a i lako dostupne podatke o dodatnim troškovima rada (npr. o porezima) poslodavca u Argentini (134). Komisija je upotrijebila i indeks (135) kako bi podatke za 2018. prilagodila s obzirom na inflaciju. |
| --- | --- |

(345)

Komisija je za određivanje plaća u Argentini upotrijebila statističke podatke ILO-a. Statistički podaci ILO-a pružaju informacije o prosječnim troškovima rada za 2018. za više zanimanja. Međutim, prosječni trošak rada za proizvodni sektor nije bio dostupan. Stoga, kako bi utvrdila referentnu vrijednost troškova rada, Komisija je upotrijebila ukupni prosječni trošak rada iz statističkih podataka ILO-a i lako dostupne podatke o dodatnim troškovima rada (npr. o porezima) poslodavca u Argentini (134). Komisija je upotrijebila i indeks (135) kako bi podatke za 2018. prilagodila s obzirom na inflaciju.

134

135

| (346) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala upotrijebiti troškove rada za „rukovatelje postrojenjem i strojevima te sastavljače” jer su uglavnom bili blizu vrsti radne snage u sektoru KOV-ova. |
| --- | --- |

(346)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da bi Komisija trebala upotrijebiti troškove rada za „rukovatelje postrojenjem i strojevima te sastavljače” jer su uglavnom bili blizu vrsti radne snage u sektoru KOV-ova.

| (347) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Grupa ZTT nije dostavila nikakve dokaze o tome da su većina zaposlenika grupe ZTT bili rukovatelji postrojenjem i strojevima te sastavljači. Budući da je industrija KOV-ova visokotehnološka industrija, proizvođači KOV-ova zapošljavaju mnoge inženjere i tehničare koje je ILO klasificirao u kategoriju „stručnjaci” te informatičke i komunikacijske tehničare koje je ILO klasificirao kao „tehničare i povezane stručnjake”. Prosječni trošak rada tih triju zanimanja veći je za više od 20 % od vrijednosti ukupnih troškova rada koju je Komisija upotrijebila za izračun referentne vrijednosti za rad. Budući da Komisija nema raščlambu udjela zaposlenika u tim glavnim kategorijama u ukupnom broju zaposlenika, smatrala je primjerenim upotrijebiti prosječni trošak rada ILO-a. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(347)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Grupa ZTT nije dostavila nikakve dokaze o tome da su većina zaposlenika grupe ZTT bili rukovatelji postrojenjem i strojevima te sastavljači. Budući da je industrija KOV-ova visokotehnološka industrija, proizvođači KOV-ova zapošljavaju mnoge inženjere i tehničare koje je ILO klasificirao u kategoriju „stručnjaci” te informatičke i komunikacijske tehničare koje je ILO klasificirao kao „tehničare i povezane stručnjake”. Prosječni trošak rada tih triju zanimanja veći je za više od 20 % od vrijednosti ukupnih troškova rada koju je Komisija upotrijebila za izračun referentne vrijednosti za rad. Budući da Komisija nema raščlambu udjela zaposlenika u tim glavnim kategorijama u ukupnom broju zaposlenika, smatrala je primjerenim upotrijebiti prosječni trošak rada ILO-a. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.4.1.2.   Električna energija

Električna energija

| (348) | Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u razdoblju ispitnog postupka u Argentini objavljuju distributeri električne energije Edenor i Edesur (136). Te informacije omogućuju utvrđivanje cijene električne energije koju plaćaju industrijski korisnici (tarifa T3). Sadržavaju i pojedinosti o cijenama koje plaćaju industrijski korisnici koji su se odlučili za diferencirane cijene ovisno o vremenu potrošnje električne energije u danu i naponu. Komisija je te tarife upotrijebila za izračun. |
| --- | --- |

(348)

Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u razdoblju ispitnog postupka u Argentini objavljuju distributeri električne energije Edenor i Edesur (136). Te informacije omogućuju utvrđivanje cijene električne energije koju plaćaju industrijski korisnici (tarifa T3). Sadržavaju i pojedinosti o cijenama koje plaćaju industrijski korisnici koji su se odlučili za diferencirane cijene ovisno o vremenu potrošnje električne energije u danu i naponu. Komisija je te tarife upotrijebila za izračun.

136

| (349) | Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da je došlo do pogreške u formuli za izračun referentne vrijednosti za električnu energiju. |
| --- | --- |

(349)

Nakon konačne objave grupa ZTT tvrdila je da je došlo do pogreške u formuli za izračun referentne vrijednosti za električnu energiju.

| (350) | Komisija je ispravila tu pogrešku, čiji je učinak bio neznatan. |
| --- | --- |

(350)

Komisija je ispravila tu pogrešku, čiji je učinak bio neznatan.

3.4.2.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit

Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit

| (351) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(351)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (352) | Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(352)

Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (353) | Komisija se za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti oslonila na financijske podatke za 2019. za društvo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. iz baze podataka društva Dun and Bradstreet (D&B) (137). Zainteresiranim stranama Komisija je te podatke stavila na raspolaganje u drugoj bilješci. |
| --- | --- |

(353)

Komisija se za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti oslonila na financijske podatke za 2019. za društvo Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. iz baze podataka društva Dun and Bradstreet (D&B) (137). Zainteresiranim stranama Komisija je te podatke stavila na raspolaganje u drugoj bilješci.

137

| (354) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT nije se složila s metodologijom izračuna primijenjenom na režijske troškove objašnjenom u uvodnoj izjavi 352., tvrdeći da se Komisija oslanjala na „narušene podatke” kako bi ponovno izračunala „narušene” vrijednosti, što je bilo u suprotnosti s pravnim načelima i praksom Komisije, te je od Komisije zatražila da zadrži izvorne podatke koje je dostavila grupa FTT. Ni ZTT se nije složio s Komisijinom metodologijom za režijske troškove te je od Komisije zatražio da utvrdi referentnu vrijednost za to odvojeno od ostalih ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(354)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT nije se složila s metodologijom izračuna primijenjenom na režijske troškove objašnjenom u uvodnoj izjavi 352., tvrdeći da se Komisija oslanjala na „narušene podatke” kako bi ponovno izračunala „narušene” vrijednosti, što je bilo u suprotnosti s pravnim načelima i praksom Komisije, te je od Komisije zatražila da zadrži izvorne podatke koje je dostavila grupa FTT. Ni ZTT se nije složio s Komisijinom metodologijom za režijske troškove te je od Komisije zatražio da utvrdi referentnu vrijednost za to odvojeno od ostalih ulaznih elemenata.

| (355) | Komisija je napomenula da podaci o režijskim troškovima nisu bili lako dostupni zasebno u financijskim izvještajima proizvođača u reprezentativnoj zemlji. Osim toga, nakon utvrđivanja znatnih poremećaja, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, mogu se upotrijebiti domaći troškovi, ali samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i uvjerljivih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni. Proizvođači izvoznici nisu iznijeli takve dokaze u pogledu režijskih troškova niti ih je Komisija utvrdila. Stoga je ta tvrdnja odbačena. Komisija je smatrala da je njezina metodologija izračuna nenarušene vrijednosti za režijske troškove primjerena jer nisu dostupne bolje informacije. Osim toga, grupa ZTT nije predložila alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za režijske troškove. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(355)

Komisija je napomenula da podaci o režijskim troškovima nisu bili lako dostupni zasebno u financijskim izvještajima proizvođača u reprezentativnoj zemlji. Osim toga, nakon utvrđivanja znatnih poremećaja, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, mogu se upotrijebiti domaći troškovi, ali samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i uvjerljivih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni. Proizvođači izvoznici nisu iznijeli takve dokaze u pogledu režijskih troškova niti ih je Komisija utvrdila. Stoga je ta tvrdnja odbačena. Komisija je smatrala da je njezina metodologija izračuna nenarušene vrijednosti za režijske troškove primjerena jer nisu dostupne bolje informacije. Osim toga, grupa ZTT nije predložila alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za režijske troškove. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (356) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da se njezini troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit ne bi trebali isključiti iz razmatranja jer Komisija nije dokazala da su narušeni. |
| --- | --- |

(356)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da se njezini troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit ne bi trebali isključiti iz razmatranja jer Komisija nije dokazala da su narušeni.

| (357) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 142., Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga u ovom predmetu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 158., Komisija ne mora dokazati da stvarni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi proizvođača izvoznika nisu narušeni. |
| --- | --- |

(357)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 142., Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga u ovom predmetu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 158., Komisija ne mora dokazati da stvarni troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi proizvođača izvoznika nisu narušeni.

3.4.3.   Izračun

Izračun

| (358) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(358)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (359) | Prvo je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju potrošnju sirovina i energije te rad). Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je pomnožila čimbenike iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji, kako je opisano u uvodnoj izjavi 318. |
| --- | --- |

(359)

Prvo je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje (koji obuhvaćaju potrošnju sirovina i energije te rad). Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je pomnožila čimbenike iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji, kako je opisano u uvodnoj izjavi 318.

| (360) | Drugo, kako bi se došlo do nenarušenih troškova proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koje su imali proizvođači izvoznici koji surađuju uvećani su za troškove sirovina i potrošnih materijala iz uvodne izjave 317. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imao svaki proizvođač izvoznik. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(360)

Drugo, kako bi se došlo do nenarušenih troškova proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koje su imali proizvođači izvoznici koji surađuju uvećani su za troškove sirovina i potrošnih materijala iz uvodne izjave 317. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imao svaki proizvođač izvoznik. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (361) | Nakon što su utvrđeni nenarušeni troškovi proizvodnje, Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit kako je navedeno u uvodnim izjavama od 351. do 353. Oni su utvrđeni na temelju financijskih izvješća društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 353. |
| --- | --- |

(361)

Nakon što su utvrđeni nenarušeni troškovi proizvodnje, Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit kako je navedeno u uvodnim izjavama od 351. do 353. Oni su utvrđeni na temelju financijskih izvješća društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 353.

| (362) | Na troškove proizvodnje utvrđene kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 15 %. Dobit izražena kao postotak troška prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 10,6 %. |
| --- | --- |

(362)

Na troškove proizvodnje utvrđene kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izraženi kao postotak troška prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 15 %. Dobit izražena kao postotak troška prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 10,6 %.

| (363) | Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(363)

Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.5.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (364) | Grupa proizvođača izvoznika u uzorku izvozila je u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava koja djeluju kao posrednici, trgovci ili uvoznici. |
| --- | --- |

(364)

Grupa proizvođača izvoznika u uzorku izvozila je u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava koja djeluju kao posrednici, trgovci ili uvoznici.

| (365) | Izvozna cijena za prodaju izravno nezavisnim kupcima u Uniji i preko povezanih društava za trgovinu bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(365)

Izvozna cijena za prodaju izravno nezavisnim kupcima u Uniji i preko povezanih društava za trgovinu bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (366) | Izvozna cijena za prodaju preko povezanih uvoznika utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za razumnu dobit. |
| --- | --- |

(366)

Izvozna cijena za prodaju preko povezanih uvoznika utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za razumnu dobit.

| (367) | Ponderirani prosjek dobiti uvoznika koji surađuju (vidjeti uvodnu izjavu 28.) upotrijebljen je kao razumna profitna marža. Ta se profitna marža kreće između 15 % i 25 %. |
| --- | --- |

(367)

Ponderirani prosjek dobiti uvoznika koji surađuju (vidjeti uvodnu izjavu 28.) upotrijebljen je kao razumna profitna marža. Ta se profitna marža kreće između 15 % i 25 %.

| (368) | U svojim primjedbama na konačnu objavu, grupe ZTT i FTT tvrdile su da je došlo do dvostrukog uračunavanja određenih prilagodbi koje su oduzete i od popisa prodaja, i od troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. |
| --- | --- |

(368)

U svojim primjedbama na konačnu objavu, grupe ZTT i FTT tvrdile su da je došlo do dvostrukog uračunavanja određenih prilagodbi koje su oduzete i od popisa prodaja, i od troškova prodaje te općih i administrativnih troškova.

| (369) | Utvrđeno je da su te tvrdnje opravdane i Komisija je u skladu s tim izmijenila izvoznu cijenu. Detaljna ocjena te tvrdnje dostavljena je objema grupama u posebnoj objavi jer sadržava povjerljive informacije. |
| --- | --- |

(369)

Utvrđeno je da su te tvrdnje opravdane i Komisija je u skladu s tim izmijenila izvoznu cijenu. Detaljna ocjena te tvrdnje dostavljena je objema grupama u posebnoj objavi jer sadržava povjerljive informacije.

| (370) | Grupa FTT tvrdila je da Komisija od izvozne cijene ne bi trebala oduzeti ukupnu posredničku naknadu, koja je sadržavala četiri različite vrste naknada, nego samo naknadu za izvozne posrednike. |
| --- | --- |

(370)

Grupa FTT tvrdila je da Komisija od izvozne cijene ne bi trebala oduzeti ukupnu posredničku naknadu, koja je sadržavala četiri različite vrste naknada, nego samo naknadu za izvozne posrednike.

| (371) | Komisija je od grupe FTT zatražila da dostavi dodatne informacije o plaćanju posredničke naknade svojem povezanom posredniku. Podaci koje je dostavila grupa FTT pokazali su da je FTT zapravo svojem povezanom posredniku platio ukupan iznos naknade za posrednika, a ne samo naknadu za izvozne posrednike. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(371)

Komisija je od grupe FTT zatražila da dostavi dodatne informacije o plaćanju posredničke naknade svojem povezanom posredniku. Podaci koje je dostavila grupa FTT pokazali su da je FTT zapravo svojem povezanom posredniku platio ukupan iznos naknade za posrednika, a ne samo naknadu za izvozne posrednike. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (372) | Grupa FTT tvrdila je da je Komisija upotrijebila pogrešnu posredničku naknadu za predmetni proizvod za 2020. i da je dvaput oduzela troškove prekooceanskog tereta i rukovanja: jednom kao prilagodba popisa prodaja i jednom kao dio posredničke naknade. |
| --- | --- |

(372)

Grupa FTT tvrdila je da je Komisija upotrijebila pogrešnu posredničku naknadu za predmetni proizvod za 2020. i da je dvaput oduzela troškove prekooceanskog tereta i rukovanja: jednom kao prilagodba popisa prodaja i jednom kao dio posredničke naknade.

| (373) | Utvrđeno je da su te tvrdnje opravdane i stoga su prihvaćene. U skladu s time izmijenjen je izračun izvozne cijene. |
| --- | --- |

(373)

Utvrđeno je da su te tvrdnje opravdane i stoga su prihvaćene. U skladu s time izmijenjen je izračun izvozne cijene.

| (374) | Grupa FTT tvrdila je i da pri izračunu izvozne cijene za prodaju povezanog subjekta NW Komisija ne bi trebala oduzeti posredničku naknadu koja se primjenjuje na prodaju FTT-a jer 1. nije bilo sporazuma između NW-a i FTT-a ni s izvoznim posrednikom FTT-a; 2. te su se naknade odražavale u transakcijama između FTT-a i njegova posrednika i 3. transakcije između NW-a i FTT-a bile su domaće transakcije iskazane u vrijednosti računa PDV-a. |
| --- | --- |

(374)

Grupa FTT tvrdila je i da pri izračunu izvozne cijene za prodaju povezanog subjekta NW Komisija ne bi trebala oduzeti posredničku naknadu koja se primjenjuje na prodaju FTT-a jer 1. nije bilo sporazuma između NW-a i FTT-a ni s izvoznim posrednikom FTT-a; 2. te su se naknade odražavale u transakcijama između FTT-a i njegova posrednika i 3. transakcije između NW-a i FTT-a bile su domaće transakcije iskazane u vrijednosti računa PDV-a.

| (375) | U ugovoru između FTT-a i njegova povezanog posrednika nije navedeno da se posrednička naknada primjenjuje samo na prodaju KOV-ova koje proizvodi FTT. S obzirom na to da FTT izvozi i KOV-ove koje proizvodi NW, posredničku naknadu trebalo bi oduzeti za sav izvoz FTT-a neovisno o proizvođaču. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(375)

U ugovoru između FTT-a i njegova povezanog posrednika nije navedeno da se posrednička naknada primjenjuje samo na prodaju KOV-ova koje proizvodi FTT. S obzirom na to da FTT izvozi i KOV-ove koje proizvodi NW, posredničku naknadu trebalo bi oduzeti za sav izvoz FTT-a neovisno o proizvođaču. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (376) | Grupa FTT tvrdila je i da je profitna marža nepovezanog uvoznika navedena u uvodnoj izjavi 367. nereprezentativna i da ih uvoznici obično ne ostvaruju. Osim toga, grupa FTT tvrdila je da uvoznici koje je odabrala Komisija imaju različito područje poslovanja u usporedbi s povezanim uvoznicima koji su dio grupe FTT. |
| --- | --- |

(376)

Grupa FTT tvrdila je i da je profitna marža nepovezanog uvoznika navedena u uvodnoj izjavi 367. nereprezentativna i da ih uvoznici obično ne ostvaruju. Osim toga, grupa FTT tvrdila je da uvoznici koje je odabrala Komisija imaju različito područje poslovanja u usporedbi s povezanim uvoznicima koji su dio grupe FTT.

| (377) | Na početku se napominje da Komisija nije odabrala uvoznike. Suradnja uvoznika u antidampinškom ispitnom postupku na dobrovoljnoj je osnovi. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave odgovore na upitnik. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., Komisija je unakrsno provjerila informacije koje su dostavili uvoznici. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 367., upotrijebljena profitna marža je ponderirani prosjek dobiti uvoznika koji surađuju, navedenih u uvodnoj izjavi 28., koji su mogli dostaviti podatke za razdoblje ispitnog postupka. Stoga je Komisija smatrala da je ta profitna marža reprezentativna i točna. |
| --- | --- |

(377)

Na početku se napominje da Komisija nije odabrala uvoznike. Suradnja uvoznika u antidampinškom ispitnom postupku na dobrovoljnoj je osnovi. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. Komisija je od svih uvoznika koji surađuju zatražila da dostave odgovore na upitnik. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., Komisija je unakrsno provjerila informacije koje su dostavili uvoznici. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 367., upotrijebljena profitna marža je ponderirani prosjek dobiti uvoznika koji surađuju, navedenih u uvodnoj izjavi 28., koji su mogli dostaviti podatke za razdoblje ispitnog postupka. Stoga je Komisija smatrala da je ta profitna marža reprezentativna i točna.

3.5.1.   Usporedba

Usporedba

| (378) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(378)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (379) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove kredita, bankovne naknade, ostale uvozne naknade, troškove pakiranja, posredničku naknadu, provizije i rabate na kraju godine. |
| --- | --- |

(379)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za prijevoz, osiguranje, rukovanje i utovar, troškove kredita, bankovne naknade, ostale uvozne naknade, troškove pakiranja, posredničku naknadu, provizije i rabate na kraju godine.

| (380) | Prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. izvršena je i za prodaju preko povezanih društava za trgovinu. Utvrđeno je da je djelatnost trgovaca u Kini ili Hong Kongu slična djelatnosti agenta. Ti trgovci tražili su kupce i stupali su s njima u kontakt. Bili su odgovorni za postupak prodaje i dobivali maržu za svoje usluge. Prilagodba je uključivala troškove prodaje te opće i administrativne troškove društava za trgovinu i dobit od 10 %. Ta se profitna marža smatrala konzervativnom procjenom odgovarajuće razine profitabilnosti s obzirom na visoke marže (obično u rasponu od 20 %) koje su u tom sektoru ostvarili nepovezani uvoznici. |
| --- | --- |

(380)

Prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. izvršena je i za prodaju preko povezanih društava za trgovinu. Utvrđeno je da je djelatnost trgovaca u Kini ili Hong Kongu slična djelatnosti agenta. Ti trgovci tražili su kupce i stupali su s njima u kontakt. Bili su odgovorni za postupak prodaje i dobivali maržu za svoje usluge. Prilagodba je uključivala troškove prodaje te opće i administrativne troškove društava za trgovinu i dobit od 10 %. Ta se profitna marža smatrala konzervativnom procjenom odgovarajuće razine profitabilnosti s obzirom na visoke marže (obično u rasponu od 20 %) koje su u tom sektoru ostvarili nepovezani uvoznici.

| (381) | Grupa ZTT tvrdila je da su njezina proizvodna i prodajna društva jedinstveni gospodarski subjekt u pogledu izvozne prodaje KOV-ova. |
| --- | --- |

(381)

Grupa ZTT tvrdila je da su njezina proizvodna i prodajna društva jedinstveni gospodarski subjekt u pogledu izvozne prodaje KOV-ova.

| (382) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Napominje se da je ta tvrdnja iznesena isključivo za predmetni proizvod, a ne za sve proizvode koje prodaje grupa ZTT. Kako je potvrdio Opći sud (138), ispitivanje toga tvori li povezano društvo jedinstveni gospodarski subjekt s proizvodnim subjektima mora obuhvatiti više parametara od same prodaje predmetnog proizvoda Uniji. Potrebno je ispitati uloge proizvodnog i prodajnog subjekta za sve proizvode koje grupa proizvodi ili prodaje. Ispitivanje koje je provela Komisija pokazalo je, među ostalim, postojanje znatne izravne prodaje i nedostatak gospodarske kontrole. Stoga je utvrđeno da se ne može smatrati da prodajna društva grupe ZTT posluju samo kao unutarnji prodajni odjeli. Dodatne pojedinosti Komisijine ocjene objavljene su grupi ZTT u njihovoj posebnoj objavi jer uključuju povjerljive poslovne informacije. Na temelju te procjene tvrdnja je odbačena. |
| --- | --- |

(382)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Napominje se da je ta tvrdnja iznesena isključivo za predmetni proizvod, a ne za sve proizvode koje prodaje grupa ZTT. Kako je potvrdio Opći sud (138), ispitivanje toga tvori li povezano društvo jedinstveni gospodarski subjekt s proizvodnim subjektima mora obuhvatiti više parametara od same prodaje predmetnog proizvoda Uniji. Potrebno je ispitati uloge proizvodnog i prodajnog subjekta za sve proizvode koje grupa proizvodi ili prodaje. Ispitivanje koje je provela Komisija pokazalo je, među ostalim, postojanje znatne izravne prodaje i nedostatak gospodarske kontrole. Stoga je utvrđeno da se ne može smatrati da prodajna društva grupe ZTT posluju samo kao unutarnji prodajni odjeli. Dodatne pojedinosti Komisijine ocjene objavljene su grupi ZTT u njihovoj posebnoj objavi jer uključuju povjerljive poslovne informacije. Na temelju te procjene tvrdnja je odbačena.

138

| (383) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT nije se složila sa zaključkom Komisije da se ne može smatrati da prodajna društva grupe ZTT posluju samo kao unutarnji prodajni odjeli. Tvrdila je da, čak i ako jedan od proizvođača nije imao vlasništvo nad kineskim trgovcem u dionicama ili gospodarsku kontrolu, oba ta društva su pod zajedničkom kontrolom. |
| --- | --- |

(383)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT nije se složila sa zaključkom Komisije da se ne može smatrati da prodajna društva grupe ZTT posluju samo kao unutarnji prodajni odjeli. Tvrdila je da, čak i ako jedan od proizvođača nije imao vlasništvo nad kineskim trgovcem u dionicama ili gospodarsku kontrolu, oba ta društva su pod zajedničkom kontrolom.

| (384) | Komisija napominje da, čak i ako je to slučaj, taj je uvjet samo preduvjet i nije odlučujući. |
| --- | --- |

(384)

Komisija napominje da, čak i ako je to slučaj, taj je uvjet samo preduvjet i nije odlučujući.

| (385) | Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da Komisija nije dostavila dokaze da je trgovačko društvo prodavalo proizvode nepovezanih društava i da je postojao pisani ugovor u kojem su navedene transakcije po tržišnim uvjetima između proizvođačâ i trgovca za izvoznu prodaju. Tvrdila je i da je za tu ocjenu relevantna samo izvozna prodaja, dok je domaća prodaja bila nevažna i da bi trebalo ocijeniti samo prodaju predmetnog proizvoda. U tom je pogledu tvrdila da nije važno jesu li proizvođači izravno prodavali druge proizvode jer trgovačko društvo ne djeluje kao unutarnji prodajni odjel za te proizvode. Navedeno je da može postojati više prodajnih odjela u društvu od kojih je svaki specijaliziran za određeni proizvod. Također je navedeno da nijedan proizvođač nema odjel za izvoznu prodaju niti prodajno osoblje koji obavljaju poslove izvoza. Grupa ZTT tvrdila je i da nije relevantno što se navodi u dozvoli za obavljanje poslovne djelatnosti trgovca jer se to odnosilo na „formu”, a ne na gospodarsku stvarnost. |
| --- | --- |

(385)

Nadalje, grupa ZTT tvrdila je da Komisija nije dostavila dokaze da je trgovačko društvo prodavalo proizvode nepovezanih društava i da je postojao pisani ugovor u kojem su navedene transakcije po tržišnim uvjetima između proizvođačâ i trgovca za izvoznu prodaju. Tvrdila je i da je za tu ocjenu relevantna samo izvozna prodaja, dok je domaća prodaja bila nevažna i da bi trebalo ocijeniti samo prodaju predmetnog proizvoda. U tom je pogledu tvrdila da nije važno jesu li proizvođači izravno prodavali druge proizvode jer trgovačko društvo ne djeluje kao unutarnji prodajni odjel za te proizvode. Navedeno je da može postojati više prodajnih odjela u društvu od kojih je svaki specijaliziran za određeni proizvod. Također je navedeno da nijedan proizvođač nema odjel za izvoznu prodaju niti prodajno osoblje koji obavljaju poslove izvoza. Grupa ZTT tvrdila je i da nije relevantno što se navodi u dozvoli za obavljanje poslovne djelatnosti trgovca jer se to odnosilo na „formu”, a ne na gospodarsku stvarnost.

| (386) | Komisija ostaje pri svojim zaključcima da se ne može smatrati da kineski trgovac posluje samo kao unutarnji prodajni odjel. Ispitivanje toga tvori li povezano društvo jedinstveni gospodarski subjekt s proizvodnim subjektima mora obuhvatiti više parametara od same prodaje predmetnog proizvoda u Uniji. (139) Jedan od proizvodnih subjekata imao je znatnu izravnu izvoznu prodaju drugih proizvoda u rasponu od 17 % do 22 % ukupne prodaje te je stoga morao imati odjel za izvoznu prodaju i prodajno osoblje unatoč tvrdnjama grupe ZTT. U pogledu dozvoli za obavljanje poslovne djelatnosti trgovca, napominje se da su dokumentirani dokazi o prirodi funkcija doista relevantni za ocjenu uloge trgovca. |
| --- | --- |

(386)

Komisija ostaje pri svojim zaključcima da se ne može smatrati da kineski trgovac posluje samo kao unutarnji prodajni odjel. Ispitivanje toga tvori li povezano društvo jedinstveni gospodarski subjekt s proizvodnim subjektima mora obuhvatiti više parametara od same prodaje predmetnog proizvoda u Uniji. (139) Jedan od proizvodnih subjekata imao je znatnu izravnu izvoznu prodaju drugih proizvoda u rasponu od 17 % do 22 % ukupne prodaje te je stoga morao imati odjel za izvoznu prodaju i prodajno osoblje unatoč tvrdnjama grupe ZTT. U pogledu dozvoli za obavljanje poslovne djelatnosti trgovca, napominje se da su dokumentirani dokazi o prirodi funkcija doista relevantni za ocjenu uloge trgovca.

139

| (387) | Grupa ZTT ponovila je i svoju tvrdnju da povezani uvoznik u Uniji čini jedinstveni gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(387)

Grupa ZTT ponovila je i svoju tvrdnju da povezani uvoznik u Uniji čini jedinstveni gospodarski subjekt.

| (388) | Komisija je zadržala svoj zaključak da u pogledu izvoza preko povezanog uvoznika u Uniju postojanje ili nepostojanje jedinstvenog gospodarskog subjekta nije relevantno za primjenu članka 2. stavka 9. osnovne uredbe. Takva se odredba primjenjuje na prilagodbu izvozne cijene u slučajevima kada je izvozna cijena nepouzdana zbog povezanosti ili kompenzacijskog dogovora između izvoznika i uvoznika ili treće strane. U ovom slučaju nije sporno da grupa ZTT prodaje u EU-u preko povezanog uvoznika te je stoga ta odredba u potpunosti primjenjiva. |
| --- | --- |

(388)

Komisija je zadržala svoj zaključak da u pogledu izvoza preko povezanog uvoznika u Uniju postojanje ili nepostojanje jedinstvenog gospodarskog subjekta nije relevantno za primjenu članka 2. stavka 9. osnovne uredbe. Takva se odredba primjenjuje na prilagodbu izvozne cijene u slučajevima kada je izvozna cijena nepouzdana zbog povezanosti ili kompenzacijskog dogovora između izvoznika i uvoznika ili treće strane. U ovom slučaju nije sporno da grupa ZTT prodaje u EU-u preko povezanog uvoznika te je stoga ta odredba u potpunosti primjenjiva.

| (389) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT i CCCME tvrdili su da Komisija nije objasnila izvor profitne marže od 10 % i je li taj iznos razuman i prevladavajući na tržištu. |
| --- | --- |

(389)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT i CCCME tvrdili su da Komisija nije objasnila izvor profitne marže od 10 % i je li taj iznos razuman i prevladavajući na tržištu.

| (390) | Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Više informacija nalazi se u uvodnoj izjavi 380. |
| --- | --- |

(390)

Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Više informacija nalazi se u uvodnoj izjavi 380.

| (391) | Grupa FTT i CCCME tvrdili su i da se pri utvrđivanju izvozne cijene za NW nisu mogle napraviti prilagodbe za troškove prodaje, opće i administrativne troškove (osim izravnih troškova prodaje) te dobit koju su ostvarili njegovi povezani trgovci u Kini i Hong Kongu jer Komisija nije dokazala da su funkcije tih trgovaca slične onima posrednika koji posluje na temelju provizije. |
| --- | --- |

(391)

Grupa FTT i CCCME tvrdili su i da se pri utvrđivanju izvozne cijene za NW nisu mogle napraviti prilagodbe za troškove prodaje, opće i administrativne troškove (osim izravnih troškova prodaje) te dobit koju su ostvarili njegovi povezani trgovci u Kini i Hong Kongu jer Komisija nije dokazala da su funkcije tih trgovaca slične onima posrednika koji posluje na temelju provizije.

| (392) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je ponovila svoju ocjenu iz uvodne izjave 380. Nadalje, Komisija je napomenula da je došlo do znatne promjene cijena pri usporedbi različitih dijelova prodajnog toka u Uniju u rasponu od 18 % do 30 %, ovisno o dijelu. Stoga je bilo jasno da je svaki trgovac primio maržu koja je zapravo viša od dobiti nepovezanog trgovačkog društva koju je Komisija oduzela kako je navedeno u uvodnoj izjavi 380. |
| --- | --- |

(392)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je ponovila svoju ocjenu iz uvodne izjave 380. Nadalje, Komisija je napomenula da je došlo do znatne promjene cijena pri usporedbi različitih dijelova prodajnog toka u Uniju u rasponu od 18 % do 30 %, ovisno o dijelu. Stoga je bilo jasno da je svaki trgovac primio maržu koja je zapravo viša od dobiti nepovezanog trgovačkog društva koju je Komisija oduzela kako je navedeno u uvodnoj izjavi 380.

| (393) | Grupa FTT navela je i da smatra da iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. sadržava sve njegove troškove nastale tijekom računovodstvenog razdoblja. Grupa FTT zatražila je od Komisije da od ukupnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova oduzme izravne troškove prodaje (kao što su troškovi prijevoza i rukovanja) jer usporedba izvozne cijene bez troškova prodaje i financijskih troškova s uobičajenom vrijednošću bez takvog oduzimanja nije bila objektivna i pravedna. CCCME je iznio sličnu tvrdnju tvrdeći da se činilo da je Komisija prilagodila samo izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 10., a ne i uobičajenu vrijednost. Grupa ZTT tvrdila je i da financijski podaci društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. nisu dovoljno detaljni kako bi se omogućilo potpuno razumijevanje stavki troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i njihovih odgovarajućih iznosa. Tvrdila je da su dodatne pojedinosti ključne kako bi se osigurala primjerena usporedba izvozne cijene grupe ZTT i izračunane uobičajene vrijednosti te kako bi se utvrdilo da je dobit ostvarena glavnom poslovnom djelatnošću (kao što je prodaja kabela), a ne iz druge poslovne djelatnosti ili prihodi koji nisu ostvareni redovitim poslovanjem. Takvi prihodi ne uključuju se u dobit koja se koristi za izračun uobičajene vrijednosti. Nadalje, grupa ZTT izjavila je da bi, ako Komisija nije mogla dostaviti smisleniju objavu financijskih podataka povezanih s društvom Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., Komisija trebala upotrijebiti podatke malezijskih proizvođača čiji su revidirani financijski izvještaji bili dostupni. |
| --- | --- |

(393)

Grupa FTT navela je i da smatra da iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. sadržava sve njegove troškove nastale tijekom računovodstvenog razdoblja. Grupa FTT zatražila je od Komisije da od ukupnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova oduzme izravne troškove prodaje (kao što su troškovi prijevoza i rukovanja) jer usporedba izvozne cijene bez troškova prodaje i financijskih troškova s uobičajenom vrijednošću bez takvog oduzimanja nije bila objektivna i pravedna. CCCME je iznio sličnu tvrdnju tvrdeći da se činilo da je Komisija prilagodila samo izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 10., a ne i uobičajenu vrijednost. Grupa ZTT tvrdila je i da financijski podaci društva Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A. nisu dovoljno detaljni kako bi se omogućilo potpuno razumijevanje stavki troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i njihovih odgovarajućih iznosa. Tvrdila je da su dodatne pojedinosti ključne kako bi se osigurala primjerena usporedba izvozne cijene grupe ZTT i izračunane uobičajene vrijednosti te kako bi se utvrdilo da je dobit ostvarena glavnom poslovnom djelatnošću (kao što je prodaja kabela), a ne iz druge poslovne djelatnosti ili prihodi koji nisu ostvareni redovitim poslovanjem. Takvi prihodi ne uključuju se u dobit koja se koristi za izračun uobičajene vrijednosti. Nadalje, grupa ZTT izjavila je da bi, ako Komisija nije mogla dostaviti smisleniju objavu financijskih podataka povezanih s društvom Prysmian Energia Cables y Sistemas de Argentina S.A., Komisija trebala upotrijebiti podatke malezijskih proizvođača čiji su revidirani financijski izvještaji bili dostupni.

| (394) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izračunani su kao razlika između troška prodane robe i ostalih operativnih troškova na temelju lako dostupnih informacija. Komisija je napomenula da tvrdnja da su takvi troškovi uključeni u troškove prodaje, opće i administrativne troškove prijavljene za proizvođača u reprezentativnoj zemlji nije potkrijepljena dokazima. Nadalje, proizvođači izvoznici u uzorku nisu dostavili kvantifikaciju za tu prilagodbu. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 280., Komisija je zainteresiranim stranama u drugoj bilješci objavila relevantne lako dostupne financijske podatke društva Prysmian Energia koje je dostavilo društvo Dun & Bradstreet. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila prikladnije podatke o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima za proizvođača iz Argentine. Nadalje, s obzirom na to da je zaključila da Argentina ispunjuje kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe kako bi se smatrala odgovarajućom reprezentativnom zemljom, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 294., Komisija mora upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove za proizvođača iz Argentine, a ne Malezije. Budući da malezijski proizvođač nije zabilježio razumnu dobit, Komisija nije mogla upotrijebiti njegove financijske podatke. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(394)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi izračunani su kao razlika između troška prodane robe i ostalih operativnih troškova na temelju lako dostupnih informacija. Komisija je napomenula da tvrdnja da su takvi troškovi uključeni u troškove prodaje, opće i administrativne troškove prijavljene za proizvođača u reprezentativnoj zemlji nije potkrijepljena dokazima. Nadalje, proizvođači izvoznici u uzorku nisu dostavili kvantifikaciju za tu prilagodbu. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 280., Komisija je zainteresiranim stranama u drugoj bilješci objavila relevantne lako dostupne financijske podatke društva Prysmian Energia koje je dostavilo društvo Dun & Bradstreet. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila prikladnije podatke o troškovima prodaje, općim i administrativnim troškovima za proizvođača iz Argentine. Nadalje, s obzirom na to da je zaključila da Argentina ispunjuje kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe kako bi se smatrala odgovarajućom reprezentativnom zemljom, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 294., Komisija mora upotrijebiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove za proizvođača iz Argentine, a ne Malezije. Budući da malezijski proizvođač nije zabilježio razumnu dobit, Komisija nije mogla upotrijebiti njegove financijske podatke. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.5.2.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (395) | Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(395)

Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (396) | Na temelju toga, ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(396)

Na temelju toga, ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Konačna dampinška marža

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

| (397) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođačâ izvoznikâ u uzorku. |
| --- | --- |

(397)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođačâ izvoznikâ u uzorku.

| (398) | Na temelju toga konačna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak iznosi 31,2 %. |
| --- | --- |

(398)

Na temelju toga konačna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak iznosi 31,2 %.

| (399) | Za maržu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Kine Komisija je utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje utvrđena je s obzirom na obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupni obujam izvoza na temelju uvoza, prema statističkim podacima Eurostata o uvozu iz Kine. |
| --- | --- |

(399)

Za maržu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Kine Komisija je utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje utvrđena je s obzirom na obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupni obujam izvoza na temelju uvoza, prema statističkim podacima Eurostata o uvozu iz Kine.

| (400) | Razina suradnje u ovom je slučaju bila visoka. Komisija je smatrala da preostalu dampinšku maržu može temeljiti na razini društva u uzorku s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(400)

Razina suradnje u ovom je slučaju bila visoka. Komisija je smatrala da preostalu dampinšku maržu može temeljiti na razini društva u uzorku s najvišom dampinškom maržom.

| (401) | Konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(401)

Konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Konačna dampinška marža

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,8  %

Ostala društva koja surađuju

31,2  %

Sva ostala društva

44,0  %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Mjerna jedinica

Mjerna jedinica

| (402) | Iako se službeni statistički podaci o uvozu iskazuju u kilogramima, Komisija je u skladu s primjedbama proizvođačâ izvoznika i industrije Unije smatrala da ta mjerna jedinica nije prikladna za ispravno mjerenje predmetnog obujma. Ispitni postupak pokazuje da industrija obično ne upotrebljava masu nego duljinu kao glavni pokazatelj obujma. Time bi se mogla izmjeriti duljina kabela (km kabela) ili ukupna duljina vlakana koja se u njemu nalaze (km vlakana). S obzirom na to da se trenutačni ispitni postupak odnosi na kabele, kilometri kabela smatraju se najprikladnijom mjernom jedinicom koja će se upotrijebiti za utvrđivanje štete u nastavku. |
| --- | --- |

(402)

Iako se službeni statistički podaci o uvozu iskazuju u kilogramima, Komisija je u skladu s primjedbama proizvođačâ izvoznika i industrije Unije smatrala da ta mjerna jedinica nije prikladna za ispravno mjerenje predmetnog obujma. Ispitni postupak pokazuje da industrija obično ne upotrebljava masu nego duljinu kao glavni pokazatelj obujma. Time bi se mogla izmjeriti duljina kabela (km kabela) ili ukupna duljina vlakana koja se u njemu nalaze (km vlakana). S obzirom na to da se trenutačni ispitni postupak odnosi na kabele, kilometri kabela smatraju se najprikladnijom mjernom jedinicom koja će se upotrijebiti za utvrđivanje štete u nastavku.

| (403) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi obujam uvoza trebalo izračunati na temelju kilometara vlakana umjesto na temelju kilometara kabela jer je kilometar vlakana prihvaćeni industrijski standard i jedina mjerna jedinica koja je odražavala goleme razlike u broju vlakana po kabelu. |
| --- | --- |

(403)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da bi obujam uvoza trebalo izračunati na temelju kilometara vlakana umjesto na temelju kilometara kabela jer je kilometar vlakana prihvaćeni industrijski standard i jedina mjerna jedinica koja je odražavala goleme razlike u broju vlakana po kabelu.

| (404) | Komisija je tvrdila da je kilometar kabela odgovarajuća mjerna jedinica jer su proizvodi koji su predmet ispitnog postupka kabeli, a broj vlakana u kabelu posebno je obilježje kabela koje se odražava u PCN-u. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(404)

Komisija je tvrdila da je kilometar kabela odgovarajuća mjerna jedinica jer su proizvodi koji su predmet ispitnog postupka kabeli, a broj vlakana u kabelu posebno je obilježje kabela koje se odražava u PCN-u. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.2.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (405) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 29 proizvođača u Uniji. Uz iznimku dvaju društava navedenih u sljedećem odjeljku, oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije utvrđivanje štete temelji se na podacima 27 država članica (EU-27) za cijelo razmatrano razdoblje. |
| --- | --- |

(405)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 29 proizvođača u Uniji. Uz iznimku dvaju društava navedenih u sljedećem odjeljku, oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije utvrđivanje štete temelji se na podacima 27 država članica (EU-27) za cijelo razmatrano razdoblje.

| (406) | Ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka bila je 1,2 milijuna kilometara kabela. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su izravni podaci od devet strana – šest podnositelja pritužbe, tri društva koja podupiru pritužbu – i tržišni podaci za preostale proizvođače. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., tri proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji čini 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(406)

Ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka bila je 1,2 milijuna kilometara kabela. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su izravni podaci od devet strana – šest podnositelja pritužbe, tri društva koja podupiru pritužbu – i tržišni podaci za preostale proizvođače. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., tri proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji čini 52 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.2.1.   Isključenje dvaju proizvođača iz industrije Unije

Isključenje dvaju proizvođača iz industrije Unije

| (407) | U skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani s kineskim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno dampinškog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 4. stavkom 2. definirano je kad se smatra da su proizvođači povezani s izvoznicima ili uvoznicima. |
| --- | --- |

(407)

U skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani s kineskim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno dampinškog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 4. stavkom 2. definirano je kad se smatra da su proizvođači povezani s izvoznicima ili uvoznicima.

| (408) | Komisija je ispitala postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. U ispitnom postupku pokazalo se da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku uvezao zanemarivu količinu kabela od optičkih vlakana iz Kine, a da drugi ima manjinski dionički udio u proizvođaču izvozniku izvan uzorka. S obzirom na zanemarive količine koje je uvezao prvi proizvođač i činjenicu da je drugi dokazao da ne kontrolira tog proizvođača izvoznika niti da je pod njegovom kontrolom te da na temelju tog odnosa nije došlo do drukčijeg postupanja u odnosu na ostale, nepovezane proizvođače, Komisija je zaključila da nema razloga za isključivanje tih društava iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(408)

Komisija je ispitala postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. U ispitnom postupku pokazalo se da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku uvezao zanemarivu količinu kabela od optičkih vlakana iz Kine, a da drugi ima manjinski dionički udio u proizvođaču izvozniku izvan uzorka. S obzirom na zanemarive količine koje je uvezao prvi proizvođač i činjenicu da je drugi dokazao da ne kontrolira tog proizvođača izvoznika niti da je pod njegovom kontrolom te da na temelju tog odnosa nije došlo do drukčijeg postupanja u odnosu na ostale, nepovezane proizvođače, Komisija je zaključila da nema razloga za isključivanje tih društava iz industrije Unije.

| (409) | Kad je riječ o trećem proizvođaču izvan uzorka Komisija je, s obzirom na njegov odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom (koji je pod kontrolom istog subjekta) i znatne količine uvoza iz Kine, smatrala primjerenim isključiti takvog proizvođača iz definicije industrije Unije unatoč znatnoj proizvodnji tog društva u Uniji. |
| --- | --- |

(409)

Kad je riječ o trećem proizvođaču izvan uzorka Komisija je, s obzirom na njegov odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom (koji je pod kontrolom istog subjekta) i znatne količine uvoza iz Kine, smatrala primjerenim isključiti takvog proizvođača iz definicije industrije Unije unatoč znatnoj proizvodnji tog društva u Uniji.

| (410) | Slično tome, Komisija je o proizvođaču iz Unije koji ne surađuje i koji je prijavio znatnu količinu uvoza iz Kine odlučila da bi ga, uzimajući u obzir odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom i znatne količine uvoza, trebalo isto tako isključiti iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(410)

Slično tome, Komisija je o proizvođaču iz Unije koji ne surađuje i koji je prijavio znatnu količinu uvoza iz Kine odlučila da bi ga, uzimajući u obzir odnos s kineskim proizvođačem izvoznikom i znatne količine uvoza, trebalo isto tako isključiti iz industrije Unije.

| (411) | Budući da se ispitnim postupkom nije utvrdilo da je ijedan drugi proizvođač povezan s kineskim izvoznicima ili da je uvozio iz Kine, nisu potrebna daljnja isključenja iz definicije industrije Unije. |
| --- | --- |

(411)

Budući da se ispitnim postupkom nije utvrdilo da je ijedan drugi proizvođač povezan s kineskim izvoznicima ili da je uvozio iz Kine, nisu potrebna daljnja isključenja iz definicije industrije Unije.

| (412) | CCCME je tvrdio da je niz proizvođača iz Unije povezan s kineskim proizvođačima KOV-ova i zatražio od Komisije da provede segmentiranu analizu štete zasebnom analizom tog toka uvoza. |
| --- | --- |

(412)

CCCME je tvrdio da je niz proizvođača iz Unije povezan s kineskim proizvođačima KOV-ova i zatražio od Komisije da provede segmentiranu analizu štete zasebnom analizom tog toka uvoza.

| (413) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio tu tvrdnju u pogledu odvajanja i zasebne ocjene uvoza. CCCME je također smatrao da bi Komisija trebala objaviti obujam i postotak uvoza proizvođača iz Unije od povezanih i nepovezanih kineskih proizvođača tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(413)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je ponovio tu tvrdnju u pogledu odvajanja i zasebne ocjene uvoza. CCCME je također smatrao da bi Komisija trebala objaviti obujam i postotak uvoza proizvođača iz Unije od povezanih i nepovezanih kineskih proizvođača tijekom RIP-a.

| (414) | Kako je prethodno navedeno, Komisija je propisno uzela u obzir veze proizvođača iz Unije s kineskim društvima, isključujući proizvođače sa znatnim uvozom iz Kine, te je uzela u obzir njihov odnos s kineskim izvoznicima. Proizvođači iz Unije u uzorku uvozili su marginalne količine (manje od 1 % svoje proizvodnje) predmetnog proizvoda od povezanih društava iz Kine. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(414)

Kako je prethodno navedeno, Komisija je propisno uzela u obzir veze proizvođača iz Unije s kineskim društvima, isključujući proizvođače sa znatnim uvozom iz Kine, te je uzela u obzir njihov odnos s kineskim izvoznicima. Proizvođači iz Unije u uzorku uvozili su marginalne količine (manje od 1 % svoje proizvodnje) predmetnog proizvoda od povezanih društava iz Kine. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (415) | Društvo Connect Com dostavilo je popis drugih proizvođača kabela od optičkih vlakana iz Unije koji nisu uzeti u obzir u pritužbi. Komisija je napomenula da ta društva nisu surađivala u ispitnom postupku i da se procjene za proizvođače iz Unije koji ne surađuju temelje na pouzdanim podacima o tržištu (140). |
| --- | --- |

(415)

Društvo Connect Com dostavilo je popis drugih proizvođača kabela od optičkih vlakana iz Unije koji nisu uzeti u obzir u pritužbi. Komisija je napomenula da ta društva nisu surađivala u ispitnom postupku i da se procjene za proizvođače iz Unije koji ne surađuju temelje na pouzdanim podacima o tržištu (140).

140

4.3.   Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

| (416) | Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi. |
| --- | --- |

(416)

Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi.

4.4.   Ograničena upotreba

Ograničena upotreba

| (417) | Komisija je utvrdila da je u razmatranom razdoblju od 5,8 % do 4,4 % proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno ograničenoj upotrebi. Kabeli su u tom slučaju isporučeni unutar istog društva ili grupa društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca, osobito za proizvodnju kabela s konektorima. |
| --- | --- |

(417)

Komisija je utvrdila da je u razmatranom razdoblju od 5,8 % do 4,4 % proizvodnje proizvođača iz Unije bilo namijenjeno ograničenoj upotrebi. Kabeli su u tom slučaju isporučeni unutar istog društva ili grupa društava za daljnju obradu na kraju proizvodnog lanca, osobito za proizvodnju kabela s konektorima.

| (418) | Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(418)

Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda.

| (419) | Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost optičkih vlakana te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(419)

Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost optičkih vlakana te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu.

| (420) | Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; rast; obujam izvoza i izvozne cijene; profitabilnost; povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(420)

Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; rast; obujam izvoza i izvozne cijene; profitabilnost; povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije.

| (421) | Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije (141). Oni su sljedeći: proizvodnja; kapacitet, iskorištenost kapaciteta; ulaganja; zalihe; zaposlenost; produktivnost; plaće i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(421)

Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije (141). Oni su sljedeći: proizvodnja; kapacitet, iskorištenost kapaciteta; ulaganja; zalihe; zaposlenost; produktivnost; plaće i sposobnost prikupljanja kapitala.

141

| (422) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da se ograničeno tržište ne bi trebalo zanemariti pri analizi ukupnog tržišnog položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(422)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da se ograničeno tržište ne bi trebalo zanemariti pri analizi ukupnog tržišnog položaja industrije Unije.

| (423) | U tom pogledu, kako je opisano u nastavku, Komisija nije zanemarila ograničeno tržište, nego ga je utvrdila i ocijenila njegov razvoj tijekom vremena. To je dalo cjelovitu sliku stanja industrije Unije. Mala i sve manja veličina tog tržišta pokazuju da ono nema nikakav značajan utjecaj na stanje industrije Unije. Komisija usto podsjeća da kabeli s konektorima nisu predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(423)

U tom pogledu, kako je opisano u nastavku, Komisija nije zanemarila ograničeno tržište, nego ga je utvrdila i ocijenila njegov razvoj tijekom vremena. To je dalo cjelovitu sliku stanja industrije Unije. Mala i sve manja veličina tog tržišta pokazuju da ono nema nikakav značajan utjecaj na stanje industrije Unije. Komisija usto podsjeća da kabeli s konektorima nisu predmetni proizvod.

4.5.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (424) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju podataka o prodaji koje je utvrdio podnositelj pritužbe i podataka o uvozu utvrđenih u skladu s metodologijom opisanom u uvodnim izjavama od 427. do 432. |
| --- | --- |

(424)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju podataka o prodaji koje je utvrdio podnositelj pritužbe i podataka o uvozu utvrđenih u skladu s metodologijom opisanom u uvodnim izjavama od 427. do 432.

| (425) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeks | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Ograničeno tržište | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju, carinska tijela EU-a, Eurostat, podnositelji pritužbe. |

(425)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u km kabela)

Potrošnja u Uniji (u km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Ukupna potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeks

Indeks

100

100

120

120

130

130

138

138

Ograničeno tržište

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju, carinska tijela EU-a, Eurostat, podnositelji pritužbe.

Izvor:

| (426) | Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 38 %. Doista, zbog opsežnog širenja digitalizacije u EU-u riječ je o tržištu koje snažno raste i za koje se očekuje da će tako ubrzano i nastaviti (142). Potrošnja je nastavila rasti do RIP-a, unatoč činjenici da se drugi dio razdoblja (tj. prva polovina 2020.) poklapa s prvim mjesecima poremećaja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su pandemija koja je započela posljednjih mjeseci RIP-a i povezane preventivne mjere usporili rast, ali nisu spriječile povećanje potrošnje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka. Ograničeno tržište sastoji se od upotrebe kabela od optičkih vlakana u rješenjima za povezivost koja nude društva, uključujući kabele opremljene konektorima. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je 12 %-tno smanjenje njihova obujma, vrlo ograničenog u odnosu na ukupno tržište. |
| --- | --- |

(426)

Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 38 %. Doista, zbog opsežnog širenja digitalizacije u EU-u riječ je o tržištu koje snažno raste i za koje se očekuje da će tako ubrzano i nastaviti (142). Potrošnja je nastavila rasti do RIP-a, unatoč činjenici da se drugi dio razdoblja (tj. prva polovina 2020.) poklapa s prvim mjesecima poremećaja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su pandemija koja je započela posljednjih mjeseci RIP-a i povezane preventivne mjere usporili rast, ali nisu spriječile povećanje potrošnje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka. Ograničeno tržište sastoji se od upotrebe kabela od optičkih vlakana u rješenjima za povezivost koja nude društva, uključujući kabele opremljene konektorima. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je 12 %-tno smanjenje njihova obujma, vrlo ograničenog u odnosu na ukupno tržište.

142

4.6.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.6.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (427) | Obujam uvoza iz Kine utvrđen je na temelju podataka koje su izravno dostavili kineski proizvođači izvoznici u skladu s uvodnom izjavom 47. To je bilo vrlo reprezentativno jer je obujam uvoza tijekom RIP-a činio 89 % ukupnog uvoza koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici u postupku odabira uzorka na početku ispitnog postupka. Stoga je utvrđeno da je ukupan uvoz 11 % veći od količina prijavljenih u skladu s uvodnom izjavom 47. |
| --- | --- |

(427)

Obujam uvoza iz Kine utvrđen je na temelju podataka koje su izravno dostavili kineski proizvođači izvoznici u skladu s uvodnom izjavom 47. To je bilo vrlo reprezentativno jer je obujam uvoza tijekom RIP-a činio 89 % ukupnog uvoza koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici u postupku odabira uzorka na početku ispitnog postupka. Stoga je utvrđeno da je ukupan uvoz 11 % veći od količina prijavljenih u skladu s uvodnom izjavom 47.

| (428) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja utvrđen je na temelju detaljnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 48., u kojem je utvrđen uvoz predmetnog proizvoda u kg i koji je pretvoren u kilometre kabela primjenom preciznih čimbenika konverzije koje su kineski proizvođači izvoznici naveli u svojim odgovorima na dodatni zahtjev za informacije iz uvodne izjave 47. |
| --- | --- |

(428)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja utvrđen je na temelju detaljnog postupka navedenog u uvodnoj izjavi 48., u kojem je utvrđen uvoz predmetnog proizvoda u kg i koji je pretvoren u kilometre kabela primjenom preciznih čimbenika konverzije koje su kineski proizvođači izvoznici naveli u svojim odgovorima na dodatni zahtjev za informacije iz uvodne izjave 47.

| (429) | Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju obujma uvoza u usporedbi s obujmom potrošnje na slobodnom tržištu koji je prikazan u tablici 2. |
| --- | --- |

(429)

Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju obujma uvoza u usporedbi s obujmom potrošnje na slobodnom tržištu koji je prikazan u tablici 2.

| (430) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u km kabela) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeks | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Tržišni udio (%) | 14,8  % | 23,0  % | 26,3  % | 28,3  % |
| Indeks | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju, Eurostat, carinska tijela EU-a. |

(430)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza i tržišni udio

Obujam uvoza i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u km kabela)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeks

Indeks

100

100

187

187

229

229

263

263

Tržišni udio (%)

14,8  %

23,0  %

26,3  %

28,3  %

Indeks

Indeks

100

100

155

155

177

177

191

191

Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju, Eurostat, carinska tijela EU-a.

Izvor:

| (431) | U kontekstu znatnog viška kapaciteta u Kini (procijenjen na više od dvostruke veličine cijelog tržišta EU-a na temelju analize tržišta koju su dostavili podnositelji pritužbe (143)), uvoz iz predmetne zemlje povećao se s oko 190 000 km kabela na oko 500 000 km kabela tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 2,5 puta u vrlo kratkom vremenu. To povećanje od 163 % više je nego četiri puta veće od povećanja potrošnje, što naglašava dubinu i jačinu kineskog prodora na to tržište. |
| --- | --- |

(431)

U kontekstu znatnog viška kapaciteta u Kini (procijenjen na više od dvostruke veličine cijelog tržišta EU-a na temelju analize tržišta koju su dostavili podnositelji pritužbe (143)), uvoz iz predmetne zemlje povećao se s oko 190 000 km kabela na oko 500 000 km kabela tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 2,5 puta u vrlo kratkom vremenu. To povećanje od 163 % više je nego četiri puta veće od povećanja potrošnje, što naglašava dubinu i jačinu kineskog prodora na to tržište.

143

| (432) | Proizlazeći iz toga tržišni udio tog uvoza porastao je u razmatranom razdoblju s 14,8 % na 28,3 %, što je ogromno povećanje od 91 %. Treba napomenuti da se obujam kineskog uvoza povećavao svake godine razmatranog razdoblja, što je element koji naglašava brzinu i razmjer prodora na tržište. |
| --- | --- |

(432)

Proizlazeći iz toga tržišni udio tog uvoza porastao je u razmatranom razdoblju s 14,8 % na 28,3 %, što je ogromno povećanje od 91 %. Treba napomenuti da se obujam kineskog uvoza povećavao svake godine razmatranog razdoblja, što je element koji naglašava brzinu i razmjer prodora na tržište.

| (433) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da je tržišni udio industrije Unije podcijenjen i da je tržišni udio kineskog uvoza povećan. S tim u vezi CCCME je dalje tvrdio da bi se tržišni podaci trebali temeljiti na kilometrima vlakana umjesto na kilometrima kabela, što bi dovelo do manjeg tržišnog udjela kineskog uvoza. |
| --- | --- |

(433)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da je tržišni udio industrije Unije podcijenjen i da je tržišni udio kineskog uvoza povećan. S tim u vezi CCCME je dalje tvrdio da bi se tržišni podaci trebali temeljiti na kilometrima vlakana umjesto na kilometrima kabela, što bi dovelo do manjeg tržišnog udjela kineskog uvoza.

| (434) | U tom je pogledu Komisija podsjetila da je ispitnim postupkom utvrđeno da je kilometar kabela najprikladnija mjerna jedinica za predmetni proizvod, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 402. do 404. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(434)

U tom je pogledu Komisija podsjetila da je ispitnim postupkom utvrđeno da je kilometar kabela najprikladnija mjerna jedinica za predmetni proizvod, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 402. do 404. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.6.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje, sniženje cijena i pad cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje, sniženje cijena i pad cijena

| (435) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju odgovora na zahtjev za dodatne informacije izvoznika koji surađuju, navedenih u uvodnoj izjavi 47. |
| --- | --- |

(435)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju odgovora na zahtjev za dodatne informacije izvoznika koji surađuju, navedenih u uvodnoj izjavi 47.

| (436) | Prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozne cijene (EUR/km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indeks | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju. |

(436)

Prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozne cijene (EUR/km kabela)

Uvozne cijene (EUR/km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Kina

452,9

401,9

468,5

349,1

Indeks

Indeks

100

100

89

89

103

103

77

77

Izvor: proizvođači izvoznici koji surađuju.

Izvor:

| (437) | Uvozne cijene iz Kine smanjile su se u razmatranom razdoblju s 452 na 349 EUR/km kabela, što je pad od 23 %. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu agresivnijeg nastupa kineskih proizvođača izvoznika, koji je povezan s viškom kapaciteta u toj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 431.). Taj bi pokazatelj trebalo promatrati i u kontekstu znatnih varijacija cijena za određenu duljinu različitih vrsta proizvoda, kao i velikih razlika u ponudi proizvoda iz godine u godinu. Razlika u proizvodu proizlazila je i iz varijabilnosti, a time i cijene vrsta kabela koji se prodaju, i iz činjenice da nisu svake godine sve vrste proizvoda bile na natječaju ili prodane. |
| --- | --- |

(437)

Uvozne cijene iz Kine smanjile su se u razmatranom razdoblju s 452 na 349 EUR/km kabela, što je pad od 23 %. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu agresivnijeg nastupa kineskih proizvođača izvoznika, koji je povezan s viškom kapaciteta u toj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 431.). Taj bi pokazatelj trebalo promatrati i u kontekstu znatnih varijacija cijena za određenu duljinu različitih vrsta proizvoda, kao i velikih razlika u ponudi proizvoda iz godine u godinu. Razlika u proizvodu proizlazila je i iz varijabilnosti, a time i cijene vrsta kabela koji se prodaju, i iz činjenice da nisu svake godine sve vrste proizvoda bile na natječaju ili prodane.

| (438) | Kako bi se izbjegle razlike u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnim serijama tijekom predmetnog razdoblja te kako bi se dobili točniji i reprezentativniji podaci, Komisija je analizirala i sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranijih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i koje su se prodavale u svakoj od ispitanih godina. Drugim riječima, Komisija je dobila potpuni vremenski niz s cijenom po vrsti proizvoda za svaku godinu u razmatranom razdoblju. Te se cijene mogu smatrati reprezentativnima za ukupni kineski izvoz tijekom razdoblja jer obuhvaćaju 62 % izvoza društava u uzorku tijekom RIP-a. Dobiveni reprezentativni vremenski niz kretao se kako slijedi, na ponderiranoj agregiranoj osnovi:
  Tablica 4.a

  Kineski uvoz (EUR po km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeks | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativnost | 94  % | 35  % | 59  % | 62  % |

(438)

Kako bi se izbjegle razlike u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnim serijama tijekom predmetnog razdoblja te kako bi se dobili točniji i reprezentativniji podaci, Komisija je analizirala i sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranijih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i koje su se prodavale u svakoj od ispitanih godina. Drugim riječima, Komisija je dobila potpuni vremenski niz s cijenom po vrsti proizvoda za svaku godinu u razmatranom razdoblju. Te se cijene mogu smatrati reprezentativnima za ukupni kineski izvoz tijekom razdoblja jer obuhvaćaju 62 % izvoza društava u uzorku tijekom RIP-a. Dobiveni reprezentativni vremenski niz kretao se kako slijedi, na ponderiranoj agregiranoj osnovi:

Tablica 4.a

Kineski uvoz (EUR po km kabela)

Kineski uvoz (EUR po km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna cijena

854

720

593

320

Indeks

Indeks

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativnost

94  %

35  %

59  %

62  %

| (439) | To pokazuje znatan i stalan pad cijena kineskog izvoza. Drugim riječima, kada se prodaja istih vrsta proizvoda uspoređuje iz godine u godinu, došlo je do jasnog i vidljivog pada kineskih uvoznih cijena u svakoj godini, koje su bile znatno niže od cijena proizvođača iz Unije u razdoblju od 2018. do RIP-a (tablica 8.a). |
| --- | --- |

(439)

To pokazuje znatan i stalan pad cijena kineskog izvoza. Drugim riječima, kada se prodaja istih vrsta proizvoda uspoređuje iz godine u godinu, došlo je do jasnog i vidljivog pada kineskih uvoznih cijena u svakoj godini, koje su bile znatno niže od cijena proizvođača iz Unije u razdoblju od 2018. do RIP-a (tablica 8.a).

| (440) | U tom kontekstu Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(440)

U tom kontekstu Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) po vrsti uvezenih proizvoda kineskih proizvođača u uzorku naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) po vrsti uvezenih proizvoda kineskih proizvođača u uzorku naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije.

| (441) | Kada je izvozna cijena prilagođena u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe za izračun dampinga, za izračun sniženja cijena i marže štete iz uvodne izjave 444., izvozna cijena („izračunana cijena CIF”) izračunana je na temelju vrijednosti računa za prvog nezavisnog kupca, od koje su oduzete prilagodbe povezane s uvozom na razinu CIF, kao i troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit povezanog uvoznika, primjenjujući analogijom članak 2. stavak 9. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(441)

Kada je izvozna cijena prilagođena u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe za izračun dampinga, za izračun sniženja cijena i marže štete iz uvodne izjave 444., izvozna cijena („izračunana cijena CIF”) izračunana je na temelju vrijednosti računa za prvog nezavisnog kupca, od koje su oduzete prilagodbe povezane s uvozom na razinu CIF, kao i troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit povezanog uvoznika, primjenjujući analogijom članak 2. stavak 9. osnovne uredbe.

| (442) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT navela je da su troškovi nakon uvoza izračunani kao postotak vrijednosti CIF te je predložila da bi ih Komisija zapravo trebala izračunati razmjerno obujmu izvoza kako bi bili u skladu s istim prilagodbama izvozne cijene u izračunu dampinga. Tvrdilo se da su ti troškovi relevantniji za obujam nego za vrijednost izvoznih transakcija. |
| --- | --- |

(442)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT navela je da su troškovi nakon uvoza izračunani kao postotak vrijednosti CIF te je predložila da bi ih Komisija zapravo trebala izračunati razmjerno obujmu izvoza kako bi bili u skladu s istim prilagodbama izvozne cijene u izračunu dampinga. Tvrdilo se da su ti troškovi relevantniji za obujam nego za vrijednost izvoznih transakcija.

| (443) | Utvrđeno je da je ta tvrdnja opravdana i stoga je prihvaćena. |
| --- | --- |

(443)

Utvrđeno je da je ta tvrdnja opravdana i stoga je prihvaćena.

| (444) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da je ponderirana prosječna marža sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku iznosila 30,0 % i 33,2 %, što je dalo opću maržu sniženja cijena od 31,5 %. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 502., analiza natječaja potvrđuje postojanje sniženja cijena na razini natječaja. |
| --- | --- |

(444)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođena prema potrebi. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da je ponderirana prosječna marža sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku iznosila 30,0 % i 33,2 %, što je dalo opću maržu sniženja cijena od 31,5 %. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 502., analiza natječaja potvrđuje postojanje sniženja cijena na razini natječaja.

| (445) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je i da Komisija nije dala nikakvo objašnjenje o agregiranim grupama PCN-a koje su stoga bile proizvoljne. CCCME tvrdi da upotreba tih grupa podrazumijeva problem istovjetnosti i usporedivosti cijena industrije Unije i kineskih cijena. |
| --- | --- |

(445)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je i da Komisija nije dala nikakvo objašnjenje o agregiranim grupama PCN-a koje su stoga bile proizvoljne. CCCME tvrdi da upotreba tih grupa podrazumijeva problem istovjetnosti i usporedivosti cijena industrije Unije i kineskih cijena.

| (446) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog dva razloga. Prvo, te grupe nisu upotrijebljene za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Drugo, upotrijebljene su baš zato kako bi se osiguralo da na kretanja cijena tijekom vremena ne utječu znatne promjene u ponudi proizvoda tijekom tog razdoblja, čime se poboljšala točnost usporedivosti tijekom vremena, na temelju grupa koje su, kako je prethodno objašnjeno, reprezentativne za predmetni proizvod. Budući da nije bilo dokaza koji pokazuju da je grupiranje bilo očito neprimjereno, Komisija je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(446)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog dva razloga. Prvo, te grupe nisu upotrijebljene za potrebe izračuna sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena. Drugo, upotrijebljene su baš zato kako bi se osiguralo da na kretanja cijena tijekom vremena ne utječu znatne promjene u ponudi proizvoda tijekom tog razdoblja, čime se poboljšala točnost usporedivosti tijekom vremena, na temelju grupa koje su, kako je prethodno objašnjeno, reprezentativne za predmetni proizvod. Budući da nije bilo dokaza koji pokazuju da je grupiranje bilo očito neprimjereno, Komisija je odbacila tu tvrdnju.

| (447) | Grupa FTT tvrdila je i da Komisija nije utvrdila sniženje cijena za oko 30 % njezina izvoza u Uniju jer nije bilo istovjetnosti s PCN-ima koje prodaje industrija Unije. Grupa FTT smatrala je da Komisiji nije dopušteno ograničiti svoju analizu samo na one vrste proizvoda ili tržišne segmente koje je industrija Unije stvarno prodavala. U tom je pogledu uputila na predmet Changshu City Standard Parts Factory i Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. protiv Vijeća Europske unije (144) u kojem je navedeno da bi se dampinška marža trebala izračunati za sav izvoz u Uniju, a grupa FTT nadalje je tvrdila da bi se taj zahtjev trebao analogno primjenjivati i na sniženje cijena. |
| --- | --- |

(447)

Grupa FTT tvrdila je i da Komisija nije utvrdila sniženje cijena za oko 30 % njezina izvoza u Uniju jer nije bilo istovjetnosti s PCN-ima koje prodaje industrija Unije. Grupa FTT smatrala je da Komisiji nije dopušteno ograničiti svoju analizu samo na one vrste proizvoda ili tržišne segmente koje je industrija Unije stvarno prodavala. U tom je pogledu uputila na predmet Changshu City Standard Parts Factory i Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. protiv Vijeća Europske unije (144) u kojem je navedeno da bi se dampinška marža trebala izračunati za sav izvoz u Uniju, a grupa FTT nadalje je tvrdila da bi se taj zahtjev trebao analogno primjenjivati i na sniženje cijena.

Changshu City Standard Parts Factory i Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd. protiv Vijeća Europske unije

144

| (448) | Komisija se nije složila s načinom na koji grupa FTT tumači presudu Suda u predmetu Changshu City. Zahtjev da se uzme u obzir sav izvoz primjenjuje se samo na izračun dampinške marže. Nadalje, Komisija je napomenula da su kao referenca za usporedbu pri procjeni marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena upotrijebljeni modeli izvezeni u Uniju iz predmetnih zemalja. Priroda je usporedbe izvozne prodaje proizvođača izvoznika i prodaje industrije Unije da industrija Unije ne prodaje nužno sve izvezene modele. U ovom je slučaju stopa podudaranja iznosila oko 70 % za kineske proizvođače izvoznike u uzorku, što je Komisija smatrala sasvim dovoljnim da bi se osigurala opširna i poštena usporedba izvezenih modela i modela koje je prodala industrija Unije. Treće, osnovnom se uredbom Komisija ne obvezuje na provedbu analize cijene za svaku pojedinačnu vrstu proizvoda. Umjesto toga, zakonska je obveza utvrđivanje cijene na razini istovjetnog proizvoda. Konačno, Komisija je zaključila da su svi PCN-ovi dio predmetnog proizvoda i da si međusobno konkuriraju, barem u određenoj mjeri. Stoga postotak izvoza proizvođača izvoznika u uzorku koji nije prodala industrija Unije nije zasebna kategorija predmetnog proizvoda, no u potpunosti konkurira preostalim razredima za koje je utvrđeno podudaranje. |
| --- | --- |

(448)

Komisija se nije složila s načinom na koji grupa FTT tumači presudu Suda u predmetu Changshu City. Zahtjev da se uzme u obzir sav izvoz primjenjuje se samo na izračun dampinške marže. Nadalje, Komisija je napomenula da su kao referenca za usporedbu pri procjeni marži sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena upotrijebljeni modeli izvezeni u Uniju iz predmetnih zemalja. Priroda je usporedbe izvozne prodaje proizvođača izvoznika i prodaje industrije Unije da industrija Unije ne prodaje nužno sve izvezene modele. U ovom je slučaju stopa podudaranja iznosila oko 70 % za kineske proizvođače izvoznike u uzorku, što je Komisija smatrala sasvim dovoljnim da bi se osigurala opširna i poštena usporedba izvezenih modela i modela koje je prodala industrija Unije. Treće, osnovnom se uredbom Komisija ne obvezuje na provedbu analize cijene za svaku pojedinačnu vrstu proizvoda. Umjesto toga, zakonska je obveza utvrđivanje cijene na razini istovjetnog proizvoda. Konačno, Komisija je zaključila da su svi PCN-ovi dio predmetnog proizvoda i da si međusobno konkuriraju, barem u određenoj mjeri. Stoga postotak izvoza proizvođača izvoznika u uzorku koji nije prodala industrija Unije nije zasebna kategorija predmetnog proizvoda, no u potpunosti konkurira preostalim razredima za koje je utvrđeno podudaranje.

Changshu City

| (449) | To je u skladu s cijenama utvrđenima u uvodnim izjavama 438. i 439. |
| --- | --- |

(449)

To je u skladu s cijenama utvrđenima u uvodnim izjavama 438. i 439.

4.7.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.7.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (450) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(450)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (451) | Komisija je od strana primila nekoliko primjedbi o šteti. Kineska vlada tvrdila je da uvoz iz Kine nije prouzročio štetu ili prijetnju štete jer je, prema pokazateljima, stanje industrije Unije bilo dobro, a industrija Unije i dalje je imala dominantan položaj sa svojim tržišnim udjelom. Connect Com napomenuo je da je smanjenje tržišnog udjela industrije Unije vrlo ograničeno i da se dogodilo u kontekstu mogućeg oligopolnog tržišta. |
| --- | --- |

(451)

Komisija je od strana primila nekoliko primjedbi o šteti. Kineska vlada tvrdila je da uvoz iz Kine nije prouzročio štetu ili prijetnju štete jer je, prema pokazateljima, stanje industrije Unije bilo dobro, a industrija Unije i dalje je imala dominantan položaj sa svojim tržišnim udjelom. Connect Com napomenuo je da je smanjenje tržišnog udjela industrije Unije vrlo ograničeno i da se dogodilo u kontekstu mogućeg oligopolnog tržišta.

| (452) | Tvrdio je da je šteta, čak i ako je postojala, bila neznatna ako se ostvarila dobit do minimalne profitne marže od 5 % te je u tom pogledu podsjetio na Odluku Komisije od 23. prosinca 1988. o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih mobilnih radiotelefona podrijetlom iz Kanade, Hong Konga i Japana (145) i na presudu od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća (146). Međutim, treba podsjetiti da se u Odluci o radiotelefonima profitna marža razmatrala s obzirom na poboljšanje drugih pokazatelja te da se navedeni predmet odnosio na tvrdnju koji je Opći sud odbacio, da je ciljna dobit koju je Komisija utvrdila tijekom ispitnog postupka trebala biti viša. Stoga se tim presedanima ne podupire stajalište da bi šteta bila neznatna ako su profitne marže iznad 5 %. Šteta se utvrđuje holističkom ocjenom svih čimbenika navedenih u članku 3. stavku 5. osnovne uredbe, analiziranih u kontekstu određenog tržišta i predmetne industrije. Nadalje, dobit koju je ostvarila industrija bila je niža od ciljne dobiti utvrđene uzimajući u obzir sve elemente povezane s predmetnom industrijom, kako je propisano člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(452)

Tvrdio je da je šteta, čak i ako je postojala, bila neznatna ako se ostvarila dobit do minimalne profitne marže od 5 % te je u tom pogledu podsjetio na Odluku Komisije od 23. prosinca 1988. o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih mobilnih radiotelefona podrijetlom iz Kanade, Hong Konga i Japana (145) i na presudu od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća (146). Međutim, treba podsjetiti da se u Odluci o radiotelefonima profitna marža razmatrala s obzirom na poboljšanje drugih pokazatelja te da se navedeni predmet odnosio na tvrdnju koji je Opći sud odbacio, da je ciljna dobit koju je Komisija utvrdila tijekom ispitnog postupka trebala biti viša. Stoga se tim presedanima ne podupire stajalište da bi šteta bila neznatna ako su profitne marže iznad 5 %. Šteta se utvrđuje holističkom ocjenom svih čimbenika navedenih u članku 3. stavku 5. osnovne uredbe, analiziranih u kontekstu određenog tržišta i predmetne industrije. Nadalje, dobit koju je ostvarila industrija bila je niža od ciljne dobiti utvrđene uzimajući u obzir sve elemente povezane s predmetnom industrijom, kako je propisano člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe.

145

EFMA protiv Vijeća

146

| (453) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koji je dostavio podnositelj pritužbe i obuhvaća podatke koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(453)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koji je dostavio podnositelj pritužbe i obuhvaća podatke koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (454) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(454)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (455) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(455)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.8.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.8.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (456) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u km kabela) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Kapacitet proizvodnje (u km kabela) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 67  % | 68  % | 62  % | 59  % |
| Indeks | 100 | 102 | 92 | 88 |

(456)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam proizvodnje (u km kabela)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

116

116

Kapacitet proizvodnje (u km kabela)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeks

Indeks

100

100

110

110

127

127

131

131

Iskorištenost kapaciteta (%)

67  %

68  %

62  %

59  %

Indeks

Indeks

100

100

102

102

92

92

88

88

| (457) | Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma proizvodnje industrije Unije povećala se za 16 %. Detaljna analiza pokazuje da se od 2017. do 2019. proizvodnja u Uniji povećala za 18 %, a u razdoblju ispitnog postupka proizvodnja u Uniji blago je pala za 2 postotna boda. |
| --- | --- |

(457)

Tijekom razmatranog razdoblja razina obujma proizvodnje industrije Unije povećala se za 16 %. Detaljna analiza pokazuje da se od 2017. do 2019. proizvodnja u Uniji povećala za 18 %, a u razdoblju ispitnog postupka proizvodnja u Uniji blago je pala za 2 postotna boda.

| (458) | Ukupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta potražnje opisanog u tablici 2. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati proizvodnju za samo 16 % na tržištu koje je naraslo za 38 %. Industrija Unije stoga nije mogla u potpunosti iskoristiti rast tržišta. |
| --- | --- |

(458)

Ukupno povećanje tijekom razmatranog razdoblja bilo je posljedica rasta potražnje opisanog u tablici 2. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati proizvodnju za samo 16 % na tržištu koje je naraslo za 38 %. Industrija Unije stoga nije mogla u potpunosti iskoristiti rast tržišta.

| (459) | Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni kapacitet u Uniji povećao se za 31 %. To je odraz ulaganja nekih proizvođača iz Unije kao odgovora na rast tržišta. Taj je pokušaj propao zbog povećanog prodora kineskih proizvoda, čiji su proizvođači, oslanjajući se na nepoštene strategije određivanja cijena, sve više preuzimali tržišne udjele od industrije Unije. |
| --- | --- |

(459)

Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni kapacitet u Uniji povećao se za 31 %. To je odraz ulaganja nekih proizvođača iz Unije kao odgovora na rast tržišta. Taj je pokušaj propao zbog povećanog prodora kineskih proizvoda, čiji su proizvođači, oslanjajući se na nepoštene strategije određivanja cijena, sve više preuzimali tržišne udjele od industrije Unije.

| (460) | Zbog toga je iskorištenost kapaciteta pala za 12 % te je tijekom RIP-a dosegnula razinu ispod 60 %. Proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta. |
| --- | --- |

(460)

Zbog toga je iskorištenost kapaciteta pala za 12 % te je tijekom RIP-a dosegnula razinu ispod 60 %. Proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta.

4.8.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (461) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u km kabela) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeks | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Ograničeno tržište | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Ograničeno tržište izraženo u postocima prodaje u Uniji | 7,0  % | 6,3  % | 6,2  % | 5,4  % |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Prodaja na slobodnom tržištu | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeks | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu | 64,3  % | 57,6  % | 57,2  % | 53,5  % |
| Indeks | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Izvor: industrija Unije. |

(461)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije (u km kabela)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeks

Indeks

100

100

107

107

114

114

113

113

Ograničeno tržište

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeks

Indeks

100

100

97

97

102

102

88

88

Ograničeno tržište izraženo u postocima prodaje u Uniji

7,0  %

6,3  %

6,2  %

5,4  %

Indeks

Indeks

100

100

91

91

89

89

78

78

Prodaja na slobodnom tržištu

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeks

Indeks

100

100

108

108

115

115

115

115

Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu

64,3  %

57,6  %

57,2  %

53,5  %

Indeks

Indeks

100

100

90

90

89

89

83

83

Izvor: industrija Unije.

Izvor:

| (462) | Tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje u Uniji industrije Unije povećao se za 13 %. Međutim, zbog povećanja potrošnje tržišni udio na slobodnom tržištu smanjio se tijekom predmetnog razdoblja sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno za više od 10 postotnih bodova (–17 %). |
| --- | --- |

(462)

Tijekom razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje u Uniji industrije Unije povećao se za 13 %. Međutim, zbog povećanja potrošnje tržišni udio na slobodnom tržištu smanjio se tijekom predmetnog razdoblja sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno za više od 10 postotnih bodova (–17 %).

| (463) | I obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 15 %. Prodaja Unije vrlo blisko je pratila trend proizvodnje u Uniji zato što ta industrija uglavnom posluje na temelju sustava proizvodnje po narudžbi. |
| --- | --- |

(463)

I obujam prodaje Unije na slobodnom tržištu povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 15 %. Prodaja Unije vrlo blisko je pratila trend proizvodnje u Uniji zato što ta industrija uglavnom posluje na temelju sustava proizvodnje po narudžbi.

| (464) | Ograničeno tržište industrije Unije (izraženo kao postotak u ukupnoj prodaji u Uniji) bilo je na vrlo niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja i slijedilo silazni trend smanjenja postotka sa 7 % u 2017. na 5,4 % u RIP-u. Učinak toga je bio marginalan zbog ograničene veličine tog tržišta. |
| --- | --- |

(464)

Ograničeno tržište industrije Unije (izraženo kao postotak u ukupnoj prodaji u Uniji) bilo je na vrlo niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja i slijedilo silazni trend smanjenja postotka sa 7 % u 2017. na 5,4 % u RIP-u. Učinak toga je bio marginalan zbog ograničene veličine tog tržišta.

4.8.3.   Rast

Rast

| (465) | Iz pada tržišnog udjela prodajnog obujma Unije proizlazi da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla iskoristiti rast na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(465)

Iz pada tržišnog udjela prodajnog obujma Unije proizlazi da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla iskoristiti rast na tržištu Unije.

4.8.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (466) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika (u EPRV-u) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeks | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Produktivnost (km kabela/EPRV) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Izvor: industrija Unije. |

(466)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika (u EPRV-u)

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeks

Indeks

100

100

112

112

118

118

114

114

Produktivnost (km kabela/EPRV)

260

260

260

264

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

102

102

Izvor: industrija Unije.

Izvor:

| (467) | Zaposlenost u industriji Unije od 2017. do 2019. porasla je za 18 % na temelju EPRV-a. Zatim je u razdoblju ispitnog postupka slijedio pad od četiri postotna boda. To kretanje uvelike prati trend obujma proizvodnje prikazan u tablici 4. |
| --- | --- |

(467)

Zaposlenost u industriji Unije od 2017. do 2019. porasla je za 18 % na temelju EPRV-a. Zatim je u razdoblju ispitnog postupka slijedio pad od četiri postotna boda. To kretanje uvelike prati trend obujma proizvodnje prikazan u tablici 4.

| (468) | Budući da su se podaci za proizvodnju i zaposlenost blisko pratili, produktivnost izražena u kilometrima kabela po zaposleniku ostala je relativno stabilna. |
| --- | --- |

(468)

Budući da su se podaci za proizvodnju i zaposlenost blisko pratili, produktivnost izražena u kilometrima kabela po zaposleniku ostala je relativno stabilna.

4.8.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (469) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(469)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje.

de minimis

| (470) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(470)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.9.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.9.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (471) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/km kabela) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeks | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/km kabela) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeks | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(471)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/km kabela)

816

861

944

821

Indeks

Indeks

100

100

105

105

116

116

101

101

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/km kabela)

756

785

860

758

Indeks

Indeks

100

100

104

104

114

114

100

100

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (472) | Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) povećale su se od 2017. do 2019. za 16 %, a zatim smanjile tijekom RIP-a i dosegnule sličnu razinu kao 2017. (+1 %). Međutim, razina cijena uvelike ovisi o složenosti prodanih proizvoda s obzirom na to da se cijene mogu znatno razlikovati ovisno o karakteristikama kabela (uključujući broj vlakana, broj i vrstu prevlake itd.). |
| --- | --- |

(472)

Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) povećale su se od 2017. do 2019. za 16 %, a zatim smanjile tijekom RIP-a i dosegnule sličnu razinu kao 2017. (+1 %). Međutim, razina cijena uvelike ovisi o složenosti prodanih proizvoda s obzirom na to da se cijene mogu znatno razlikovati ovisno o karakteristikama kabela (uključujući broj vlakana, broj i vrstu prevlake itd.).

| (473) | To je očito kad se usporedi kretanje cijena s kretanjem troškova proizvodnje, jer složeniji kabeli, koji se mogu prodavati po višim cijenama, iziskuju i veće troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(473)

To je očito kad se usporedi kretanje cijena s kretanjem troškova proizvodnje, jer složeniji kabeli, koji se mogu prodavati po višim cijenama, iziskuju i veće troškove proizvodnje.

| (474) | Jedinični trošak proizvodnje povećao se od 2017. do 2019. za 14 %, što je približno u skladu s prosječnim cijenama na slobodnom tržištu Unije (16 %). Zatim se smanjio za 14 %, isto tako u skladu s padom cijena u istom razdoblju od 2019. do RIP-a (15 %). Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 540., ispitnim postupkom potvrđeno je da trošak glavne sirovine (optička vlakna), kada se kupuje od povezanih društava, odražava tržišnu cijenu tog ulaznog elementa. |
| --- | --- |

(474)

Jedinični trošak proizvodnje povećao se od 2017. do 2019. za 14 %, što je približno u skladu s prosječnim cijenama na slobodnom tržištu Unije (16 %). Zatim se smanjio za 14 %, isto tako u skladu s padom cijena u istom razdoblju od 2019. do RIP-a (15 %). Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 540., ispitnim postupkom potvrđeno je da trošak glavne sirovine (optička vlakna), kada se kupuje od povezanih društava, odražava tržišnu cijenu tog ulaznog elementa.

| (475) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 438., kako bi se izbjegle varijacije u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnoj seriji tijekom predmetnog razdoblja, Komisija je analizirala sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i za koje postoje potpuni vremenski nizovi tijekom svake godine u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(475)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 438., kako bi se izbjegle varijacije u ponudi proizvoda svojstvene cjenovnoj seriji tijekom predmetnog razdoblja, Komisija je analizirala sveobuhvatne informacije kineskih izvoznika u uzorku i proizvođača iz Unije na temelju agregiranih grupa izravno usporedivih proizvoda. To je dovelo do utvrđivanja 35 identičnih (odgovarajućih) grupa koje prodaju i kineski izvoznici i industrija Unije i za koje postoje potpuni vremenski nizovi tijekom svake godine u razmatranom razdoblju.

| (476) | Oni su reprezentativni za prodaju industrije EU-a u tom razdoblju, s više od 34 % prodaje takvih odgovarajućih proizvoda u razdoblju ispitnog postupka. Dobiveni reprezentativni vremenski niz je sljedeći:
  Tablica 8.a

  Industrija Unije (EUR po km kabela) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna cijena | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeks | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativnost | 42  % | 38  % | 35  % | 34  % |

(476)

Oni su reprezentativni za prodaju industrije EU-a u tom razdoblju, s više od 34 % prodaje takvih odgovarajućih proizvoda u razdoblju ispitnog postupka. Dobiveni reprezentativni vremenski niz je sljedeći:

Tablica 8.a

Industrija Unije (EUR po km kabela)

Industrija Unije (EUR po km kabela)

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna cijena

817

780

792

719

Indeks

Indeks

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativnost

42  %

38  %

35  %

34  %

| (477) | To upućuje na znatan pad cijena industrije Unije, sličan uočenom padu cijena kineskog izvoza iz uvodne izjave 438. |
| --- | --- |

(477)

To upućuje na znatan pad cijena industrije Unije, sličan uočenom padu cijena kineskog izvoza iz uvodne izjave 438.

| (478) | Nadalje, s obzirom na to da kupci često traže vrste KOV-ova izrađene po mjeri i prilagođene njihovim specifičnim potrebama te da određene države članice definiraju i posebne tehničke zahtjeve, uspoređivanjem cijena za istog kupca i državu članicu tijekom vremena dobiva se još preciznija slika kretanja cijena. Industrija Unije dostavila je dodatne detaljne informacije u tom pogledu. Cijene dvadeset najvažnijih takvih kombinacija skupina proizvoda, kupaca i država članica kretale su se kako slijedi (147):
  Tablica 8.b

  Industrija Unije (EUR po km kabela, indeks)









  2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(478)

Nadalje, s obzirom na to da kupci često traže vrste KOV-ova izrađene po mjeri i prilagođene njihovim specifičnim potrebama te da određene države članice definiraju i posebne tehničke zahtjeve, uspoređivanjem cijena za istog kupca i državu članicu tijekom vremena dobiva se još preciznija slika kretanja cijena. Industrija Unije dostavila je dodatne detaljne informacije u tom pogledu. Cijene dvadeset najvažnijih takvih kombinacija skupina proizvoda, kupaca i država članica kretale su se kako slijedi (147):

147

Tablica 8.b

Industrija Unije (EUR po km kabela, indeks)

Industrija Unije (EUR po km kabela, indeks)

2017.

2018.

2019.

RIP

100

100

73

73

56

56

59

59

| (479) | To ponovno pokazuje jasan pad cijena industrije Unije tijekom tog razdoblja nakon pada cijena kineskog izvoza navedenog u uvodnim izjavama od 435. do 438. |
| --- | --- |

(479)

To ponovno pokazuje jasan pad cijena industrije Unije tijekom tog razdoblja nakon pada cijena kineskog izvoza navedenog u uvodnim izjavama od 435. do 438.

4.9.2.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (480) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/EPRV) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeks | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(480)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR/EPRV)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeks

Indeks

100

100

91

91

99

99

99

99

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (481) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku od 2017. do RIP-a ostali su relativno stabilni. Blago smanjenje zabilježeno 2018. odgovara porastu broja zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena od 13 % i odražava trošak te dodatne radne snage. |
| --- | --- |

(481)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku od 2017. do RIP-a ostali su relativno stabilni. Blago smanjenje zabilježeno 2018. odgovara porastu broja zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena od 13 % i odražava trošak te dodatne radne snage.

4.9.3.   Zalihe

Zalihe

| (482) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u km kabela) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeks | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 12,7  % | 13,5  % | 12,9  % | 13,9  % |
| Indeks | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(482)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

RIP

Završne zalihe (u km kabela)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeks

Indeks

100

100

120

120

120

120

127

127

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

12,7  %

13,5  %

12,9  %

13,9  %

Indeks

Indeks

100

100

106

106

102

102

110

110

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (483) | Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 27 %. Dok povećanje zaliha znači sporiji promet od prodaje određenih ponavljajućih stavki i možda je povezano sa sve većim poteškoćama koje industrija Unije ima u prodaji svojih proizvoda zbog vrlo agresivne cjenovne konkurencije kineskih proizvođača izvoznika, povećanje u razdoblju od 2019. do RIP-a može biti povezano i sa sezonskim efektom. U svakom slučaju, s obzirom na to da se većina proizvodnje odvija na temelju narudžbi i specifikacija kupaca, zalihe ne čine glavni pokazatelj štete. |
| --- | --- |

(483)

Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 27 %. Dok povećanje zaliha znači sporiji promet od prodaje određenih ponavljajućih stavki i možda je povezano sa sve većim poteškoćama koje industrija Unije ima u prodaji svojih proizvoda zbog vrlo agresivne cjenovne konkurencije kineskih proizvođača izvoznika, povećanje u razdoblju od 2019. do RIP-a može biti povezano i sa sezonskim efektom. U svakom slučaju, s obzirom na to da se većina proizvodnje odvija na temelju narudžbi i specifikacija kupaca, zalihe ne čine glavni pokazatelj štete.

4.9.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (484) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Novčani tok (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeks | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Ulaganja (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeks | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Povrat ulaganja (%) | 34 | 36 . | 24 | 20 |
| Indeks | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku. |

(484)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

97

97

Novčani tok (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeks

Indeks

100

100

146

146

125

125

120

120

Ulaganja (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeks

Indeks

100

100

112

112

137

137

99

99

Povrat ulaganja (%)

34

36 .

24

20

Indeks

Indeks

100

100

105

105

70

70

58

58

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (485) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(485)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (486) | Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je pozitivna, ali neuobičajeno niska, i smanjila se s 8,1 % u 2017. na 7,9 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(486)

Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je pozitivna, ali neuobičajeno niska, i smanjila se s 8,1 % u 2017. na 7,9 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (487) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je analizom obrnutog inženjeringa industrija Unije ostvarila vrlo veliku dobit određivanjem prekomjernih cijena na tržištu Unije, što je dovelo u ozbiljnu sumnju štetno stanje industrije Unije, te da je sniženje cijena posljedica nerazumnog određivanja cijena industrije Unije, a ne jeftinog uvoza iz Kine. |
| --- | --- |

(487)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa ZTT tvrdila je da je analizom obrnutog inženjeringa industrija Unije ostvarila vrlo veliku dobit određivanjem prekomjernih cijena na tržištu Unije, što je dovelo u ozbiljnu sumnju štetno stanje industrije Unije, te da je sniženje cijena posljedica nerazumnog određivanja cijena industrije Unije, a ne jeftinog uvoza iz Kine.

| (488) | Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Analiza obrnutog inženjeringa bila je djelomična i nije se temeljila na cjelovitoj procjeni troškova i cijena. Komisija je na temelju takve sveobuhvatne analize provjerila profitne marže i utvrdila da su pravilno opisane. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(488)

Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom. Analiza obrnutog inženjeringa bila je djelomična i nije se temeljila na cjelovitoj procjeni troškova i cijena. Komisija je na temelju takve sveobuhvatne analize provjerila profitne marže i utvrdila da su pravilno opisane. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (489) | Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi potreba za ulaganjima i istraživanjem u sektoru zahtijevala profitnu maržu od 15 %. Ispitni postupak pokazao je da bi razinu već planiranih ulaganja koja bi se provela u uobičajenim okolnostima kako bi se držao korak s kretanjima na tržištu trebalo održavati prosječnom dobiti od 13,4 % na temelju razmatranog razdoblja. Tim je ulaganjima obuhvaćeno sljedeće: troškovi zamjene opreme i održavanja kako bi se osigurala učinkovitost postojećih kapaciteta, prilagođavanje kapaciteta promjenjivoj ponudi proizvoda; širenje kapaciteta; troškovi istraživanja i razvoja (inovacije proizvoda i procesa). |
| --- | --- |

(489)

Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi potreba za ulaganjima i istraživanjem u sektoru zahtijevala profitnu maržu od 15 %. Ispitni postupak pokazao je da bi razinu već planiranih ulaganja koja bi se provela u uobičajenim okolnostima kako bi se držao korak s kretanjima na tržištu trebalo održavati prosječnom dobiti od 13,4 % na temelju razmatranog razdoblja. Tim je ulaganjima obuhvaćeno sljedeće: troškovi zamjene opreme i održavanja kako bi se osigurala učinkovitost postojećih kapaciteta, prilagođavanje kapaciteta promjenjivoj ponudi proizvoda; širenje kapaciteta; troškovi istraživanja i razvoja (inovacije proizvoda i procesa).

| (490) | Komisija je utvrdila da su prethodno navedene brojke u skladu s prijašnjom dobiti kada nije bilo kineskog dampinškog uvoza, koja je, kako je naglašeno u analizi iz tablice 11.a, bila u rasponu od 12 %. |
| --- | --- |

(490)

Komisija je utvrdila da su prethodno navedene brojke u skladu s prijašnjom dobiti kada nije bilo kineskog dampinškog uvoza, koja je, kako je naglašeno u analizi iz tablice 11.a, bila u rasponu od 12 %.

| (491) | Time se naglašava da razina dobiti u rasponu od 8 % tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljna za održavanje poslovanja na rastućem visokotehnološkom tržištu te stoga pokazuje štetu nanesenu industriji Unije.
  Tablica 11.a

  Profitabilnost industrije Unije prije 2017. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitna marža (u %) | 10,4  % | 12,6  % | 12,4  % |

(491)

Time se naglašava da razina dobiti u rasponu od 8 % tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljna za održavanje poslovanja na rastućem visokotehnološkom tržištu te stoga pokazuje štetu nanesenu industriji Unije.

Tablica 11.a

Profitabilnost industrije Unije prije 2017.

Profitabilnost industrije Unije prije 2017.

2014.

2015.

2016.

Profitna marža (u %)

10,4  %

12,6  %

12,4  %

| (492) | Međutim, to u ovom slučaju nije uočeno. Profitabilnost je doista pala u odnosu na razdoblje 2014.–2016. Niža razina dobiti u cijelom razmatranom razdoblju odraz je znatne cjenovne štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Zbog pritiska izazvanog uvozom iz Kine (i u smislu povećanog obujma i u smislu niskih cijena) industrija Unije nije mogla podići cijene i smanjiti troškove te posljedično doseći uobičajenu razinu dobiti prije nego što ju je pogodilo proširenje, a kamoli povećati tu razinu. |
| --- | --- |

(492)

Međutim, to u ovom slučaju nije uočeno. Profitabilnost je doista pala u odnosu na razdoblje 2014.–2016. Niža razina dobiti u cijelom razmatranom razdoblju odraz je znatne cjenovne štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Zbog pritiska izazvanog uvozom iz Kine (i u smislu povećanog obujma i u smislu niskih cijena) industrija Unije nije mogla podići cijene i smanjiti troškove te posljedično doseći uobičajenu razinu dobiti prije nego što ju je pogodilo proširenje, a kamoli povećati tu razinu.

| (493) | Nakon povećanja 2018. novčani se tok smanjio potkraj druge polovine razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(493)

Nakon povećanja 2018. novčani se tok smanjio potkraj druge polovine razmatranog razdoblja.

| (494) | Zbog pritiska od uvezene robe industrija Unije morala je odgoditi ulaganja, uključujući ona koja su već bila planirana i odobrena. Ta ulaganja, koja su bila usmjerena na proširenje postojećih proizvodnih kapaciteta Unije, prekinuta su (čak i nakon što je njihovo izvršenje već započelo) tijekom razmatranog razdoblja kao izravan učinak promijenjenih okolnosti na tržištu prouzročenih agresivnim cijenama kineskog uvoza. To je dovelo do naglog pada ulaganja na kraju razmatranog razdoblja, za razliku od trenda prethodnih godina i ukupnog rasta tržišta. |
| --- | --- |

(494)

Zbog pritiska od uvezene robe industrija Unije morala je odgoditi ulaganja, uključujući ona koja su već bila planirana i odobrena. Ta ulaganja, koja su bila usmjerena na proširenje postojećih proizvodnih kapaciteta Unije, prekinuta su (čak i nakon što je njihovo izvršenje već započelo) tijekom razmatranog razdoblja kao izravan učinak promijenjenih okolnosti na tržištu prouzročenih agresivnim cijenama kineskog uvoza. To je dovelo do naglog pada ulaganja na kraju razmatranog razdoblja, za razliku od trenda prethodnih godina i ukupnog rasta tržišta.

| (495) | U razmatranom se razdoblju povrat ulaganja kretao negativno i zapravo je pao za 42 %. To negativno kretanje pokazuje da, iako se nastavilo ulagati kako bi se održale i poboljšale učinkovitost i konkurentnost, povrati na ta ulaganja znatno su pali tijekom razmatranog razdoblja jer industrija Unije nije mogla poboljšati stopu profitabilnosti. |
| --- | --- |

(495)

U razmatranom se razdoblju povrat ulaganja kretao negativno i zapravo je pao za 42 %. To negativno kretanje pokazuje da, iako se nastavilo ulagati kako bi se održale i poboljšale učinkovitost i konkurentnost, povrati na ta ulaganja znatno su pali tijekom razmatranog razdoblja jer industrija Unije nije mogla poboljšati stopu profitabilnosti.

| (496) | S obzirom na tako brzi pad povrata ulaganja, sposobnost proizvodnih subjekata u uzorku za prikupljanje kapitala u budućnosti očito je ugrožena ako se situacija ne poboljša. |
| --- | --- |

(496)

S obzirom na tako brzi pad povrata ulaganja, sposobnost proizvodnih subjekata u uzorku za prikupljanje kapitala u budućnosti očito je ugrožena ako se situacija ne poboljša.

4.10.   Analiza prodaje na temelju natječaja

Analiza prodaje na temelju natječaja

| (497) | Većina KOV-ova prodaje se putem natječajnih postupaka. Kako bi dobila potreban uvid u taj važan aspekt tržišta i kako bi dopunila ostatak svoje analize štete, Komisija je od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođača iz Unije u uzorku, uvoznika i korisnika zatražila detaljne informacije o natječajima. Pitanja su se odnosila na vrstu, postupak, vremenski okvir i druge relevantne značajke zaključenih i tekućih natječaja. Naručitelji su vrlo slabo surađivali s Komisijom. Nijedan naručitelj nije sudjelovao u ispitnom postupku, a među velikim telekomunikacijskim operaterima samo je Deutsche Telekom dostavio detaljne informacije o natječajima. |
| --- | --- |

(497)

Većina KOV-ova prodaje se putem natječajnih postupaka. Kako bi dobila potreban uvid u taj važan aspekt tržišta i kako bi dopunila ostatak svoje analize štete, Komisija je od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođača iz Unije u uzorku, uvoznika i korisnika zatražila detaljne informacije o natječajima. Pitanja su se odnosila na vrstu, postupak, vremenski okvir i druge relevantne značajke zaključenih i tekućih natječaja. Naručitelji su vrlo slabo surađivali s Komisijom. Nijedan naručitelj nije sudjelovao u ispitnom postupku, a među velikim telekomunikacijskim operaterima samo je Deutsche Telekom dostavio detaljne informacije o natječajima.

| (498) | Nakon neuvođenja privremenih mjera Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne detaljne informacije o svim natječajima u kojima su sudjelovali tijekom razmatranog razdoblja, uključujući informacije o ponudama, cijenama i konkurentima, ako su dostupne. |
| --- | --- |

(498)

Nakon neuvođenja privremenih mjera Komisija je od proizvođača iz Unije u uzorku zatražila dodatne detaljne informacije o svim natječajima u kojima su sudjelovali tijekom razmatranog razdoblja, uključujući informacije o ponudama, cijenama i konkurentima, ako su dostupne.

| (499) | Dostavljene informacije pokazale su vrlo heterogenu i fragmentiranu sliku s vrlo velikim brojem natječaja koji se svake godine organiziraju u različitim državama članicama, širokim rasponom naručitelja i ponuditelja koji sudjeluju u natječajima te različitim trajanjem i uvjetima. S obzirom na naručitelje, natječaji mogu biti javni – organiziraju ih općine ili drugi javni subjekti, ili privatni – organiziraju ih veliki telekomunikacijski operateri ili mrežni operatori. Postoje i mnoge druge manje vrste ponuda i e-dražbi, a manji iznosi mogu se nabavljati i izravnim kontaktom s kupcima. Svaki natječajni postupak vrlo je specifičan za naručitelja, koji može koristiti niz postupaka ovisno o konkretnom natječaju i kretanjima na tržištu. U natječajima sudjeluje i širok raspon sudionika. Kineski proizvođači izvoznici sudjeluju izravno (također putem svojih društava kćeri) i neizravno putem partnerstava s lokalnim društvima u različitim državama članicama. Uvoznici, trgovci i distributeri također se natječu s proizvođačima iz Unije. Ponekad su uključeni i instalateri, pa odabrani dobavljači preko njih obavljaju prodaju telekomunikacijskim operatorima. |
| --- | --- |

(499)

Dostavljene informacije pokazale su vrlo heterogenu i fragmentiranu sliku s vrlo velikim brojem natječaja koji se svake godine organiziraju u različitim državama članicama, širokim rasponom naručitelja i ponuditelja koji sudjeluju u natječajima te različitim trajanjem i uvjetima. S obzirom na naručitelje, natječaji mogu biti javni – organiziraju ih općine ili drugi javni subjekti, ili privatni – organiziraju ih veliki telekomunikacijski operateri ili mrežni operatori. Postoje i mnoge druge manje vrste ponuda i e-dražbi, a manji iznosi mogu se nabavljati i izravnim kontaktom s kupcima. Svaki natječajni postupak vrlo je specifičan za naručitelja, koji može koristiti niz postupaka ovisno o konkretnom natječaju i kretanjima na tržištu. U natječajima sudjeluje i širok raspon sudionika. Kineski proizvođači izvoznici sudjeluju izravno (također putem svojih društava kćeri) i neizravno putem partnerstava s lokalnim društvima u različitim državama članicama. Uvoznici, trgovci i distributeri također se natječu s proizvođačima iz Unije. Ponekad su uključeni i instalateri, pa odabrani dobavljači preko njih obavljaju prodaju telekomunikacijskim operatorima.

| (500) | Ispitni postupak pokazao je i da se u Uniji organizira vrlo velik broj natječaja. Tri proizvođača iz Unije u uzorku prijavila su ukupno više od 500 natječaja u kojima su izravno sudjelovali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Jedan od nepovezanih uvoznika koji surađuju godišnje je sudjelovao u 150 do 200 natječaja samo za njemačko tržište. |
| --- | --- |

(500)

Ispitni postupak pokazao je i da se u Uniji organizira vrlo velik broj natječaja. Tri proizvođača iz Unije u uzorku prijavila su ukupno više od 500 natječaja u kojima su izravno sudjelovali tijekom razdoblja ispitnog postupka. Jedan od nepovezanih uvoznika koji surađuju godišnje je sudjelovao u 150 do 200 natječaja samo za njemačko tržište.

| (501) | Trajanje natječaja uvelike varira, od isporuke odmah do tri godine. U dužim natječajima, iako su cijene dogovorene, količine nisu fiksne i stoga naručitelji mogu otvoriti dodatne natječaje koji zamjenjuju postojeće kada cijene padaju. Stoga, iako se u ponudama navodi neka vrsta opće „gornje granice” cjenovnih uvjeta, cijene su podložne stalnim promjenama tijekom natječaja. Zbog toga se oni obično prilagođavaju i uvelike odražavaju trenutačne tržišne uvjete. |
| --- | --- |

(501)

Trajanje natječaja uvelike varira, od isporuke odmah do tri godine. U dužim natječajima, iako su cijene dogovorene, količine nisu fiksne i stoga naručitelji mogu otvoriti dodatne natječaje koji zamjenjuju postojeće kada cijene padaju. Stoga, iako se u ponudama navodi neka vrsta opće „gornje granice” cjenovnih uvjeta, cijene su podložne stalnim promjenama tijekom natječaja. Zbog toga se oni obično prilagođavaju i uvelike odražavaju trenutačne tržišne uvjete.

| (502) | Komisija je analizirala detaljne informacije o natječajima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku kao odgovor na njezin zahtjev. Od prijavljenih natječaja u kojima su proizvođači iz Unije podnijeli ponudu tijekom razmatranog razdoblja Komisija je analizirala one za koje postoje konkretni dokazi o kineskom sudjelovanju. Tijekom razmatranog razdoblja bilo je 55 takvih natječaja. Analizirani natječaji čine 45 % prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i 14 % ukupne potrošnje u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za te je natječaje provedena detaljna analiza štete u cijeni i obujmu po natječaju, koja je pokazala znatne gubitke u prodaji (od 25 % do 100 %) i/ili pad cijena (od 5 % do 55 %) i/ili sniženje cijena (od 8 % do 39 %). Ta analiza natječaja dodatno je potvrdila pad cijena i sniženje cijena koji su već prethodno utvrđeni u cijelom razdoblju. |
| --- | --- |

(502)

Komisija je analizirala detaljne informacije o natječajima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku kao odgovor na njezin zahtjev. Od prijavljenih natječaja u kojima su proizvođači iz Unije podnijeli ponudu tijekom razmatranog razdoblja Komisija je analizirala one za koje postoje konkretni dokazi o kineskom sudjelovanju. Tijekom razmatranog razdoblja bilo je 55 takvih natječaja. Analizirani natječaji čine 45 % prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i 14 % ukupne potrošnje u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za te je natječaje provedena detaljna analiza štete u cijeni i obujmu po natječaju, koja je pokazala znatne gubitke u prodaji (od 25 % do 100 %) i/ili pad cijena (od 5 % do 55 %) i/ili sniženje cijena (od 8 % do 39 %). Ta analiza natječaja dodatno je potvrdila pad cijena i sniženje cijena koji su već prethodno utvrđeni u cijelom razdoblju.

| (503) | Connect Com dostavio je primjedbe na postupke nabave i istaknuo da proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe općenito nisu izgubili velik broj postupaka nabave, nego samo jedan ili nekoliko velikih postupaka u privatnom sektoru. Naglasio je da je podnositelj pritužbe kao dokaz sniženja cijena uputio na jedan poziv na postupak nabave u privatnom sektoru i na ponašanje jednog kineskog proizvođača u pogledu određivanja cijena. Connect Com dostavio je obavijest o ugovorima dodijeljenima u jednom njemačkom okrugu, u kojoj su izričito navedene cijene odabranog ponuditelja. Ustvrdio je da je podnositelj pritužbe iz svojeg prikaza izostavio cijeli tržišni segment postupaka javne nabave. Prema tvrdnjama toga društva, proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe nisu bili uspješni u tim postupcima jer nisu ispunjavali tražene kriterije (npr. skladišta, zalihe, širok raspon proizvoda, logistički koncept). Konkretno, Connect Com istaknuo je mali skladišni kapacitet društava Prysmian i Corning. Connect Com tvrdio je da bi odbijanje postojanja tržišnog segmenta postupaka javne nabave bilo pogrešno jer su cijene na tržištima postupaka javne nabave i onih u privatnom sektoru u velikoj mjeri podudarne ili međuovisne. Prema mišljenju toga društva, ne bi bilo ispravno uvesti antidampinške pristojbe na cijelom tržištu koje je segmentirano na javne i privatne natječajne postupke. Upućuje se na uvodnu izjavu 42. Odluke Komisije od 20. ožujka 1998. o završetku antidampinškog postupka u vezi s uvozom volframovog oksida i volframove kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (98/230/EZ) (148). Na temelju te odluke Connect Com tvrdio je da u slučaju segmentiranih tržišta ne postoji ukupna šteta za industriju Unije ako, unatoč određenom padu prodaje u jednom tržišnom segmentu (u ovom slučaju privatni natječaji), industrija Unije ima mogućnosti prodaje u drugom tržišnom segmentu (u ovom slučaju javni natječaji) kojima se nadoknađuje smanjenje obujma prodaje. |
| --- | --- |

(503)

Connect Com dostavio je primjedbe na postupke nabave i istaknuo da proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe općenito nisu izgubili velik broj postupaka nabave, nego samo jedan ili nekoliko velikih postupaka u privatnom sektoru. Naglasio je da je podnositelj pritužbe kao dokaz sniženja cijena uputio na jedan poziv na postupak nabave u privatnom sektoru i na ponašanje jednog kineskog proizvođača u pogledu određivanja cijena. Connect Com dostavio je obavijest o ugovorima dodijeljenima u jednom njemačkom okrugu, u kojoj su izričito navedene cijene odabranog ponuditelja. Ustvrdio je da je podnositelj pritužbe iz svojeg prikaza izostavio cijeli tržišni segment postupaka javne nabave. Prema tvrdnjama toga društva, proizvođači iz Unije koje zastupa podnositelj pritužbe nisu bili uspješni u tim postupcima jer nisu ispunjavali tražene kriterije (npr. skladišta, zalihe, širok raspon proizvoda, logistički koncept). Konkretno, Connect Com istaknuo je mali skladišni kapacitet društava Prysmian i Corning. Connect Com tvrdio je da bi odbijanje postojanja tržišnog segmenta postupaka javne nabave bilo pogrešno jer su cijene na tržištima postupaka javne nabave i onih u privatnom sektoru u velikoj mjeri podudarne ili međuovisne. Prema mišljenju toga društva, ne bi bilo ispravno uvesti antidampinške pristojbe na cijelom tržištu koje je segmentirano na javne i privatne natječajne postupke. Upućuje se na uvodnu izjavu 42. Odluke Komisije od 20. ožujka 1998. o završetku antidampinškog postupka u vezi s uvozom volframovog oksida i volframove kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (98/230/EZ) (148). Na temelju te odluke Connect Com tvrdio je da u slučaju segmentiranih tržišta ne postoji ukupna šteta za industriju Unije ako, unatoč određenom padu prodaje u jednom tržišnom segmentu (u ovom slučaju privatni natječaji), industrija Unije ima mogućnosti prodaje u drugom tržišnom segmentu (u ovom slučaju javni natječaji) kojima se nadoknađuje smanjenje obujma prodaje.

148

| (504) | Argumenti i analiza iz uvodne izjave 502. proturječe tim tvrdnjama. Unatoč znatnim naporima industrije Unije da održi cjenovnu konkurentnost, velike udjele tržišta preuzeli su kineski izvoznici, čijim ponudama industrija Unije nije mogla konkurirati svojim cijenama. Kad je riječ o Odluci Komisije iz 1998. o uvozu volframovog oksida i volframove kiseline, Komisija je u tom predmetu utvrdila da bi smanjenje tržišnog udjela industrije Unije na otvorenom tržištu trebalo promatrati u svjetlu tendencije industrije Unije da upotrebljava sve veći udio svoje proizvodnje predmetnog proizvoda za proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Temeljno činjenično stanje u pogledu tih dvaju različitih tržišnih segmenata industrije Unije (otvoreno tržište i ograničena uporaba) razlikuje se od stanja tržišnog natjecanja u ovom slučaju u kojem se veličina ograničenog tržišta blago smanjuje tijekom razmatranog razdoblja i čini vrlo mali dio proizvodnje predmetnog proizvoda. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(504)

Argumenti i analiza iz uvodne izjave 502. proturječe tim tvrdnjama. Unatoč znatnim naporima industrije Unije da održi cjenovnu konkurentnost, velike udjele tržišta preuzeli su kineski izvoznici, čijim ponudama industrija Unije nije mogla konkurirati svojim cijenama. Kad je riječ o Odluci Komisije iz 1998. o uvozu volframovog oksida i volframove kiseline, Komisija je u tom predmetu utvrdila da bi smanjenje tržišnog udjela industrije Unije na otvorenom tržištu trebalo promatrati u svjetlu tendencije industrije Unije da upotrebljava sve veći udio svoje proizvodnje predmetnog proizvoda za proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Temeljno činjenično stanje u pogledu tih dvaju različitih tržišnih segmenata industrije Unije (otvoreno tržište i ograničena uporaba) razlikuje se od stanja tržišnog natjecanja u ovom slučaju u kojem se veličina ograničenog tržišta blago smanjuje tijekom razmatranog razdoblja i čini vrlo mali dio proizvodnje predmetnog proizvoda. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (505) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da Komisija nije objavila informacije o tome koliko je natječaja dobio kineski proizvođač i iz kojeg razloga te je ponovio svoj argument da cijena nikad nije bila jedini odlučujući kriterij, već su to bile kvaliteta i logistika. Osim toga, Connect Com je zatražio objavu rezultata analize iz uvodne izjave 502. |
| --- | --- |

(505)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da Komisija nije objavila informacije o tome koliko je natječaja dobio kineski proizvođač i iz kojeg razloga te je ponovio svoj argument da cijena nikad nije bila jedini odlučujući kriterij, već su to bile kvaliteta i logistika. Osim toga, Connect Com je zatražio objavu rezultata analize iz uvodne izjave 502.

| (506) | Komisija je u tom pogledu prikupila detaljne informacije o natječajima tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je provjerila i analizirala te podatke koji su vrlo povjerljivi i stoga se ne mogu otkriti zainteresiranim stranama izvan sažetka iz prethodnih uvodnih izjava. |
| --- | --- |

(506)

Komisija je u tom pogledu prikupila detaljne informacije o natječajima tijekom razmatranog razdoblja. Komisija je provjerila i analizirala te podatke koji su vrlo povjerljivi i stoga se ne mogu otkriti zainteresiranim stranama izvan sažetka iz prethodnih uvodnih izjava.

| (507) | Analiza natječaja upućuje na postupak ubrzane zamjene proizvoda industrije Unije kineskim proizvodima, što potvrđuju natječaji na kraju razdoblja ispitnog postupka. Ona je otkrila pad cijena i daljnje znatne gubitke obujma za industriju Unije koji su u skladu s općim prikazom štete i potvrđuju ga. |
| --- | --- |

(507)

Analiza natječaja upućuje na postupak ubrzane zamjene proizvoda industrije Unije kineskim proizvodima, što potvrđuju natječaji na kraju razdoblja ispitnog postupka. Ona je otkrila pad cijena i daljnje znatne gubitke obujma za industriju Unije koji su u skladu s općim prikazom štete i potvrđuju ga.

4.11.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (508) | Nekoliko je pokazatelja imalo pozitivan trend, primjerice proizvodnja, kapaciteti, obujam prodaje na tržištu Unije i zaposlenost. Međutim, kretanja tih pokazatelja nisu pratila povećanje potrošnje i oni su zapravo trebali jače rasti da bi industrija Unije u potpunosti mogla iskoristiti rast tržišta. Doista, unatoč povećanju obujma prodaje, industrija Unije izgubila je 10,8 postotnih bodova tržišnog udjela (sa 64,3 % na 53,5 %) na rastućem tržištu. To je povezano s pritiskom na cijene nastalim zbog kineskog izvoza, uz znatno sniženje i, u svakom slučaju, pad cijena tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(508)

Nekoliko je pokazatelja imalo pozitivan trend, primjerice proizvodnja, kapaciteti, obujam prodaje na tržištu Unije i zaposlenost. Međutim, kretanja tih pokazatelja nisu pratila povećanje potrošnje i oni su zapravo trebali jače rasti da bi industrija Unije u potpunosti mogla iskoristiti rast tržišta. Doista, unatoč povećanju obujma prodaje, industrija Unije izgubila je 10,8 postotnih bodova tržišnog udjela (sa 64,3 % na 53,5 %) na rastućem tržištu. To je povezano s pritiskom na cijene nastalim zbog kineskog izvoza, uz znatno sniženje i, u svakom slučaju, pad cijena tijekom razmatranog razdoblja.

| (509) | Prethodno navedeno dovelo je do financijske štete u obliku manje dobiti te pada ulaganja i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(509)

Prethodno navedeno dovelo je do financijske štete u obliku manje dobiti te pada ulaganja i povrata ulaganja.

| (510) | Osim toga, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 502., analiza prodaje putem natječaja upućuje na to da se tržišni udio i cijene sve brže smanjuju te da će se to nastaviti zbog iznimno agresivnog nastupa kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(510)

Osim toga, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 502., analiza prodaje putem natječaja upućuje na to da se tržišni udio i cijene sve brže smanjuju te da će se to nastaviti zbog iznimno agresivnog nastupa kineskih proizvođača izvoznika.

| (511) | U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da nekoliko ključnih pokazatelja nije pokazalo da industrija Unije trpi štetu jer su obujam proizvodnje i zaposlenost ostali stabilni, njezin se kapacitet povećao, njezine prodajne cijene ostale su stabilne uz blago smanjenje, a profitabilnost i ulaganja ostali su na visokim razinama. |
| --- | --- |

(511)

U svojim primjedbama na konačnu objavu CCCME je tvrdio da nekoliko ključnih pokazatelja nije pokazalo da industrija Unije trpi štetu jer su obujam proizvodnje i zaposlenost ostali stabilni, njezin se kapacitet povećao, njezine prodajne cijene ostale su stabilne uz blago smanjenje, a profitabilnost i ulaganja ostali su na visokim razinama.

| (512) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 508., ti se pokazatelji moraju ocijeniti u odnosu na povećanu potrošnju na rastućem tržištu i ta je analiza pokazala da industrija Unije nije mogla na odgovarajući način imati koristi od rastućeg tržišta, čime se naglašavaju stvarni negativni učinci na rast industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(512)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 508., ti se pokazatelji moraju ocijeniti u odnosu na povećanu potrošnju na rastućem tržištu i ta je analiza pokazala da industrija Unije nije mogla na odgovarajući način imati koristi od rastućeg tržišta, čime se naglašavaju stvarni negativni učinci na rast industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (513) | CCCME je tvrdio i da kriteriji tržišnog udjela sami ne mogu biti temelj nalaza o materijalnoj šteti i da su, kako se potražnja povećala, svi sudionici na tržištu ostvarili prodaju, što je znak otvorenog i konkurentnog tržišta. Nadalje, CCCME je tvrdio da buduće pogoršanje stanja industrije Unije ne može biti osnova materijalne štete jer se ovim ispitnim postupkom nije ocjenjivala prijetnja štete niti je ispunio standard dokazivanja koji se zahtijeva za takav slučaj. |
| --- | --- |

(513)

CCCME je tvrdio i da kriteriji tržišnog udjela sami ne mogu biti temelj nalaza o materijalnoj šteti i da su, kako se potražnja povećala, svi sudionici na tržištu ostvarili prodaju, što je znak otvorenog i konkurentnog tržišta. Nadalje, CCCME je tvrdio da buduće pogoršanje stanja industrije Unije ne može biti osnova materijalne štete jer se ovim ispitnim postupkom nije ocjenjivala prijetnja štete niti je ispunio standard dokazivanja koji se zahtijeva za takav slučaj.

| (514) | U tom pogledu Komisija podsjeća da se nalaz o materijalnoj šteti ne temelji samo na tržišnim udjelima, nego na svim gospodarskim pokazateljima ocijenjenima u uvodnim izjavama 426., 431., 437., 444. i 490., koji su među ostalim uključivali stvarne negativne učinke na rast, pad cijena, sniženje cijena, sniženje ciljnih cijena i smanjenje dobiti koji upućuju na materijalnu štetu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(514)

U tom pogledu Komisija podsjeća da se nalaz o materijalnoj šteti ne temelji samo na tržišnim udjelima, nego na svim gospodarskim pokazateljima ocijenjenima u uvodnim izjavama 426., 431., 437., 444. i 490., koji su među ostalim uključivali stvarne negativne učinke na rast, pad cijena, sniženje cijena, sniženje ciljnih cijena i smanjenje dobiti koji upućuju na materijalnu štetu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (515) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(515)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (516) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu i cijene sirovina. |
| --- | --- |

(516)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu i cijene sirovina.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (517) | Pogoršanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bilo je istodobno i izravno povezano s velikim prodorom na tržište Unije znatnog obujma uvoza iz Kine po znatno nižim cijenama od cijena industrije Unije te je u svakom slučaju došlo do znatnog pada cijena u prodaji u Uniji. |
| --- | --- |

(517)

Pogoršanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bilo je istodobno i izravno povezano s velikim prodorom na tržište Unije znatnog obujma uvoza iz Kine po znatno nižim cijenama od cijena industrije Unije te je u svakom slučaju došlo do znatnog pada cijena u prodaji u Uniji.

| (518) | Obujam uvoza iz Kine povećao se za 2,5 puta ili 163 % (kako je prikazano u tablici 3.), s približno 189 000 km kabela 2017. na približno 498 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o tržišnom udjelu, on se tijekom istog razdoblja povećao s 14,8 % na 28,3 %, što je gotovo dvostruko povećanje od (+91 %). U istom se razdoblju (kako je prikazano u tablici 6.) prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu povećala za samo 14 %, a njezin je tržišni udio pao sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno 10,8 postotnih bodova (ili –17 %). Prodaja na manjem ograničenom tržištu isto se tako umjereno povećala (–12 %). Dampinški uvoz povećao se i u apsolutnom i u relativnom smislu. Kako je prikazano u tablici 1., potrošnja na tržištu Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 38 %, a očito je da je taj rast uglavnom pogodovao uvozu iz Kine. |
| --- | --- |

(518)

Obujam uvoza iz Kine povećao se za 2,5 puta ili 163 % (kako je prikazano u tablici 3.), s približno 189 000 km kabela 2017. na približno 498 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o tržišnom udjelu, on se tijekom istog razdoblja povećao s 14,8 % na 28,3 %, što je gotovo dvostruko povećanje od (+91 %). U istom se razdoblju (kako je prikazano u tablici 6.) prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu povećala za samo 14 %, a njezin je tržišni udio pao sa 64,3 % na 53,5 %, odnosno 10,8 postotnih bodova (ili –17 %). Prodaja na manjem ograničenom tržištu isto se tako umjereno povećala (–12 %). Dampinški uvoz povećao se i u apsolutnom i u relativnom smislu. Kako je prikazano u tablici 1., potrošnja na tržištu Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 38 %, a očito je da je taj rast uglavnom pogodovao uvozu iz Kine.

| (519) | Cijene dampinškog uvoza znatno su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja, na primjer za 62 % prema tablici 4.a. Usporedive prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) ukupno su pale za 12 % tijekom razdoblja na temelju analize iz tablice 8.a i za 41 % s detaljnijom analizom u tablici 8.b. Razina cijena uvelike ovisi o složenosti vrsta proizvoda koje se prodaju, a usporedba po vrsti domaćih i uvezenih proizvoda iz predmetne zemlje (na temelju društava u uzorku) najtočnije je sredstvo za ispitivanje kretanja cijena. Tijekom razdoblja ispitnog postupka to pokazuje ponderirane prosječne marže sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku od 30,0 % do 33,2 %. |
| --- | --- |

(519)

Cijene dampinškog uvoza znatno su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja, na primjer za 62 % prema tablici 4.a. Usporedive prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) ukupno su pale za 12 % tijekom razdoblja na temelju analize iz tablice 8.a i za 41 % s detaljnijom analizom u tablici 8.b. Razina cijena uvelike ovisi o složenosti vrsta proizvoda koje se prodaju, a usporedba po vrsti domaćih i uvezenih proizvoda iz predmetne zemlje (na temelju društava u uzorku) najtočnije je sredstvo za ispitivanje kretanja cijena. Tijekom razdoblja ispitnog postupka to pokazuje ponderirane prosječne marže sniženja cijena za dva proizvođača izvoznika u uzorku od 30,0 % do 33,2 %.

| (520) | Takva agresivnost smanjuje tržišni udio industrije Unije od početka razmatranog razdoblja, a tijekom RIP-a kineski su proizvodi i dalje bili dostupni na tržištu po iznimno niskim cijenama (znatno ispod troška proizvodnje industrije Unije). To se, među ostalim, dogodilo i putem mehanizama opisanih u odjeljku o natječajima (uvodne izjave od 499. do 502.) i prouzročilo pad cijena, prodajne gubitke, pad tržišnog udjela i financijsku štetu u smislu smanjene profitabilnosti i slabljenja ulaganja te tako ugrozilo postojanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(520)

Takva agresivnost smanjuje tržišni udio industrije Unije od početka razmatranog razdoblja, a tijekom RIP-a kineski su proizvodi i dalje bili dostupni na tržištu po iznimno niskim cijenama (znatno ispod troška proizvodnje industrije Unije). To se, među ostalim, dogodilo i putem mehanizama opisanih u odjeljku o natječajima (uvodne izjave od 499. do 502.) i prouzročilo pad cijena, prodajne gubitke, pad tržišnog udjela i financijsku štetu u smislu smanjene profitabilnosti i slabljenja ulaganja te tako ugrozilo postojanje industrije Unije.

| (521) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 494., postojali su i dokazi da su određena planirana ulaganja i projekti širenja industrije Unije otkazani ili obustavljeni zbog povećanog uvoza iz Kine po agresivnim cijenama i posljedičnog gubitka tržišnog udjela industrije Unije. |
| --- | --- |

(521)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 494., postojali su i dokazi da su određena planirana ulaganja i projekti širenja industrije Unije otkazani ili obustavljeni zbog povećanog uvoza iz Kine po agresivnim cijenama i posljedičnog gubitka tržišnog udjela industrije Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (522) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreja | Obujam (u km kabela) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeks | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Tržišni udio (%) | 1,6  % | 3,3  % | 2,7  % | 2,6  % |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeks | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turska | Obujam (u km kabela) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeks | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Tržišni udio (%) | 2,1  % | 2,1  % | 1,4  % | 2,1  % |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeks | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norveška | Obujam (u km kabela) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeks | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Tržišni udio (%) | 1,0  % | 0,8  % | 1,4  % | 1,5  % |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeks | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u km kabela) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeks | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Tržišni udio (%) | 9,9  % | 7,4  % | 4,7  % | 6,1  % |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeks | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u km kabela) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeks | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Tržišni udio (%) | 14,5  % | 13,7  % | 10,1  % | 12,3  % |
| | Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeks | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Izvor: podaci carinskih tijela EU-a, Comext (Eurostat). |

(522)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Koreja

Obujam (u km kabela)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeks

Indeks

100

100

251

251

217

217

224

224

Tržišni udio (%)

1,6  %

3,3  %

2,7  %

2,6  %

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

796

873

1 627

1 073

Indeks

Indeks

100

100

110

110

204

204

135

135

Turska

Obujam (u km kabela)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeks

Indeks

100

100

123

123

86

86

138

138

Tržišni udio (%)

2,1  %

2,1  %

1,4  %

2,1  %

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

428

501

776

594

Indeks

Indeks

100

100

117

117

181

181

139

139

Norveška

Obujam (u km kabela)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeks

Indeks

100

100

96

96

187

187

218

218

Tržišni udio (%)

1,0  %

0,8  %

1,4  %

1,5  %

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

330

271

279

261

Indeks

Indeks

100

100

82

82

85

85

79

79

Ostale treće zemlje

Obujam (u km kabela)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeks

Indeks

100

100

91

91

62

62

85

85

Tržišni udio (%)

9,9  %

7,4  %

4,7  %

6,1  %

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeks

Indeks

100

100

106

106

150

150

75

75

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u km kabela)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeks

Indeks

100

100

113

113

90

90

117

117

Tržišni udio (%)

14,5  %

13,7  %

10,1  %

12,3  %

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 280

1 247

1 708

964

Indeks

Indeks

100

100

97

97

133

133

75

75

Izvor: podaci carinskih tijela EU-a, Comext (Eurostat).

Izvor:

| (523) | Izvoz iz Koreje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 20 000 km kabela 2017. na približno 45 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se s 1,6 % u 2017. na 2,6 % u razdoblju ispitnog postupka. Čini se da su prosječne korejske cijene znatno više od cijena industrije Unije i proizvođača izvoznika. Stoga se, s obzirom na visoke cijene i ograničen obujam, činilo da uvoz iz Koreje nije utjecao na štetu koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(523)

Izvoz iz Koreje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 20 000 km kabela 2017. na približno 45 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Tržišni udio tog uvoza povećao se s 1,6 % u 2017. na 2,6 % u razdoblju ispitnog postupka. Čini se da su prosječne korejske cijene znatno više od cijena industrije Unije i proizvođača izvoznika. Stoga se, s obzirom na visoke cijene i ograničen obujam, činilo da uvoz iz Koreje nije utjecao na štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

| (524) | Čini se da se uvoz iz Turske prodavao po niskoj cijeni, iako višoj od kineskog uvoza u razdoblju 2018.–RIP i koja se postupno povećavala. Tržišni udio turskih izvoznika u razmatranom je razdoblju bio u osnovi stabilan na malo iznad 2 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je turski uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda i stabilan tržišni udio u cijelom razdoblju, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, on nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(524)

Čini se da se uvoz iz Turske prodavao po niskoj cijeni, iako višoj od kineskog uvoza u razdoblju 2018.–RIP i koja se postupno povećavala. Tržišni udio turskih izvoznika u razmatranom je razdoblju bio u osnovi stabilan na malo iznad 2 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je turski uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda i stabilan tržišni udio u cijelom razdoblju, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, on nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (525) | Konačno, i uvoz iz Norveške se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Norveške cijene, koje su već bile niske 2017., nastavile su padati u razmatranom razdoblju (–21 % od 2017. do RIP-a), na razinu koja je znatno ispod razine cijena industrije Unije i kineskih izvoznika. Tržišni udio norveških izvoznika povećao se u istom razdoblju s 1 % na 1,5 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je norveški uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(525)

Konačno, i uvoz iz Norveške se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Norveške cijene, koje su već bile niske 2017., nastavile su padati u razmatranom razdoblju (–21 % od 2017. do RIP-a), na razinu koja je znatno ispod razine cijena industrije Unije i kineskih izvoznika. Tržišni udio norveških izvoznika povećao se u istom razdoblju s 1 % na 1,5 %. Ti se trendovi temelje na statističkim podacima koji obuhvaćaju mnoge vrste proizvoda pa, s obzirom na ukupan ograničeni obujam, Komisija nije mogla precizno procijeniti utjecaj tog uvoza na stanje industrije Unije. Iako se ne može isključiti da je norveški uvoz mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, s obzirom na njegov relativni obujam u odnosu na uvoz predmetnog proizvoda, Komisija je zaključila da, čak i ako je taj uvoz imao ograničen utjecaj na stanje industrije, nije oslabio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog kineskog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (526) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja blago se smanjio u razmatranom razdoblju u apsolutnom smislu, ali je pritom izgubio znatan tržišni udio. Prosječne cijene bile su visoke i zato nema naznaka da su prouzročile materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(526)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja blago se smanjio u razmatranom razdoblju u apsolutnom smislu, ali je pritom izgubio znatan tržišni udio. Prosječne cijene bile su visoke i zato nema naznaka da su prouzročile materijalnu štetu industriji Unije.

| (527) | U svojim primjedbama na konačnu objavu kineska vlada tvrdila je da Komisija nije utvrdila da je uvoz predmetnog proizvoda iz Kine utjecao na industriju Unije te je posebno tvrdila da je povećanje zaliha i smanjenje stope iskorištenosti kapaciteta rezultat nerazumnog proširenja kapaciteta industrije Unije koje je dovelo do viška kapaciteta. Osim toga, CCCME je tvrdio da uopće ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Konkretno, CCCME je tvrdio da se u kontekstu najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine od 2017. do 2018. profitabilnost industrije Unije povećala. CCCME i kineska vlada tvrdili su i da su tijekom razdoblja od 2018. do 2019., kada se kineski uvoz povećao, a cijene se smanjile, proizvođači iz Unije povećali svoje prodajne cijene i pritom nisu izgubili tržišni udio. |
| --- | --- |

(527)

U svojim primjedbama na konačnu objavu kineska vlada tvrdila je da Komisija nije utvrdila da je uvoz predmetnog proizvoda iz Kine utjecao na industriju Unije te je posebno tvrdila da je povećanje zaliha i smanjenje stope iskorištenosti kapaciteta rezultat nerazumnog proširenja kapaciteta industrije Unije koje je dovelo do viška kapaciteta. Osim toga, CCCME je tvrdio da uopće ne postoji veza između uvoza iz Kine i kretanja u industriji Unije. Konkretno, CCCME je tvrdio da se u kontekstu najvećeg povećanja obujma uvoza iz Kine od 2017. do 2018. profitabilnost industrije Unije povećala. CCCME i kineska vlada tvrdili su i da su tijekom razdoblja od 2018. do 2019., kada se kineski uvoz povećao, a cijene se smanjile, proizvođači iz Unije povećali svoje prodajne cijene i pritom nisu izgubili tržišni udio.

| (528) | U tom pogledu Komisija je podsjetila da se velika većina tržišta temelji na dugoročnim ugovorima o opskrbi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 497. do 507. Nadalje, profitabilnost industrije Unije bila je niža od ciljne dobiti tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što pokazuje da je tijekom tog razdoblja postojala šteta. Stoga je Komisija smatrala da prethodno navedeni argumenti CCCME-a i kineske vlade ne upućuju na nepostojanje uzročno-posljedične veze između dampinga i štete. Naime, samo se potvrđuje da je došlo do određenog kašnjenja između povećanja uvoza predmetnog proizvoda iz Kine i trenutka u kojem je šteta nastala i mogla se utvrditi na temelju relevantnih kretanja. |
| --- | --- |

(528)

U tom pogledu Komisija je podsjetila da se velika većina tržišta temelji na dugoročnim ugovorima o opskrbi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 497. do 507. Nadalje, profitabilnost industrije Unije bila je niža od ciljne dobiti tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što pokazuje da je tijekom tog razdoblja postojala šteta. Stoga je Komisija smatrala da prethodno navedeni argumenti CCCME-a i kineske vlade ne upućuju na nepostojanje uzročno-posljedične veze između dampinga i štete. Naime, samo se potvrđuje da je došlo do određenog kašnjenja između povećanja uvoza predmetnog proizvoda iz Kine i trenutka u kojem je šteta nastala i mogla se utvrditi na temelju relevantnih kretanja.

| (529) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Eku Kabel tvrdio je da se obujam uvoza KOV-ova smanjio od 2018. do 2019. i da bi se moglo zabilježiti daljnje smanjenje za 2020. te da zbog tog smanjenja uvoza ne bi trebalo uvesti pristojbe. |
| --- | --- |

(529)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Eku Kabel tvrdio je da se obujam uvoza KOV-ova smanjio od 2018. do 2019. i da bi se moglo zabilježiti daljnje smanjenje za 2020. te da zbog tog smanjenja uvoza ne bi trebalo uvesti pristojbe.

| (530) | Ispitnim postupkom otkriveno je stalno povećanje obujma uvoza KOV-ova iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ako se okolnosti promijene, mjere se mogu revidirati u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(530)

Ispitnim postupkom otkriveno je stalno povećanje obujma uvoza KOV-ova iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ako se okolnosti promijene, mjere se mogu revidirati u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe.

| (531) | S obzirom na prethodno navedeno, uvoz iz zemalja osim Kine nije mogao uzrokovati uočeno pogoršanje rezultata industrije Unije i ni u kojem slučaju ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između tog pogoršanja i prodora kineskog uvoza. |
| --- | --- |

(531)

S obzirom na prethodno navedeno, uvoz iz zemalja osim Kine nije mogao uzrokovati uočeno pogoršanje rezultata industrije Unije i ni u kojem slučaju ne slabi uzročno-posljedičnu vezu između tog pogoršanja i prodora kineskog uvoza.

5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

| (532) | Obujam izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u km kabela) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeks | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Prosječna cijena (EUR/km kabela) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeks | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Izvor: industrija Unije. |

(532)

Obujam izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (u km kabela)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeks

Indeks

100

100

116

116

111

111

127

127

Prosječna cijena (EUR/km kabela)

1 329

1 111

1 282

949

Indeks

Indeks

100

100

84

84

96

96

71

71

Izvor: industrija Unije.

Izvor:

| (533) | Izvoz industrije Unije povećao se za 27 % u razmatranom razdoblju, s približno 85 000 km kabela u 2017. na približno 108 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(533)

Izvoz industrije Unije povećao se za 27 % u razmatranom razdoblju, s približno 85 000 km kabela u 2017. na približno 108 000 km kabela u razdoblju ispitnog postupka.

| (534) | Prosječna cijena izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 29 % u razmatranom razdoblju, s 1 329 EUR/km kabela u 2017. na 949 EUR/km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Razine cijena bile su iznad onih u Uniji. |
| --- | --- |

(534)

Prosječna cijena izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 29 % u razmatranom razdoblju, s 1 329 EUR/km kabela u 2017. na 949 EUR/km kabela u razdoblju ispitnog postupka. Razine cijena bile su iznad onih u Uniji.

| (535) | U kontekstu povećanja izvoza i relativno visokih razina cijena, jasno je da taj izvoz ne bi prouzročio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(535)

U kontekstu povećanja izvoza i relativno visokih razina cijena, jasno je da taj izvoz ne bi prouzročio štetu industriji Unije.

5.2.3.   Ograničeni obujam

Ograničeni obujam

| (536) | Kako je prikazano u tablici 5., u razmatranom razdoblju ograničena upotreba industrije Unija smanjila se za 12 %. |
| --- | --- |

(536)

Kako je prikazano u tablici 5., u razmatranom razdoblju ograničena upotreba industrije Unija smanjila se za 12 %.

| (537) | Imajući na umu ograničenu veličinu tržišta (procijenjenu na manje od 5 % proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a), Komisija je utvrdila da blago smanjenje ograničene upotrebe nije uzrokovalo materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(537)

Imajući na umu ograničenu veličinu tržišta (procijenjenu na manje od 5 % proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a), Komisija je utvrdila da blago smanjenje ograničene upotrebe nije uzrokovalo materijalnu štetu industriji Unije.

5.2.4.   Cijena sirovina

Cijena sirovina

| (538) | Glavna sirovina koju upotrebljava industrija Unije su optička vlakna koja se proizvode u Uniji ili uvoze. Nekoliko uvoznika tvrdilo je da proizvođači iz Unije u uzorku kupuju optička vlakna od svojih povezanih društava izvan Unije po transfernim cijenama koje ne odgovaraju tržišnoj cijeni te sirovine. Zapravo, uvoznici su sumnjali da je ta transferna cijena previsoka i da je stoga dovela do niže stope dobiti za proizvođače iz EU-a u uzorku. |
| --- | --- |

(538)

Glavna sirovina koju upotrebljava industrija Unije su optička vlakna koja se proizvode u Uniji ili uvoze. Nekoliko uvoznika tvrdilo je da proizvođači iz Unije u uzorku kupuju optička vlakna od svojih povezanih društava izvan Unije po transfernim cijenama koje ne odgovaraju tržišnoj cijeni te sirovine. Zapravo, uvoznici su sumnjali da je ta transferna cijena previsoka i da je stoga dovela do niže stope dobiti za proizvođače iz EU-a u uzorku.

| (539) | Konkretno, Connect Com i Cable 77 izrazili su zabrinutost zbog internih transfernih cijena za transakcije među društvima unutar grupa Prysmian i Corning. |
| --- | --- |

(539)

Konkretno, Connect Com i Cable 77 izrazili su zabrinutost zbog internih transfernih cijena za transakcije među društvima unutar grupa Prysmian i Corning.

| (540) | Kako bi ispitala tu tvrdnju, Komisija je od proizvođača iz EU-a u uzorku zatražila dodatne informacije o kupnji optičkih vlakana za proizvodnju kabela od optičkih vlakana tijekom RIP-a. Komisija je zatražila i informacije o optičkim vlaknima koje proizvode povezana društva proizvođača iz EU-a u uzorku i o prodaji tih vlakana (obujam i količina) povezanim i nepovezanim kupcima unutar i izvan EU-a. Usporedbom prodaje istih vrsta vlakana povezanim i nepovezanim stranama Komisija je mogla utvrditi da su cijene bile podjednake i da je stoga prodaja vlakana povezanim društvima obavljena po tržišnim uvjetima. Podaci o toj aktivnosti specifični su za trgovačko društvo i povjerljivi pa se ne mogu objaviti. |
| --- | --- |

(540)

Kako bi ispitala tu tvrdnju, Komisija je od proizvođača iz EU-a u uzorku zatražila dodatne informacije o kupnji optičkih vlakana za proizvodnju kabela od optičkih vlakana tijekom RIP-a. Komisija je zatražila i informacije o optičkim vlaknima koje proizvode povezana društva proizvođača iz EU-a u uzorku i o prodaji tih vlakana (obujam i količina) povezanim i nepovezanim kupcima unutar i izvan EU-a. Usporedbom prodaje istih vrsta vlakana povezanim i nepovezanim stranama Komisija je mogla utvrditi da su cijene bile podjednake i da je stoga prodaja vlakana povezanim društvima obavljena po tržišnim uvjetima. Podaci o toj aktivnosti specifični su za trgovačko društvo i povjerljivi pa se ne mogu objaviti.

| (541) | Komisija je stoga zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije nastala zbog utjecaja transfernih cijena na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(541)

Komisija je stoga zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije nastala zbog utjecaja transfernih cijena na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (542) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Nikojim drugim čimbenicima nisu se mogla objasniti negativna kretanja industrije Unije u smislu gubitka tržišnog udjela, pada cijena i niske profitabilnosti, smanjenja ulaganja i povrata ulaganja. |
| --- | --- |

(542)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Nikojim drugim čimbenicima nisu se mogla objasniti negativna kretanja industrije Unije u smislu gubitka tržišnog udjela, pada cijena i niske profitabilnosti, smanjenja ulaganja i povrata ulaganja.

| (543) | Zbog negativnog utjecaja dampinškog uvoza na profitabilnost i stalnog pritiska na cijene industrija Unije nije mogla ulagati u dugoročni opstanak industrije, što je bilo nužno. To potkrepljuju silazni trend opisan u uvodnoj izjavi 486. i otkazivanje planiranih ulaganja o kojem se raspravljalo u uvodnoj izjavi 494. |
| --- | --- |

(543)

Zbog negativnog utjecaja dampinškog uvoza na profitabilnost i stalnog pritiska na cijene industrija Unije nije mogla ulagati u dugoročni opstanak industrije, što je bilo nužno. To potkrepljuju silazni trend opisan u uvodnoj izjavi 486. i otkazivanje planiranih ulaganja o kojem se raspravljalo u uvodnoj izjavi 494.

| (544) | Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinškim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Ostali poznati čimbenici, pojedinačno ili zajedno, nisu mogli umanjiti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. |
| --- | --- |

(544)

Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinškim uvozom iz predmetne zemlje prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Ostali poznati čimbenici, pojedinačno ili zajedno, nisu mogli umanjiti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete.

6.   RAZINA MJERA

RAZINA MJERA

| (545) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom industriji Unije. |
| --- | --- |

(545)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom industriji Unije.

| (546) | Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila bude li industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”). |
| --- | --- |

(546)

Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila bude li industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”).

| (547) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike:






  — | razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz zemlje koja je predmet ispitnog postupka, |
| --- | --- | --- |

(547)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike:

—

razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz zemlje koja je predmet ispitnog postupka,

| — | razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje svih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija, i |
| --- | --- |

—

razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje svih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija, i

| — | razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

—

razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %.

| (548) | Podnositelji pritužbe tvrdili su da je u toj industriji potrebna ciljna dobit od najmanje 15 % jer je ona posebno kapitalno intenzivna i zahtijeva vrlo visoke razine ulaganja, osobito s obzirom na predstojeće korjenite promjene zbog 5G tehnologije. |
| --- | --- |

(548)

Podnositelji pritužbe tvrdili su da je u toj industriji potrebna ciljna dobit od najmanje 15 % jer je ona posebno kapitalno intenzivna i zahtijeva vrlo visoke razine ulaganja, osobito s obzirom na predstojeće korjenite promjene zbog 5G tehnologije.

| (549) | Komisija je ispitala tu tvrdnju zajedno s dostavljenim primjedbama i podacima iz dokumentacije predmeta relevantnima za zahtjeve iz članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe kako bi utvrdila ciljnu dobit. |
| --- | --- |

(549)

Komisija je ispitala tu tvrdnju zajedno s dostavljenim primjedbama i podacima iz dokumentacije predmeta relevantnima za zahtjeve iz članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe kako bi utvrdila ciljnu dobit.

| (550) | CCCME je tvrdio da je ciljna dobit od 15 % utvrđena u pritužbi prilično pretjerana. Podnositelj pritužbe odgovorio je da je ta ciljna dobit dovoljna samo za pokrivanje troškova razvoja i provedbe Unijina programa digitalizacije i prelaska na 5G mrežu. CCCME je odgovorio da se budućim mogućnostima ulaganja ne može opravdati pribjegavanje nerealno visokoj profitnoj marži i da se industrija Unije od 2016. prilagođavala 4G tehnologiji s nižim profitnim maržama. |
| --- | --- |

(550)

CCCME je tvrdio da je ciljna dobit od 15 % utvrđena u pritužbi prilično pretjerana. Podnositelj pritužbe odgovorio je da je ta ciljna dobit dovoljna samo za pokrivanje troškova razvoja i provedbe Unijina programa digitalizacije i prelaska na 5G mrežu. CCCME je odgovorio da se budućim mogućnostima ulaganja ne može opravdati pribjegavanje nerealno visokoj profitnoj marži i da se industrija Unije od 2016. prilagođavala 4G tehnologiji s nižim profitnim maržama.

| (551) | Ispitni postupak pokazuje da su se cijene industrije Unije smanjile tijekom razmatranog razdoblja zbog dampinškog uvoza. Stoga se dobit tijekom tog razdoblja nije smatrala prikladnom osnovom za utvrđivanje ciljne dobiti. Komisija je stoga ispitala profitabilnost industrije Unije na temelju dobiti ostvarene prije razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(551)

Ispitni postupak pokazuje da su se cijene industrije Unije smanjile tijekom razmatranog razdoblja zbog dampinškog uvoza. Stoga se dobit tijekom tog razdoblja nije smatrala prikladnom osnovom za utvrđivanje ciljne dobiti. Komisija je stoga ispitala profitabilnost industrije Unije na temelju dobiti ostvarene prije razmatranog razdoblja.

| (552) | Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su 2015. i 2016. održavati stalnu dobit od 12,6 % odnosno 12,4 %. Te godine su razdoblje neposredno prije razmatranog razdoblja i naglog povećanja znatnog obujma štetnog uvoza iz Kine 2017. Stoga se 2016. smatralo najreprezentativnijom godinom za profitabilnost u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja u toj industriji. Na temelju toga Komisija je smatrala da bi ciljna dobit od 12,4 %, odražavala razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje i razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(552)

Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su 2015. i 2016. održavati stalnu dobit od 12,6 % odnosno 12,4 %. Te godine su razdoblje neposredno prije razmatranog razdoblja i naglog povećanja znatnog obujma štetnog uvoza iz Kine 2017. Stoga se 2016. smatralo najreprezentativnijom godinom za profitabilnost u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja u toj industriji. Na temelju toga Komisija je smatrala da bi ciljna dobit od 12,4 %, odražavala razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje i razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

| (553) | U svojim primjedbama na konačnu objavu kineska vlada tvrdila je da je Komisija upotrijebila pretjerano visoku ciljnu stopu dobiti. Nadalje, CCCME je osporavao i upotrebu profitne marže od 12,4 % tvrdeći da je kineski uvoz bio sličan 2016. i 2017. te da je dobit u pritužbi za 2016. iznosila od 5 do 10 %. Stoga je CCCME smatrao da bi bilo primjerenije upotrijebiti 2017. kao osnovnu godinu za ciljnu dobit. |
| --- | --- |

(553)

U svojim primjedbama na konačnu objavu kineska vlada tvrdila je da je Komisija upotrijebila pretjerano visoku ciljnu stopu dobiti. Nadalje, CCCME je osporavao i upotrebu profitne marže od 12,4 % tvrdeći da je kineski uvoz bio sličan 2016. i 2017. te da je dobit u pritužbi za 2016. iznosila od 5 do 10 %. Stoga je CCCME smatrao da bi bilo primjerenije upotrijebiti 2017. kao osnovnu godinu za ciljnu dobit.

| (554) | CCCME upućuje na to da je od 2016. do 2017. zabilježeno povećanje od više od 40 %, što ukazuje na to da razine uvoza u te dvije godine očito nisu slične. S obzirom na to znatno povećanje izvoza iz Kine i njegov jednako značajan obujam 2017., dampinški uvoz utjecao je na uvjete tržišnog natjecanja – što isključuje upotrebu te godine kao referentnog razdoblja za profitabilnost. Ispitnim postupkom potvrđeno je 12,4 % profitne marže industrije Unije u uzorku 2016. na temelju odgovora takvih stranaka na upitnik, kako ih je provjerila Komisija. Stoga su tvrdnje CCCME-a i kineske vlade u tom pogledu odbačene. |
| --- | --- |

(554)

CCCME upućuje na to da je od 2016. do 2017. zabilježeno povećanje od više od 40 %, što ukazuje na to da razine uvoza u te dvije godine očito nisu slične. S obzirom na to znatno povećanje izvoza iz Kine i njegov jednako značajan obujam 2017., dampinški uvoz utjecao je na uvjete tržišnog natjecanja – što isključuje upotrebu te godine kao referentnog razdoblja za profitabilnost. Ispitnim postupkom potvrđeno je 12,4 % profitne marže industrije Unije u uzorku 2016. na temelju odgovora takvih stranaka na upitnik, kako ih je provjerila Komisija. Stoga su tvrdnje CCCME-a i kineske vlade u tom pogledu odbačene.

| (555) | Kineska vlada nadalje je tvrdila da razina uklanjanja štete nije u skladu sa stanjem industrije. |
| --- | --- |

(555)

Kineska vlada nadalje je tvrdila da razina uklanjanja štete nije u skladu sa stanjem industrije.

| (556) | Ta tvrdnja nije potkrijepljena i stoga se ne može prihvatiti iz formalnih razloga. U svakom slučaju, ta razina izravno proizlazi iz analize informacija dobivenih od stranaka kako je prethodno objašnjeno, te je stoga u potpunosti dosljedna. |
| --- | --- |

(556)

Ta tvrdnja nije potkrijepljena i stoga se ne može prihvatiti iz formalnih razloga. U svakom slučaju, ta razina izravno proizlazi iz analize informacija dobivenih od stranaka kako je prethodno objašnjeno, te je stoga u potpunosti dosljedna.

| (557) | Čini se i da je ta razina ciljne dobiti primjerena i u usporedbi s dobiti koja industriji treba da bi održala razinu ulaganja potrebnu za osiguravanje dugoročne održivosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 489. |
| --- | --- |

(557)

Čini se i da je ta razina ciljne dobiti primjerena i u usporedbi s dobiti koja industriji treba da bi održala razinu ulaganja potrebnu za osiguravanje dugoročne održivosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 489.

| (558) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a. Industrija Unije nije prijavila takve buduće troškove. |
| --- | --- |

(558)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a. Industrija Unije nije prijavila takve buduće troškove.

| (559) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije. |
| --- | --- |

(559)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije.

| (560) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(560)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (561) | U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT tvrdila je da pri utvrđivanju sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena ne bi trebalo oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit njezinih povezanih uvoznika u Uniji. U tom pogledu uputila je na presude Suda u predmetima Jindal i Hansol (predmet T-301/16, Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije i predmet T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd protiv Europske komisije). To bi posebno trebao biti slučaj ako prodajne cijene industrije Unije uključuju ne samo izravnu prodaju proizvodnih subjekata, nego i prodaju preko povezanih prodajnih subjekata. Nadalje, grupa ZTT, također se pozivajući na predmet Jindal, tvrdila je da pri utvrđivanju sniženja cijena Komisija mora osigurati da se usporedba između izvoznih cijena i prodajnih cijena industrije Unije provodi na istoj razini trgovine. Nadalje, navedeno je da čak i ako je ciljna cijena za izračun razine uklanjanja štete izračunana na temelju troška proizvodnje uvećanog za ciljnu dobit, nije bilo jasno uključuje li trošak i troškove prodaje, opće i administrativne troškove ili dobit povezanih trgovačkih subjekata industrije Unije. Tvrdilo se da, s obzirom na to da su troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit oduzeti od izvozne cijene grupe ZTT, slično tome treba oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit trgovačkih subjekata proizvođača KOV-ova iz Unije. |
| --- | --- |

(561)

U svojim primjedbama na konačnu objavu grupa FTT tvrdila je da pri utvrđivanju sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena ne bi trebalo oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit njezinih povezanih uvoznika u Uniji. U tom pogledu uputila je na presude Suda u predmetima Jindal i Hansol (predmet T-301/16, Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije i predmet T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd protiv Europske komisije). To bi posebno trebao biti slučaj ako prodajne cijene industrije Unije uključuju ne samo izravnu prodaju proizvodnih subjekata, nego i prodaju preko povezanih prodajnih subjekata. Nadalje, grupa ZTT, također se pozivajući na predmet Jindal, tvrdila je da pri utvrđivanju sniženja cijena Komisija mora osigurati da se usporedba između izvoznih cijena i prodajnih cijena industrije Unije provodi na istoj razini trgovine. Nadalje, navedeno je da čak i ako je ciljna cijena za izračun razine uklanjanja štete izračunana na temelju troška proizvodnje uvećanog za ciljnu dobit, nije bilo jasno uključuje li trošak i troškove prodaje, opće i administrativne troškove ili dobit povezanih trgovačkih subjekata industrije Unije. Tvrdilo se da, s obzirom na to da su troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit oduzeti od izvozne cijene grupe ZTT, slično tome treba oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit trgovačkih subjekata proizvođača KOV-ova iz Unije.

presude Suda u predmetima Jindal i Hansol (predmet T-301/16, Jindal Saw Ltd i Jindal Saw Italia SpA protiv Europske komisije i predmet T-383/17, Hansol Paper Co. Ltd protiv Europske komisije)

Jindal

| (562) | Kada je riječ o elementima koji se uzimaju u obzir pri izračunu sniženja cijena (posebno izvozne cijene), Komisija mora utvrditi prvu točku na kojoj dolazi (ili može doći) do natjecanja s proizvođačima iz Unije na tržištu Unije. Ta je točka zapravo kupovna cijena prvog nepovezanog uvoznika jer to društvo u načelu može odabrati da izvor robe bude industrija Unije ili dobavljač izvan Europe. U ovom slučaju uvozna cijena za neke od izvoznih prodaja ne može se razmotriti po tržišnoj vrijednosti jer su proizvođač izvoznik i uvoznik povezani. Stoga se pouzdana uvozna cijena po tržišnim uvjetima mora izračunati na temelju preprodajne cijene povezanog uvoznika prvom neovisnom kupcu kao početne točke. Za provedbu tog izračuna primjenjuju se pravila o izračunu izvozne cijene iz članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, a ta se pravila analogijom primjenjuju i za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe utvrđivanja dampinga. Primjenom članka 2. stavka 9. osnovne uredbe analogijom omogućuje se utvrđivanje cijene koja je u potpunosti usporediva s cijenom koja se upotrebljava pri ispitivanju prodaje nepovezanim kupcima, a usporediva je i s prodajnom cijenom industrije Unije. Stoga je radi pravedne usporedbe opravdano od preprodajne cijene koju povezani uvoznik naplaćuje nepovezanim kupcima oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kako bi se dobila pouzdana cijena. |
| --- | --- |

(562)

Kada je riječ o elementima koji se uzimaju u obzir pri izračunu sniženja cijena (posebno izvozne cijene), Komisija mora utvrditi prvu točku na kojoj dolazi (ili može doći) do natjecanja s proizvođačima iz Unije na tržištu Unije. Ta je točka zapravo kupovna cijena prvog nepovezanog uvoznika jer to društvo u načelu može odabrati da izvor robe bude industrija Unije ili dobavljač izvan Europe. U ovom slučaju uvozna cijena za neke od izvoznih prodaja ne može se razmotriti po tržišnoj vrijednosti jer su proizvođač izvoznik i uvoznik povezani. Stoga se pouzdana uvozna cijena po tržišnim uvjetima mora izračunati na temelju preprodajne cijene povezanog uvoznika prvom neovisnom kupcu kao početne točke. Za provedbu tog izračuna primjenjuju se pravila o izračunu izvozne cijene iz članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, a ta se pravila analogijom primjenjuju i za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe utvrđivanja dampinga. Primjenom članka 2. stavka 9. osnovne uredbe analogijom omogućuje se utvrđivanje cijene koja je u potpunosti usporediva s cijenom koja se upotrebljava pri ispitivanju prodaje nepovezanim kupcima, a usporediva je i s prodajnom cijenom industrije Unije. Stoga je radi pravedne usporedbe opravdano od preprodajne cijene koju povezani uvoznik naplaćuje nepovezanim kupcima oduzeti troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kako bi se dobila pouzdana cijena.

| (563) | Takvo oduzimanje mora se primijeniti i na izračun sniženja ciljnih cijena (149). Ciljna cijena industrije Unije temelji se na njezinu trošku proizvodnje uvećanom za ciljnu dobit, ne uzimajući u obzir prodaje li se u Uniji povezanim ili nepovezanim kupcima, što po definiciji ne uključuje troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit povezanih uvoznika u Uniji te se stoga mora usporediti s cijenom izvoza CIF (pri isporuci). |
| --- | --- |

(563)

Takvo oduzimanje mora se primijeniti i na izračun sniženja ciljnih cijena (149). Ciljna cijena industrije Unije temelji se na njezinu trošku proizvodnje uvećanom za ciljnu dobit, ne uzimajući u obzir prodaje li se u Uniji povezanim ili nepovezanim kupcima, što po definiciji ne uključuje troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit povezanih uvoznika u Uniji te se stoga mora usporediti s cijenom izvoza CIF (pri isporuci).

149

| (564) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 508., pad cijena na tržištu Unije jasno je utvrđen. Nadalje, samo oko 30 % ukupne izvozne prodaje kineskih izvoznika u uzorku ostvareno je preko povezanih uvoznika u Uniji te je stoga za sav uvoz primjerena usporedba na temelju cijene pri isporuci na granici EU-a. Naposljetku, treba napomenuti da nalaz o sniženju cijena ne bi bio upitan čak i ako bi se izračuni prilagodili za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit trgovaca u Uniji. |
| --- | --- |

(564)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 508., pad cijena na tržištu Unije jasno je utvrđen. Nadalje, samo oko 30 % ukupne izvozne prodaje kineskih izvoznika u uzorku ostvareno je preko povezanih uvoznika u Uniji te je stoga za sav uvoz primjerena usporedba na temelju cijene pri isporuci na granici EU-a. Naposljetku, treba napomenuti da nalaz o sniženju cijena ne bi bio upitan čak i ako bi se izračuni prilagodili za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit trgovaca u Uniji.

| (565) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i za „sva ostala društva” utvrđuje se na isti način kao dampinška marža za ta društva. Utvrđene su sljedeće marže štete, što pokazuje da su bile više od dampinških marži te bi stoga razina mjera trebala odgovarati dampinškim maržama:







  Društvo | Dampinška marža | Razina uklanjanja štete |
| --- | --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(565)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i za „sva ostala društva” utvrđuje se na isti način kao dampinška marža za ta društva. Utvrđene su sljedeće marže štete, što pokazuje da su bile više od dampinških marži te bi stoga razina mjera trebala odgovarati dampinškim maržama:

Društvo

Dampinška marža

Razina uklanjanja štete

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

61,3  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

42,0  %

Ostala društva koja surađuju

31,2  %

52,7  %

Sva ostala društva

44,0  %

61,3  %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (566) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, korisnika i drugih relevantnih gospodarskih subjekata. |
| --- | --- |

(566)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, korisnika i drugih relevantnih gospodarskih subjekata.

| (567) | Podneseno je nekoliko primjedaba u vezi s interesom Unije. Konkretno, kineska vlada tvrdila je da se uvozom iz Kine zapravo promiče razvoj tehnologije u industriji i potiče tržišno natjecanje na tržištu Unije. Prema tvrdnjama kineske vlade, ako bude prekomjerno zaštićena, industrija kabela od optičkih vlakana u Uniji izgubit će položaj u odnosu na treće zemlje, stoga Uniji nije u interesu provesti antidampinški ispitni postupak u tom sektoru, koji bi mogao naštetiti bilateralnoj suradnji Kine i Unije u području digitalizacije. |
| --- | --- |

(567)

Podneseno je nekoliko primjedaba u vezi s interesom Unije. Konkretno, kineska vlada tvrdila je da se uvozom iz Kine zapravo promiče razvoj tehnologije u industriji i potiče tržišno natjecanje na tržištu Unije. Prema tvrdnjama kineske vlade, ako bude prekomjerno zaštićena, industrija kabela od optičkih vlakana u Uniji izgubit će položaj u odnosu na treće zemlje, stoga Uniji nije u interesu provesti antidampinški ispitni postupak u tom sektoru, koji bi mogao naštetiti bilateralnoj suradnji Kine i Unije u području digitalizacije.

| (568) | Connect Com tvrdio je i da bi antidampinške mjere bile štetne za industriju jer uvoznici iz Kine više ne bi mogli podnositi privlačne ponude u natječajima. Zbog toga bi se povećala razina cijena u natječajnim postupcima, a to bi se negativno odrazilo na javne proračune. |
| --- | --- |

(568)

Connect Com tvrdio je i da bi antidampinške mjere bile štetne za industriju jer uvoznici iz Kine više ne bi mogli podnositi privlačne ponude u natječajima. Zbog toga bi se povećala razina cijena u natječajnim postupcima, a to bi se negativno odrazilo na javne proračune.

| (569) | CCCME je napomenuo da bi planu digitalizacije EU-a i prelasku na 5G mrežu najviše pogodovao prestanak ograničavanja opskrbe visokokvalitetnim kabelima od optičkih vlakana iz Kine. |
| --- | --- |

(569)

CCCME je napomenuo da bi planu digitalizacije EU-a i prelasku na 5G mrežu najviše pogodovao prestanak ograničavanja opskrbe visokokvalitetnim kabelima od optičkih vlakana iz Kine.

| (570) | Cable 77 je pak istaknuo da bi uvođenje antidampinških pristojbi na kabele od optičkih vlakana utjecalo i na druge industrije te da bi, budu li uvedene pristojbe na kabele, trebalo uvesti i pristojbe na vlakna jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju i vlakna proizvedena izvan Unije. |
| --- | --- |

(570)

Cable 77 je pak istaknuo da bi uvođenje antidampinških pristojbi na kabele od optičkih vlakana utjecalo i na druge industrije te da bi, budu li uvedene pristojbe na kabele, trebalo uvesti i pristojbe na vlakna jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju i vlakna proizvedena izvan Unije.

| (571) | Međutim, kako je detaljno opisano u sljedećim uvodnim izjavama, Komisija nije utvrdila uvjerljive razloge na temelju kojih bi zaključila da uvođenje mjera na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(571)

Međutim, kako je detaljno opisano u sljedećim uvodnim izjavama, Komisija nije utvrdila uvjerljive razloge na temelju kojih bi zaključila da uvođenje mjera na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Kine nije u interesu Unije.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (572) | U Uniji postoji 29 društava koja proizvode KOV-ove i zapošljavaju oko 4700 radnika. Proizvođači postoje na cijelom području Unije. |
| --- | --- |

(572)

U Uniji postoji 29 društava koja proizvode KOV-ove i zapošljavaju oko 4700 radnika. Proizvođači postoje na cijelom području Unije.

| (573) | Uvođenje mjera omogućilo bi industriji Unije da zadrži konkurentan položaj na tržištu i povrati izgubljeni tržišni udio te istodobno podigne profitabilnost prema održivim razinama. |
| --- | --- |

(573)

Uvođenje mjera omogućilo bi industriji Unije da zadrži konkurentan položaj na tržištu i povrati izgubljeni tržišni udio te istodobno podigne profitabilnost prema održivim razinama.

| (574) | Izostanak mjera vjerojatno će imati znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu dodatnog pada cijena i manjeg obujma prodaje i proizvodnje, uz daljnje pogoršanje financijskog stanja u smislu profitabilnosti i ulaganja, što bi ugrozilo njezinu budućnost. |
| --- | --- |

(574)

Izostanak mjera vjerojatno će imati znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu dodatnog pada cijena i manjeg obujma prodaje i proizvodnje, uz daljnje pogoršanje financijskog stanja u smislu profitabilnosti i ulaganja, što bi ugrozilo njezinu budućnost.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (575) | Suradnja uvoznog sektora bila je razmjerno slaba. Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je obrazac za odabir uzorka u roku. Od tih pet uvoznika, četiri su dostavila odgovore na upitnik. Novi uvoznik javio se nakon pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka u vezi s kabelima od optičkih vlakana iz Kine i zatražio suradnju i u ovom ispitnom postupku. Komisija je tom uvozniku odobrila status zainteresirane strane za ovaj ispitni postupak od dana kad se javio te da razmotri podatke dostavljene za ovaj ispitni postupak ne dovodeći u pitanje postupovne korake koji su već poduzeti. |
| --- | --- |

(575)

Suradnja uvoznog sektora bila je razmjerno slaba. Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je obrazac za odabir uzorka u roku. Od tih pet uvoznika, četiri su dostavila odgovore na upitnik. Novi uvoznik javio se nakon pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka u vezi s kabelima od optičkih vlakana iz Kine i zatražio suradnju i u ovom ispitnom postupku. Komisija je tom uvozniku odobrila status zainteresirane strane za ovaj ispitni postupak od dana kad se javio te da razmotri podatke dostavljene za ovaj ispitni postupak ne dovodeći u pitanje postupovne korake koji su već poduzeti.

| (576) | Tih pet uvoznika koji surađuju čine oko 12 % kineskog uvoza. Dva su uvoznika dala potpune podatke u odgovorima na upitnik, dok ostala tri nisu mogla dati točne podatke o dobiti za proizvod iz ispitnog postupka za RIP. Svi uvoznici koji surađuju usprotivili su se mjerama. |
| --- | --- |

(576)

Tih pet uvoznika koji surađuju čine oko 12 % kineskog uvoza. Dva su uvoznika dala potpune podatke u odgovorima na upitnik, dok ostala tri nisu mogla dati točne podatke o dobiti za proizvod iz ispitnog postupka za RIP. Svi uvoznici koji surađuju usprotivili su se mjerama.

| (577) | Uvoznici koji surađuju nalaze se u četiri različite države članice i u njima uglavnom djeluju. Iz Kine uvoze 70–90 % potrebnih KOV-ova, a preostali dio nabavljaju od proizvođača iz Unije i proizvođača iz ostalih trećih zemalja. Naglasili su važnost različitih izvora opskrbe. Uvoz KOV-ova iz trećih zemalja ne podliježe carini u Uniji. |
| --- | --- |

(577)

Uvoznici koji surađuju nalaze se u četiri različite države članice i u njima uglavnom djeluju. Iz Kine uvoze 70–90 % potrebnih KOV-ova, a preostali dio nabavljaju od proizvođača iz Unije i proizvođača iz ostalih trećih zemalja. Naglasili su važnost različitih izvora opskrbe. Uvoz KOV-ova iz trećih zemalja ne podliježe carini u Uniji.

| (578) | Važan dio aktivnosti uvoznika koji surađuju je podnošenje ponuda za manje projekte. Osim tih ponuda, potrošačima nude i dodatne proizvode (npr. cijevi, konektore i ormare) te složene usluge (npr. projektiranje i instalacija mreže). Predmetni proizvod u prosjeku čini otprilike jednu trećinu njihova ukupnog prometa. |
| --- | --- |

(578)

Važan dio aktivnosti uvoznika koji surađuju je podnošenje ponuda za manje projekte. Osim tih ponuda, potrošačima nude i dodatne proizvode (npr. cijevi, konektore i ormare) te složene usluge (npr. projektiranje i instalacija mreže). Predmetni proizvod u prosjeku čini otprilike jednu trećinu njihova ukupnog prometa.

| (579) | Nijedan uvoznik nije tvrdio da bi pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na njihovu poslovnu djelatnost. Jedan je uvoznik izjavio da je u ožujku 2020. došlo do određenog usporavanja zbog ograničenja kretanja, ali i naglasio da su projekti postavljanja svjetlovoda za kućanstva (FTTH) zbog krize postali važniji. |
| --- | --- |

(579)

Nijedan uvoznik nije tvrdio da bi pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na njihovu poslovnu djelatnost. Jedan je uvoznik izjavio da je u ožujku 2020. došlo do određenog usporavanja zbog ograničenja kretanja, ali i naglasio da su projekti postavljanja svjetlovoda za kućanstva (FTTH) zbog krize postali važniji.

| (580) | Uvoznici smatraju da je njihova konkurentska prednost u odnosu na proizvođače iz Unije u njihovoj učinkovitoj prodajnoj strukturi i logistici. Skraćuju vrijeme isporuke držanjem velikih zaliha u svojem skladištu te nastoje brzo i fleksibilno odgovoriti na potrebe kupaca. |
| --- | --- |

(580)

Uvoznici smatraju da je njihova konkurentska prednost u odnosu na proizvođače iz Unije u njihovoj učinkovitoj prodajnoj strukturi i logistici. Skraćuju vrijeme isporuke držanjem velikih zaliha u svojem skladištu te nastoje brzo i fleksibilno odgovoriti na potrebe kupaca.

| (581) | Uvoznici su tvrdili da ne mogu nabaviti sve KOV-ove od industrije Unije jer ne može isporučiti potrebne količine u traženom roku. Tvrdili su da je u razdoblju 2017.–2018. na tržištu vladala nestašica KOV-ova i njihove glavne sirovine, optičkih vlakana, i da industrija Unije tada nije mogla zadovoljiti njihovu potražnju te su morali pronaći druge dobavljače. Neki su uvoznici naglasili da se zbog uvođenja optičkih vlakana i 5G mreža potražnja za KOV-ovima povećava i da se očekuje daljnji rast. Tvrdili su da bi ta povećana potražnja, uz moguće mjere trgovinske zaštite, mogla prouzročiti novu nestašicu na tržištu i kašnjenja u širenju mreže optičkih vlakana i 5G mreže. |
| --- | --- |

(581)

Uvoznici su tvrdili da ne mogu nabaviti sve KOV-ove od industrije Unije jer ne može isporučiti potrebne količine u traženom roku. Tvrdili su da je u razdoblju 2017.–2018. na tržištu vladala nestašica KOV-ova i njihove glavne sirovine, optičkih vlakana, i da industrija Unije tada nije mogla zadovoljiti njihovu potražnju te su morali pronaći druge dobavljače. Neki su uvoznici naglasili da se zbog uvođenja optičkih vlakana i 5G mreža potražnja za KOV-ovima povećava i da se očekuje daljnji rast. Tvrdili su da bi ta povećana potražnja, uz moguće mjere trgovinske zaštite, mogla prouzročiti novu nestašicu na tržištu i kašnjenja u širenju mreže optičkih vlakana i 5G mreže.

| (582) | Industrija Unije pobila je tvrdnju o pitanju opskrbe, navodeći da ima velik rezervni kapacitet. Doista, ispitnim postupkom utvrđeno je da je iskorištenost kapaciteta industrije Unije tijekom RIP-a iznosila 59 %, a da je kapacitet proizvodnje kabela od optičkih vlakana veći od 2 milijuna km kabela, što je znatno iznad procijenjene potrošnje tih kabela u Uniji u nadolazećim godinama. Industrija Unije dostavila je dokaze da proizvođači iz Unije imaju kapacitet za proizvodnju više KOV-ova ako to bude potrebno. Nadalje, u trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. |
| --- | --- |

(582)

Industrija Unije pobila je tvrdnju o pitanju opskrbe, navodeći da ima velik rezervni kapacitet. Doista, ispitnim postupkom utvrđeno je da je iskorištenost kapaciteta industrije Unije tijekom RIP-a iznosila 59 %, a da je kapacitet proizvodnje kabela od optičkih vlakana veći od 2 milijuna km kabela, što je znatno iznad procijenjene potrošnje tih kabela u Uniji u nadolazećim godinama. Industrija Unije dostavila je dokaze da proizvođači iz Unije imaju kapacitet za proizvodnju više KOV-ova ako to bude potrebno. Nadalje, u trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe.

| (583) | Uvoznici su isto tako tvrdili da imaju dugoročne ugovore o opskrbi sa svojim kupcima u kojima su dogovorene fiksne cijene za ukupno razdoblje od dvije do četiri godine te da ne postoji klauzula o prilagodbi cijena u slučaju nepredviđenih povećanja kupovnih cijena. Stoga povećanje troškova ne bi mogli prenijeti na kupce. Nadalje, uvoznici su tvrdili da ne mogu sudjelovati u natječajima koji su objavljeni tijekom ovog ispitnog postupka jer ne znaju koju će cijenu platiti za KOV-ove u slučaju uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(583)

Uvoznici su isto tako tvrdili da imaju dugoročne ugovore o opskrbi sa svojim kupcima u kojima su dogovorene fiksne cijene za ukupno razdoblje od dvije do četiri godine te da ne postoji klauzula o prilagodbi cijena u slučaju nepredviđenih povećanja kupovnih cijena. Stoga povećanje troškova ne bi mogli prenijeti na kupce. Nadalje, uvoznici su tvrdili da ne mogu sudjelovati u natječajima koji su objavljeni tijekom ovog ispitnog postupka jer ne znaju koju će cijenu platiti za KOV-ove u slučaju uvođenja mjera.

| (584) | Uvoznici su isto tako tvrdili da kod postojećih ugovora ne bi bilo moguće prebaciti izvor opskrbe u ostale treće zemlje jer su kabeli prošli složene postupke odobravanja, pa bi stoga postojao rizik znatnih kašnjenja i velikih teškoća u procesu upuhivanja koji se mora prilagoditi krutosti kabela, koja se razlikuje od dobavljača do dobavljača čak i za proizvode iste tehničke specifikacije. |
| --- | --- |

(584)

Uvoznici su isto tako tvrdili da kod postojećih ugovora ne bi bilo moguće prebaciti izvor opskrbe u ostale treće zemlje jer su kabeli prošli složene postupke odobravanja, pa bi stoga postojao rizik znatnih kašnjenja i velikih teškoća u procesu upuhivanja koji se mora prilagoditi krutosti kabela, koja se razlikuje od dobavljača do dobavljača čak i za proizvode iste tehničke specifikacije.

| (585) | Osim toga, neki su uvoznici tvrdili i da su kineski kabeli kvalitetniji od kabela koje proizvodi industrija Unije. Iako su tehničke specifikacije iste, tvrde da se kineski KOV-ovi proizvode na novijim proizvodnim linijama, a završne obrade, namatanje i tehnička svojstva višeg su standarda. Ti uvoznici tvrde i da se razlika u kvaliteti ne odnosi samo na proizvod, nego i na činjenicu da kineski proizvođači fleksibilnije i pravodobnije zadovoljavaju pojedinačne potrebe klijenata i pružaju bolje usluge nakon prodaje. Osim toga, jedan uvoznik tvrdi da je razlika u cijeni između kabela od optičkih vlakana iz Unije i Kine manja nego što je navedeno u pritužbi. Taj uvoznik tvrdi i da proizvođači iz Unije dobavljaju druge proizvode (cijevi, okna, spojnice) i smatra da bi im mjere omogućile da te druge proizvode povežu s KOV-ovima i prodaju ih kao dio projekta. Isto tako smatra da bi mjere odvratile proizvođače iz Unije od inovacija jer bi ih štitile od tržišnog natjecanja. Prema njegovu mišljenju, zbog toga bi se usporilo uvođenje mreža. |
| --- | --- |

(585)

Osim toga, neki su uvoznici tvrdili i da su kineski kabeli kvalitetniji od kabela koje proizvodi industrija Unije. Iako su tehničke specifikacije iste, tvrde da se kineski KOV-ovi proizvode na novijim proizvodnim linijama, a završne obrade, namatanje i tehnička svojstva višeg su standarda. Ti uvoznici tvrde i da se razlika u kvaliteti ne odnosi samo na proizvod, nego i na činjenicu da kineski proizvođači fleksibilnije i pravodobnije zadovoljavaju pojedinačne potrebe klijenata i pružaju bolje usluge nakon prodaje. Osim toga, jedan uvoznik tvrdi da je razlika u cijeni između kabela od optičkih vlakana iz Unije i Kine manja nego što je navedeno u pritužbi. Taj uvoznik tvrdi i da proizvođači iz Unije dobavljaju druge proizvode (cijevi, okna, spojnice) i smatra da bi im mjere omogućile da te druge proizvode povežu s KOV-ovima i prodaju ih kao dio projekta. Isto tako smatra da bi mjere odvratile proizvođače iz Unije od inovacija jer bi ih štitile od tržišnog natjecanja. Prema njegovu mišljenju, zbog toga bi se usporilo uvođenje mreža.

| (586) | U svojim primjedbama na konačnu objavu uvoznici koji surađuju tvrdili su da je predložena razina pristojbi znatno premašila njihove izračunane marže i da bi im to prouzročilo znatne gubitke jer ne bi mogli prenijeti pristojbe na svoje kupce s kojima imaju postojeće dugoročne ugovore s fiksnim cijenama. Stoga bi pristojbe u konačnici mogle dovesti do stečaja uvoznika i distributera. Tvrdili su i da proizvođači iz Unije nisu bili u mogućnosti ili voljni na vrijeme isporučivati KOV-ove u skladu s njihovim zahtjevima te da bi došlo do nestašice KOV-ova i znatnog kašnjenja u vremenu isporuke i u uvođenju mreža ako se mjere uvedu. Jedan je uvoznik tvrdio i da proizvođači iz Unije nisu mogli povećati svoje proizvodne kapacitete kako bi nadoknadili gubitak kvalitetnih proizvoda iz NRK-a. Uvoznik koji surađuje izrazio je i svoje neslaganje s nalazom da bi marža od 10 % bila dovoljna za distributera te je tvrdio da je s troškovima skladištenja i pretfinanciranja potrebna mnogo viša marža od 20 do 25 %. Neki od uvoznika koji surađuju također su tvrdili da bi bili prisiljeni uvoziti iz ostalih trećih zemalja ako bi se uvele pristojbe, iako bi to dovelo do ozbiljnih poteškoća, kašnjenja i dodatnih troškova, a kvaliteta proizvoda bila bi niža. Nekoliko uvoznika koji surađuju smatralo je da im različite stope pristojbi predložene za kineske proizvođače koji surađuju nisu razumljive te su smatrali da je riječ o nejednakom postupanju. Isto tako, tvrdilo se da bi mjere dovele do monopola ili oligopola na tržištu. |
| --- | --- |

(586)

U svojim primjedbama na konačnu objavu uvoznici koji surađuju tvrdili su da je predložena razina pristojbi znatno premašila njihove izračunane marže i da bi im to prouzročilo znatne gubitke jer ne bi mogli prenijeti pristojbe na svoje kupce s kojima imaju postojeće dugoročne ugovore s fiksnim cijenama. Stoga bi pristojbe u konačnici mogle dovesti do stečaja uvoznika i distributera. Tvrdili su i da proizvođači iz Unije nisu bili u mogućnosti ili voljni na vrijeme isporučivati KOV-ove u skladu s njihovim zahtjevima te da bi došlo do nestašice KOV-ova i znatnog kašnjenja u vremenu isporuke i u uvođenju mreža ako se mjere uvedu. Jedan je uvoznik tvrdio i da proizvođači iz Unije nisu mogli povećati svoje proizvodne kapacitete kako bi nadoknadili gubitak kvalitetnih proizvoda iz NRK-a. Uvoznik koji surađuje izrazio je i svoje neslaganje s nalazom da bi marža od 10 % bila dovoljna za distributera te je tvrdio da je s troškovima skladištenja i pretfinanciranja potrebna mnogo viša marža od 20 do 25 %. Neki od uvoznika koji surađuju također su tvrdili da bi bili prisiljeni uvoziti iz ostalih trećih zemalja ako bi se uvele pristojbe, iako bi to dovelo do ozbiljnih poteškoća, kašnjenja i dodatnih troškova, a kvaliteta proizvoda bila bi niža. Nekoliko uvoznika koji surađuju smatralo je da im različite stope pristojbi predložene za kineske proizvođače koji surađuju nisu razumljive te su smatrali da je riječ o nejednakom postupanju. Isto tako, tvrdilo se da bi mjere dovele do monopola ili oligopola na tržištu.

| (587) | Komisija je utvrdila da uvoznici koji surađuju imaju stabilne poslovne veze sa svojim dobavljačima KOV-ova u Kini, ali da s njima nemaju dugoročne ugovore kojima se utvrđuju količine ili kupovne cijene. Naime, uvoznici šalju redovite narudžbe za veće količine KOV-ova i dobivaju od kineskih proizvođača cjenovnu ponudu za svaku narudžbu. Iako uvoznici tvrde da bi promjena dobavljača bila skupa i dugotrajna, svi kupuju i iz drugih izvora (tj. u Uniji, Sjedinjenim Američkim Državama, Indiji, Kazahstanu, Bjelarusu, Ukrajini) te su uspješno pronašli nove dobavljače tijekom navodne nestašice u razdoblju 2017.–2018. To upućuje na to da, iako bi uvoznici doista morali platiti višu cijenu za narudžbe koje su poslane, ali nisu zaprimljene prije uvođenja mjera, ne bi im bilo pretjerano teško pronaći nove dobavljače u relativno kratkom roku. |
| --- | --- |

(587)

Komisija je utvrdila da uvoznici koji surađuju imaju stabilne poslovne veze sa svojim dobavljačima KOV-ova u Kini, ali da s njima nemaju dugoročne ugovore kojima se utvrđuju količine ili kupovne cijene. Naime, uvoznici šalju redovite narudžbe za veće količine KOV-ova i dobivaju od kineskih proizvođača cjenovnu ponudu za svaku narudžbu. Iako uvoznici tvrde da bi promjena dobavljača bila skupa i dugotrajna, svi kupuju i iz drugih izvora (tj. u Uniji, Sjedinjenim Američkim Državama, Indiji, Kazahstanu, Bjelarusu, Ukrajini) te su uspješno pronašli nove dobavljače tijekom navodne nestašice u razdoblju 2017.–2018. To upućuje na to da, iako bi uvoznici doista morali platiti višu cijenu za narudžbe koje su poslane, ali nisu zaprimljene prije uvođenja mjera, ne bi im bilo pretjerano teško pronaći nove dobavljače u relativno kratkom roku.

| (588) | Iako će antidampinške mjere vjerojatno imati određeni negativni utjecaj na uvoznike i možda smanjiti njihovu profitabilnost, uvoznici će moći apsorbirati i/ili prenijeti dio povećanja troškova uzrokovanog pristojbom na svoje kupce s obzirom na velike profitne marže iznad 20 %, koje su potvrđene primjedbama iz uvodne izjave 586. Također imaju mogućnost potražiti alternativne izvore opskrbe, među ostalim iz ostalih trećih zemalja i industrije Unije. Stoga bi kombinacija drugih izvora opskrbe proizvodom iz ispitnog postupka i sposobnost apsorbiranja i/ili barem djelomičnog prenošenja učinka pristojbi na kupce značili da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na nepovezane uvoznike. Različite razine pristojbi odražavaju razlike u ponašanju među izvoznicima i u utjecaju kineskog izvoza na industriju Unije, a ne diskriminaciju. |
| --- | --- |

(588)

Iako će antidampinške mjere vjerojatno imati određeni negativni utjecaj na uvoznike i možda smanjiti njihovu profitabilnost, uvoznici će moći apsorbirati i/ili prenijeti dio povećanja troškova uzrokovanog pristojbom na svoje kupce s obzirom na velike profitne marže iznad 20 %, koje su potvrđene primjedbama iz uvodne izjave 586. Također imaju mogućnost potražiti alternativne izvore opskrbe, među ostalim iz ostalih trećih zemalja i industrije Unije. Stoga bi kombinacija drugih izvora opskrbe proizvodom iz ispitnog postupka i sposobnost apsorbiranja i/ili barem djelomičnog prenošenja učinka pristojbi na kupce značili da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na nepovezane uvoznike. Različite razine pristojbi odražavaju razlike u ponašanju među izvoznicima i u utjecaju kineskog izvoza na industriju Unije, a ne diskriminaciju.

| (589) | Nadalje, napominje se da tvrdnje koje se odnose na razlike u kvaliteti, nedovoljnu opskrbu, nesposobnost ili nespremnost industrije Unije da opskrbljuje tržište, razlike u cijenama, profitabilnost uvoznika, rizike monopola ili oligopola, poticaje za inovacije i vrijeme uvođenja telekomunikacijskih mreža nisu potkrijepljene te se stoga ne mogu prihvatiti. |
| --- | --- |

(589)

Nadalje, napominje se da tvrdnje koje se odnose na razlike u kvaliteti, nedovoljnu opskrbu, nesposobnost ili nespremnost industrije Unije da opskrbljuje tržište, razlike u cijenama, profitabilnost uvoznika, rizike monopola ili oligopola, poticaje za inovacije i vrijeme uvođenja telekomunikacijskih mreža nisu potkrijepljene te se stoga ne mogu prihvatiti.

| (590) | Osim toga, napominje se da je ispitni postupak pokazao da je jedan od važnih aspekata štete u ovom slučaju upravo činjenica da industrija Unije ne može postići razinu dobiti koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u, među ostalim, dodatne kapacitete za zadovoljavanje sve veće potražnje na rastućem tržištu Unije. Očekivani učinak mjera upravo je ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta i omogućavanje takve dobiti, ulaganja i širenja kapaciteta. |
| --- | --- |

(590)

Osim toga, napominje se da je ispitni postupak pokazao da je jedan od važnih aspekata štete u ovom slučaju upravo činjenica da industrija Unije ne može postići razinu dobiti koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u, među ostalim, dodatne kapacitete za zadovoljavanje sve veće potražnje na rastućem tržištu Unije. Očekivani učinak mjera upravo je ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta i omogućavanje takve dobiti, ulaganja i širenja kapaciteta.

| (591) | Cable 77 također smatra da, ako se uvede pristojba za kabele, uvest će se i pristojba za vlakna na mnogo višoj razini nego za kabele. U tom pogledu Komisija podsjeća da ovaj ispitni postupak obuhvaća KOV-ove i da se stoga mjere mogu uvesti samo za predmetni proizvod. Vlakna su zapravo ulazni element za KOV-ove, ali ne i predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(591)

Cable 77 također smatra da, ako se uvede pristojba za kabele, uvest će se i pristojba za vlakna na mnogo višoj razini nego za kabele. U tom pogledu Komisija podsjeća da ovaj ispitni postupak obuhvaća KOV-ove i da se stoga mjere mogu uvesti samo za predmetni proizvod. Vlakna su zapravo ulazni element za KOV-ove, ali ne i predmetni proizvod.

| (592) | U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su troškovi sirovina znatno rasli u svim sektorima te da je to utjecalo i na proizvodnju širokopojasnih kabela. U tom je pogledu Connect Com naveo primjere povećanja cijena nepoznatog kineskog dobavljača od drugog tromjesečja 2020. do drugog tromjesečja 2021. Connect Com je u vezi s tim tvrdio da postoji hitna potreba za proširenjem širokopojasnih kabelskih mreža u Europi, ali proizvođači iz Unije ne mogu kratkoročno odgovoriti na potražnju po konkurentnim i prihvatljivim cijenama te stoga pristojbe ne bi trebalo uvesti ili bi ih trebalo barem suspendirati. |
| --- | --- |

(592)

U svojim primjedbama na konačnu objavu Connect Com tvrdio je da su troškovi sirovina znatno rasli u svim sektorima te da je to utjecalo i na proizvodnju širokopojasnih kabela. U tom je pogledu Connect Com naveo primjere povećanja cijena nepoznatog kineskog dobavljača od drugog tromjesečja 2020. do drugog tromjesečja 2021. Connect Com je u vezi s tim tvrdio da postoji hitna potreba za proširenjem širokopojasnih kabelskih mreža u Europi, ali proizvođači iz Unije ne mogu kratkoročno odgovoriti na potražnju po konkurentnim i prihvatljivim cijenama te stoga pristojbe ne bi trebalo uvesti ili bi ih trebalo barem suspendirati.

| (593) | Ni reprezentativnost ni učinak tog povećanja cijene na korisnike i uvoznike nisu potkrijepljeni dokazima. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(593)

Ni reprezentativnost ni učinak tog povećanja cijene na korisnike i uvoznike nisu potkrijepljeni dokazima. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

7.3.   Interes korisnika i distributera

Interes korisnika i distributera

| (594) | Proizvod iz ispitnog postupka nabavlja nekoliko sektora, uglavnom veliki telekomunikacijski operatori, javna tijela odgovorna za širenje širokopojasne mreže (kao što su općine), instalateri i operatori te distributeri. |
| --- | --- |

(594)

Proizvod iz ispitnog postupka nabavlja nekoliko sektora, uglavnom veliki telekomunikacijski operatori, javna tijela odgovorna za širenje širokopojasne mreže (kao što su općine), instalateri i operatori te distributeri.

| (595) | U ispitnom postupku surađivao je mali broj korisnika: dva velika telekomunikacijska operatora (Deutsche Telekom u Njemačkoj i Proximus u Belgiji), pet instalatera i operatora mreže, jedan distributer i jedan mali korisnik. Korisnici koji surađuju čine manje od 12 % ukupnog obujma uvoza kabela od optičkih vlakana iz Kine i manje od 9 % ukupnog obujma njihove potrošnje u EU-u tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(595)

U ispitnom postupku surađivao je mali broj korisnika: dva velika telekomunikacijska operatora (Deutsche Telekom u Njemačkoj i Proximus u Belgiji), pet instalatera i operatora mreže, jedan distributer i jedan mali korisnik. Korisnici koji surađuju čine manje od 12 % ukupnog obujma uvoza kabela od optičkih vlakana iz Kine i manje od 9 % ukupnog obujma njihove potrošnje u EU-u tijekom RIP-a.

| (596) | Mnogi odgovori koje su korisnici dali u upitniku bili su vrlo manjkavi i nisu sadržavali argumente ili informacije o interesu Unije. Nijedno javno tijelo koje nabavlja KOV-ove nije surađivalo u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(596)

Mnogi odgovori koje su korisnici dali u upitniku bili su vrlo manjkavi i nisu sadržavali argumente ili informacije o interesu Unije. Nijedno javno tijelo koje nabavlja KOV-ove nije surađivalo u ispitnom postupku.

| (597) | BYCN Axione i drugi korisnik koji kupuju KOV-ove uglavnom od proizvođača iz Unije nisu izrazili protivljenje mjerama. Deutsche Telekom i španjolski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) protivili bi se uvođenju mjera. |
| --- | --- |

(597)

BYCN Axione i drugi korisnik koji kupuju KOV-ove uglavnom od proizvođača iz Unije nisu izrazili protivljenje mjerama. Deutsche Telekom i španjolski distributer Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) protivili bi se uvođenju mjera.

| (598) | Deutsche Telekom očekuje povećanje potražnje za kabelima od optičkih vlakana zbog masovnog uvođenja 5G mreže i tvrdi da su ti kabeli svjetsko tržište sa standardiziranom tehnologijom, globalnom upotrebom i dobavljačima. Tvrdi da antidampinške pristojbe na KOV-ove iz Kine mogu dovesti do znatnih problema u zadovoljavanju potražnje za kabelima u Uniji i do otežavanja ili odgađanja uvođenja mreže te da bi kupcima iz EU-a prouzročile znatno povećanje troškova. Tvrdi i da su se cijene smanjile zbog postojeće prekapacitiranosti i da su svi sudionici uložili u povećanje kapaciteta tijekom navodnog manjka opskrbe prije nekoliko godina. |
| --- | --- |

(598)

Deutsche Telekom očekuje povećanje potražnje za kabelima od optičkih vlakana zbog masovnog uvođenja 5G mreže i tvrdi da su ti kabeli svjetsko tržište sa standardiziranom tehnologijom, globalnom upotrebom i dobavljačima. Tvrdi da antidampinške pristojbe na KOV-ove iz Kine mogu dovesti do znatnih problema u zadovoljavanju potražnje za kabelima u Uniji i do otežavanja ili odgađanja uvođenja mreže te da bi kupcima iz EU-a prouzročile znatno povećanje troškova. Tvrdi i da su se cijene smanjile zbog postojeće prekapacitiranosti i da su svi sudionici uložili u povećanje kapaciteta tijekom navodnog manjka opskrbe prije nekoliko godina.

| (599) | Komisija je zaključila da je neizbježno da će antidampinške pristojbe prouzročiti troškove korisnicima koji kupuju KOV-ove iz Kine, ali da je to posljedica nepoštenog izvoznog ponašanja kineskih izvoznika. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %. Kupnje proizvoda iz ispitnog postupka koje obavljaju telekomunikacijski operatori koji surađuju čine zanemariv postotak prometa tih društava koja kupuju znatan dio KOV-ova iz drugih izvora. U pogledu tvrdnje drugog korisnika da je teško promijeniti dobavljače, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 587., ostali uvoznici također su tvrdili da kupuju od različitih izvora u trećim zemljama. Isto tako, korisnici mogu pronaći alternativne izvore opskrbe, uključujući dobavljače iz ostalih trećih zemalja. Budući da se u sljedećim godinama očekuje povećanje potražnje za KOV-ovima, korisnici i distributeri natjecat će se na većem tržištu nego prije. To im je prilika da zadrže i razviju svoje poslovanje čak i ako se njihove cijene povećaju zbog antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(599)

Komisija je zaključila da je neizbježno da će antidampinške pristojbe prouzročiti troškove korisnicima koji kupuju KOV-ove iz Kine, ali da je to posljedica nepoštenog izvoznog ponašanja kineskih izvoznika. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža – u slučaju 5G mreže to je znatno manje od 5 %. Kupnje proizvoda iz ispitnog postupka koje obavljaju telekomunikacijski operatori koji surađuju čine zanemariv postotak prometa tih društava koja kupuju znatan dio KOV-ova iz drugih izvora. U pogledu tvrdnje drugog korisnika da je teško promijeniti dobavljače, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 587., ostali uvoznici također su tvrdili da kupuju od različitih izvora u trećim zemljama. Isto tako, korisnici mogu pronaći alternativne izvore opskrbe, uključujući dobavljače iz ostalih trećih zemalja. Budući da se u sljedećim godinama očekuje povećanje potražnje za KOV-ovima, korisnici i distributeri natjecat će se na većem tržištu nego prije. To im je prilika da zadrže i razviju svoje poslovanje čak i ako se njihove cijene povećaju zbog antidampinških pristojbi.

| (600) | Nadalje se naglašava da postojanje viška kapaciteta koji potiče Kina ne opravdava nepoštene trgovinske prakse jer šteta koju nanose industriji Unije ugrožava njezinu budućnost i raznolikost ponude, a time i tržišno natjecanje u Uniji. |
| --- | --- |

(600)

Nadalje se naglašava da postojanje viška kapaciteta koji potiče Kina ne opravdava nepoštene trgovinske prakse jer šteta koju nanose industriji Unije ugrožava njezinu budućnost i raznolikost ponude, a time i tržišno natjecanje u Uniji.

| (601) | Stoga je Komisija zaključila da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na korisnike i distributere. |
| --- | --- |

(601)

Stoga je Komisija zaključila da uvođenje mjera ne utječe nerazmjerno na korisnike i distributere.

7.4.   Ostali čimbenici

Ostali čimbenici

| (602) | Kabeli od optičkih vlakana potrebni su za izgradnju brzih širokopojasnih mreža i zato su veoma važni građanima, poduzećima i javnim tijelima u cijelom EU-u koji ovise o tim mrežama za rad od kuće, učenje kod kuće, vođenje poslovanja ili pružanje usluga. Ulaganja u okviru programa NextGenerationEU (150) jedan su od glavnih prioriteta Europske unije, a među ciljevima programa je i uvođenje širokopojasne infrastrukture visoke tehnologije do svakog kutka EU-a. Kabeli od optičkih vlakana stoga su ključni za digitalno desetljeće EU-a (151) i njegov digitalni suverenitet. |
| --- | --- |

(602)

Kabeli od optičkih vlakana potrebni su za izgradnju brzih širokopojasnih mreža i zato su veoma važni građanima, poduzećima i javnim tijelima u cijelom EU-u koji ovise o tim mrežama za rad od kuće, učenje kod kuće, vođenje poslovanja ili pružanje usluga. Ulaganja u okviru programa NextGenerationEU (150) jedan su od glavnih prioriteta Europske unije, a među ciljevima programa je i uvođenje širokopojasne infrastrukture visoke tehnologije do svakog kutka EU-a. Kabeli od optičkih vlakana stoga su ključni za digitalno desetljeće EU-a (151) i njegov digitalni suverenitet.

150

151

| (603) | S obzirom na važnost proizvoda iz ispitnog postupka u kontekstu navedenih javnih ciljeva, Komisija je pažljivo analizirala utjecaj potencijalnih mjera na projekte uvođenja širokopojasne mreže. |
| --- | --- |

(603)

S obzirom na važnost proizvoda iz ispitnog postupka u kontekstu navedenih javnih ciljeva, Komisija je pažljivo analizirala utjecaj potencijalnih mjera na projekte uvođenja širokopojasne mreže.

| (604) | Nekoliko je strana tvrdilo da bi potrošači i javni proračuni u Uniji bili oštećeni u slučaju uvođenja antidampinških mjera jer bi porasla cijena KOV-ova, a time i ukupna cijena projekata uvođenja mreža. |
| --- | --- |

(604)

Nekoliko je strana tvrdilo da bi potrošači i javni proračuni u Uniji bili oštećeni u slučaju uvođenja antidampinških mjera jer bi porasla cijena KOV-ova, a time i ukupna cijena projekata uvođenja mreža.

| (605) | Komisija je stoga analizirala trošak KOV-ova u ukupnom trošku tih projekata. Ispitni postupak pokazao je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža. Naime, građevinski radovi (tj. kopanje tla radi polaganja kabela) čine najvažniju troškovnu stavku u tim projektima, na koju otpada oko 80 % troškova. Preostalih 20 % čine troškovi materijala, koji uključuju i druge proizvode kao što su cijevi, ormari i konektori. Komisija je utvrdila da KOV-ovi čine manji udio u ukupnim troškovima tih projekata, u slučaju 5G mreže manje od 5 %, prema tvrdnjama jednog od velikih korisnika. Proizvođači iz EU-a i uvoznici koji surađuju također su ustvrdili da je udio KOV-ova u ukupnim troškovima mrežnih projekata oko 5–10 %. |
| --- | --- |

(605)

Komisija je stoga analizirala trošak KOV-ova u ukupnom trošku tih projekata. Ispitni postupak pokazao je da KOV-ovi čine samo mali udio u ukupnom trošku uvođenja digitalnih mreža. Naime, građevinski radovi (tj. kopanje tla radi polaganja kabela) čine najvažniju troškovnu stavku u tim projektima, na koju otpada oko 80 % troškova. Preostalih 20 % čine troškovi materijala, koji uključuju i druge proizvode kao što su cijevi, ormari i konektori. Komisija je utvrdila da KOV-ovi čine manji udio u ukupnim troškovima tih projekata, u slučaju 5G mreže manje od 5 %, prema tvrdnjama jednog od velikih korisnika. Proizvođači iz EU-a i uvoznici koji surađuju također su ustvrdili da je udio KOV-ova u ukupnim troškovima mrežnih projekata oko 5–10 %.

| (606) | Skromna razina suradnje glavnih mrežnih operatera u EU-u i javnih tijela odgovornih za velike projekte uvođenja mreža također ukazuje na to da moguće mjere za KOV-ove ne bi imale znatan utjecaj na troškove i rokove tih projekata. |
| --- | --- |

(606)

Skromna razina suradnje glavnih mrežnih operatera u EU-u i javnih tijela odgovornih za velike projekte uvođenja mreža također ukazuje na to da moguće mjere za KOV-ove ne bi imale znatan utjecaj na troškove i rokove tih projekata.

7.5.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (607) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Uniji i ostalim trećim zemljama postoji dostatan kapacitet za zamjenu uvoza podrijetlom iz Kine. Usto, uvođenje antidampinških mjera omogućilo bi industriji Unije da ulaže u svoje proizvodne pogone u Uniji i nove tehnologije, što bi pogodovalo korisničkim sektorima. Istodobno mjere ne bi spriječile pošteno sudjelovanje uvoza iz trećih zemalja (uključujući Kinu) u natjecanju na tržištu Unije. Čak i da se potražnja za KOV-ovima poveća u sljedećim godinama, kako očekuju sudionici na tržištu, uvoznici i korisnici predmetnog proizvoda ne bi bili izloženi nikakvom zamjetnijem riziku od nestašica u opskrbi pa ni uvođenje širokopojasne optičke mreže do kućanstva i poduzeća ne bi kasnilo. |
| --- | --- |

(607)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da u Uniji i ostalim trećim zemljama postoji dostatan kapacitet za zamjenu uvoza podrijetlom iz Kine. Usto, uvođenje antidampinških mjera omogućilo bi industriji Unije da ulaže u svoje proizvodne pogone u Uniji i nove tehnologije, što bi pogodovalo korisničkim sektorima. Istodobno mjere ne bi spriječile pošteno sudjelovanje uvoza iz trećih zemalja (uključujući Kinu) u natjecanju na tržištu Unije. Čak i da se potražnja za KOV-ovima poveća u sljedećim godinama, kako očekuju sudionici na tržištu, uvoznici i korisnici predmetnog proizvoda ne bi bili izloženi nikakvom zamjetnijem riziku od nestašica u opskrbi pa ni uvođenje širokopojasne optičke mreže do kućanstva i poduzeća ne bi kasnilo.

| (608) | Općenito, iako bi zbog izostanka mjera korisnici, uvoznici, krajnji kupci i javni proračuni mogli kratkoročno imati koristi od jeftinijih proizvoda, dampinški uvoz iz Kine neizbježno bi izgurao proizvođače iz Unije s tržišta Unije, pa bi korisnički sektori izgubili vrijedne izvore opskrbe, a u nedostatku konkurencije proizvođača iz Unije uvozne bi cijene možda porasle. Naposljetku, opstanak proizvođača iz Unije ključan je za digitalnu suverenost EU-a. |
| --- | --- |

(608)

Općenito, iako bi zbog izostanka mjera korisnici, uvoznici, krajnji kupci i javni proračuni mogli kratkoročno imati koristi od jeftinijih proizvoda, dampinški uvoz iz Kine neizbježno bi izgurao proizvođače iz Unije s tržišta Unije, pa bi korisnički sektori izgubili vrijedne izvore opskrbe, a u nedostatku konkurencije proizvođača iz Unije uvozne bi cijene možda porasle. Naposljetku, opstanak proizvođača iz Unije ključan je za digitalnu suverenost EU-a.

| (609) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Narodne Republike Kine u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(609)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz KOV-ova podrijetlom iz Narodne Republike Kine u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (610) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(610)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

| (611) | Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:






  Društvo | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(611)

Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

Ostala društva koja surađuju

31,2  %

Sva ostala društva

44,0  %

| (612) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One su stoga odražavale stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbe primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(612)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One su stoga odražavale stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbe primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (613) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (152). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(613)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (152). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

152

Službenom listu Europske unije

| (614) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(614)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (615) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(615)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (616) | CCCME je u svojem sažetku dostavljenom nakon neuvođenja mjera tvrdio da postoji jasna veza između pada prodaje industrije Unije (i globalne industrije) koja proizvodi KOV-ove i početka pandemije te da bi se ta situacija trebala riješiti ili suspenzijom primjene antidampinških mjera na devet mjeseci ili ograničavanjem trajanja mjera na dvije godine. Nadalje, CCCME je u svojim primjedbama na konačnu objavu nalazâ tvrdio da Komisija nije uzela u obzir učinke pandemije bolesti COVID-19 i da su učinci gospodarske krize koja je proizašla iz pandemije pogrešno pripisani kineskom uvozu. Nadalje, i dva uvoznika tvrdila su da Komisija nije propisno uzela u obzir učinke pandemije. Osim toga, CCCME je tvrdio i da bi u fazi oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 proizvodi poput KOV-ova bili ključni za industrije u Uniji, posebno za provedbu programa 5G. U tom pogledu CCCME je tvrdio da bi uvođenje antidampinških mjera dovelo do kritične nestašice predmetnog proizvoda u Uniji i da bi se njegova cijena znatno povećala. Prema CCCME-u, potonje okolnosti opravdavaju i suspenziju primjene pristojbi u razdoblju od devet mjeseci ili, alternativno, ograničenje trajanja mjera na dvije godine. Connect Com tvrdio je i da povećanje troškova sirovina i učinci pandemije bolesti COVID-19 nisu uzeti u obzir na odgovarajući način te je zbog toga bila potrebna suspenzija mjera. |
| --- | --- |

(616)

CCCME je u svojem sažetku dostavljenom nakon neuvođenja mjera tvrdio da postoji jasna veza između pada prodaje industrije Unije (i globalne industrije) koja proizvodi KOV-ove i početka pandemije te da bi se ta situacija trebala riješiti ili suspenzijom primjene antidampinških mjera na devet mjeseci ili ograničavanjem trajanja mjera na dvije godine. Nadalje, CCCME je u svojim primjedbama na konačnu objavu nalazâ tvrdio da Komisija nije uzela u obzir učinke pandemije bolesti COVID-19 i da su učinci gospodarske krize koja je proizašla iz pandemije pogrešno pripisani kineskom uvozu. Nadalje, i dva uvoznika tvrdila su da Komisija nije propisno uzela u obzir učinke pandemije. Osim toga, CCCME je tvrdio i da bi u fazi oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 proizvodi poput KOV-ova bili ključni za industrije u Uniji, posebno za provedbu programa 5G. U tom pogledu CCCME je tvrdio da bi uvođenje antidampinških mjera dovelo do kritične nestašice predmetnog proizvoda u Uniji i da bi se njegova cijena znatno povećala. Prema CCCME-u, potonje okolnosti opravdavaju i suspenziju primjene pristojbi u razdoblju od devet mjeseci ili, alternativno, ograničenje trajanja mjera na dvije godine. Connect Com tvrdio je i da povećanje troškova sirovina i učinci pandemije bolesti COVID-19 nisu uzeti u obzir na odgovarajući način te je zbog toga bila potrebna suspenzija mjera.

| (617) | Kad je riječ o tim tvrdnjama, u ispitnom postupku otkriveno je da je pandemija bolesti COVID-19 imala vrlo ograničen i privremeni učinak na tu industriju (kako je opisano u uvodnim izjavama 426. i 579.) te da nije spriječila znatno povećanje potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. U svakom slučaju, što se tiče suspenzije na temelju članka 14. stavka 4., zahtjev stranaka bio je generički i neutemeljen. Ako postoje dokazi da su se uvjeti na tržištu privremeno promijenili tako da nije vjerojatno da će se šteta nastaviti, i samo ako bi to bilo u interesu Unije, Komisija može ispitati bi li suspenzija bila opravdana u dogledno vrijeme. U pogledu kraćeg trajanja mjera, nalazi o šteti, uzročnosti i interesu Unije potvrdili su da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog dampinškog uvoza od strane kineskih proizvođača izvoznika te da ne postoje bitni aspekti interesa Unije na temelju kojih bi se razmatralo kraće trajanje mjera. Zbog tih su razloga te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(617)

Kad je riječ o tim tvrdnjama, u ispitnom postupku otkriveno je da je pandemija bolesti COVID-19 imala vrlo ograničen i privremeni učinak na tu industriju (kako je opisano u uvodnim izjavama 426. i 579.) te da nije spriječila znatno povećanje potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. U svakom slučaju, što se tiče suspenzije na temelju članka 14. stavka 4., zahtjev stranaka bio je generički i neutemeljen. Ako postoje dokazi da su se uvjeti na tržištu privremeno promijenili tako da nije vjerojatno da će se šteta nastaviti, i samo ako bi to bilo u interesu Unije, Komisija može ispitati bi li suspenzija bila opravdana u dogledno vrijeme. U pogledu kraćeg trajanja mjera, nalazi o šteti, uzročnosti i interesu Unije potvrdili su da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog dampinškog uvoza od strane kineskih proizvođača izvoznika te da ne postoje bitni aspekti interesa Unije na temelju kojih bi se razmatralo kraće trajanje mjera. Zbog tih su razloga te tvrdnje odbačene.

9.   RETROAKTIVNO UVOĐENJE ANTIDAMPINŠKIH PRISTOJBI

RETROAKTIVNO UVOĐENJE ANTIDAMPINŠKIH PRISTOJBI

| (618) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je uredbom o evidentiranju uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine uvjetovala evidentiranjem s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu svih antidampinških mjera u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(618)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4., Komisija je uredbom o evidentiranju uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine uvjetovala evidentiranjem s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu svih antidampinških mjera u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe.

| (619) | U skladu s člankom 10. stavkom 4. osnovne uredbe pristojbe se mogu retroaktivno uvesti „za proizvode koji su ušli u potrošnju najviše 90 dana prije datuma primjene privremenih mjera”. |
| --- | --- |

(619)

U skladu s člankom 10. stavkom 4. osnovne uredbe pristojbe se mogu retroaktivno uvesti „za proizvode koji su ušli u potrošnju najviše 90 dana prije datuma primjene privremenih mjera”.

| (620) | Budući da nisu uvedene nikakve privremene pristojbe, nije bila moguća retroaktivna primjena. Stoga bi evidentiranje uvoza trebalo obustaviti. |
| --- | --- |

(620)

Budući da nisu uvedene nikakve privremene pristojbe, nije bila moguća retroaktivna primjena. Stoga bi evidentiranje uvoza trebalo obustaviti.

10.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (621) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (153), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(621)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (153), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

153

Službenog lista Europske unije

| (622) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(622)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz kabela od monomodnih optičkih vlakana, izrađenih od jednog ili više pojedinačno oplaštenih vlakana, sa zaštitnim kućištem, neovisno o tome sadržavaju li električne vodiče, trenutačno razvrstanih u oznaku KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

Isključeni su sljedeći proizvodi:

| i. | kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i |
| --- | --- |

i.

kabeli u kojima su sva optička vlakna pojedinačno opremljena operativnim konektorima na jednom ili oba kraja; i

| ii. | kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula. |
| --- | --- |

ii.

kabeli za podmorsku upotrebu. Kabeli za podmorsku upotrebu su kabeli od optičkih vlakana izolirani plastičnom masom, koji sadržavaju bakreni ili aluminijski vodič i čija se vlakna nalaze u jednom ili više metalnih modula.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Grupa FTT:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Grupa FTT:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

C696

Grupa ZTT:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

C697

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

31,2  %

Sva ostala društva

44,0  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

5.   U carinskoj deklaraciji navodi se dužina u kilometrima proizvoda opisanog u članku 1. stavku 1., pod uvjetom da je ta specifikacija u skladu s Prilogom I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (154).

Članak 2.

Ako neki novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze, Prilog se može izmijeniti dodavanjem tog novog proizvođača izvoznika na popis društava koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te time podliježu odgovarajućoj ponderiranoj prosječnoj stopi antidampinške pristojbe od 31,2 %. Novi proizvođač izvoznik mora dostaviti dokaze:

| (a) | da nije izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.); |
| --- | --- |

(a)

da nije izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.);

| (b) | da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i |
| --- | --- |

(b)

da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i

| (c) | da je doista izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(c)

da je doista izvozio proizvode opisane u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka.

Članak 3.

Carinskim tijelima nalaže se da obustave evidentiranje uvoza uspostavljeno u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/548 od 29. ožujka 2021. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 316, 24.9.2020., str. 10.).

2

(3)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 442, 21.12.2020., str. 18.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/548 оd 29. ožujka 2021. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 109, 30.3.2021., str. 71.).

4

(5)  Vidjeti u tom pogledu Izvješće povjerenstva WTO-a, Meksiko – antidampinški ispitni postupak o kukuruznom sirupu s visokim udjelom fruktoze iz Sjedinjenih Američkih Država (WT/DS132/R), 28. siječnja 2000., točka 7.73.

5

Meksiko – antidampinški ispitni postupak o kukuruznom sirupu s visokim udjelom fruktoze iz Sjedinjenih Američkih Država

(6)  Presuda od 15. prosinca 2016., Gul Ahmed Textile Mills protiv Vijeća, T-199/04 RENV, ECLI:EU:T:2016:740, točke 92.-93.

6

Gul Ahmed Textile Mills protiv Vijeća

(7)  Presuda od 11 srpnja 2017., Viraj Profiles protiv Vijeća, T-67/14, EU:T:2017:481, točka 98.

7

Viraj Profiles protiv Vijeća

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1693 оd 9. listopada 2019. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih kotača podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 259, 10.10.2019., str. 15.).

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2479

9

(10)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (2020/C 86/06) (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

10

(11)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

11

(12)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

12

(13)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

13

(14)  http://www.gov.cn/guoqing/2018-03/22/content_5276318.htm (posljednji pristup 17. lipnja 2021.).

14

(15)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

15

(16)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

16

(17)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

17

(18)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

18

(19)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.-168.

19

(20)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

20

(21)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

21

(22)  Izvješće – poglavlje 3., str. 22.–24. i poglavlje 5., str. 97.–108.

22

(23)  Izvješće – poglavlje 5., str. 104.-9.

23

(24)  
  „FTT” dalje u tekstu odnosi se na FiberHome Telecommunication Technologies Co. „Grupa FTT” definirana je u uvodnoj izjavi 42.

24

(25)  Vidjeti Godišnje izvješće društva za 2019., str. 42. https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

25

(26)  China Huaxin Post and Telecommunications drži 23,73 %, a Yangtze Communication Industry Group (YCIG) 15,82 % – pri čemu su oba društva pod kontrolom SASAC-a (vidjeti Godišnje izvješće YCIG-a za 2019., str. 64. http://www.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-04-30/600345_20200430_2.pdf (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

26

(27)  
  „ZTT” se dalje u tekstu odnosi na Jiangsu Zhongtian Technology Co. „Grupa ZTT” definirana je u uvodnoj izjavi 42.

27

(28)  Vidjeti http://en.tayho.com.cn/about/companyprofile.htm (pristupljeno 26. ožujka 2021.) i https://www.businesswire.com/news/home/20170925005664/en/Global-and-China-Aramid-Fiber-Industry-Report-2017-2021---Research-and-Markets.

28

(29)  Vidjeti: https://video.ceultimate.com/100009_2012105017/Wanhua_Annual_Report_of_2018.pdf, stranica 190. i napomena 1. na stranici 191. (posljednji pristup 26. ožujka 2021.).

29

(30)  Vidjeti: https://www.fitchratings.com/research/international-public-finance/yantai-guofeng-investment-holdings-group-co-ltd-23-12-2020.

30

(31)  Vidjeti: https://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-aramid-fiber-markets-2021-300532604.html.

31

(32)  Vidjeti: http://www.sinopec.com/listco/en/about_sinopec/our_company/company.shtml (posljednji pristup 26. ožujka 2021.).

32

(33)  Vidjeti: http://www.sinochemintl.com/13873.html i http://www.sinochem.com/en/1250.html (posljednji pristup 26. ožujka 2021.).

33

(34)  Podaci za 2015. na temelju kineskog Statističkog godišnjaka za 2016., kineski Državni zavod za statistiku.

34

(35)  Vidjeti: https://www.radiantinsights.com/research/high-density-polyethylene-hdpe-market-in-china

35

(36)  Izvješće – poglavlje 14., str. 358. 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

36

(37)  Izvor: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steelenterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 2. ožujka 2020.), i www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

37

(38)  Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

38

(39)  To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel (Vidjeti: https://www.steelonthenet.com/kb/history-rizhao.html (posljednji pristup 12. travnja 2021.)) i stjecanjem većinskog udjela društva China Baowu Steel Group u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).

39

(40)  Vidjeti Reutersov članak „China’s Baosteel’s takeover of Wuhan to create world’s No 2 steelmaker” (Kineski Baosteel preuzeo Wuhan kako bi stvorio drugog najvećeg proizvođača čelika u svijetu), https://www.reuters.com/article/us-chinabaosteel-mergers-idUSKCN11Q0U3 (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

40

(41)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.-101.

41

(42)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

42

(43)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.-32.

43

(44)  Dostupno na: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posljednji pristup 27. listopada 2020.)

44

(45)  Dostupno na www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (posljednji pristup 10. ožujka 2021.).

45

(46)  Financial Times (2020.) „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (Kineska Komunistička partija povećava kontrolu nad privatnim poduzećima), dostupno na: https://on.ft.com/3mYxP4j.

46

(47)  Vidjeti internetske stranice društva: https://www.cict.com/portal/list/index/cid/8.html#about_1 (posljednji pristup 31. ožujka 2021.).

47

(48)  Vidjeti http://www.wehdz.gov.cn/ggdj/djdt/202001/t20200116_875063.shtml (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

48

(49)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/.

49

(50)  http://www.fiberhome.com/en/about/61.aspx.

50

(51)  Vidjeti članak „Revisiting the spirit of General Secretary Xi Jinping’s important speech during his visit to Hubei – Employees of the Optics Valley Construction visited Fiberhome Technology Group” (Preispitivanje duha važnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga tijekom njegova posjeta Hubeiju – Zaposlenici društva Optics Valley Construction posjetili su društvo Fiberhome Technology Group). internetska stranica društva Wuhan Optics Valley Construction, 17. svibnja 2018. http://ggjstz.cn/lzjs/6372.jhtml (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

51

(52)  https://www.zttcable.com/leadership.html.

52

(53)  Vidjeti članak na internetskoj stranici ZTT-a od 31. listopada 2018.: https://www.chinaztt.cn/news/show-48021.html (posljednji pristup 31. ožujka 2021.).

53

(54)  Vidjeti članak na internetskoj stranici ZTT-a od 2. srpnja 2019.: https://www.chinaztt.cn/news/show-48431.html.

54

(55)  Vidjeti članak „Napredna lokalna partijska organizacija u pokrajini Jiangsu: Partijski odbor društva Hengtong Group Co., Ltd., internetska stranica KPK-a pokrajine Jiangsu, 3. srpnja 2019. http://www.jszzb.gov.cn/zzjs/info_15.aspx?itemid=27375 (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

55

(56)  Vidjeti članak na internetskim stranicama društva koji je objavljen 28. lipnja 2018.: https://www.yofc.com/view/580.html (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

56

(57)  Vidjeti članak na internetskim stranicama društva objavljen 29. lipnja 2019. https://www.yofc.com/view/2480.html.

57

(58)  https://baike.baidu.com/item/%E8%96%9B%E6%B5%8E%E8%90%8D (posljednji pristup 22. siječnja 2021.).

58

(59)  https://stock.qianzhan.com/item/geren-43059620fb44.html (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

59

(60)  http://www.fiberhome.com/invest/default.aspx#glc (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

60

(61)  http://zmfdz.news.cn/345/index.html (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

61

(62)  https://baike.baidu.com/item/%E9%A9%AC%E6%9D%B0/53398702 (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

62

(63)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

63

(64)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

64

(65)  Vidjeti Katalog smjernica za ključne proizvode i usluge u strateškim industrijama u nastajanju. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf i Katalog Made in China 2025 za „četiri stupa” http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html te http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf.

65

(66)  Izvješće – poglavlje 2., str. 17.

66

(67)  Vidjeti posebno poglavlje 25. odjeljke 1. i 4.; poglavlje 26.; i ciljeve u pogledu raširenosti interneta u poglavlju 3. okviru 2. petogodišnjeg plana. https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf.

67

(68)  U odjeljku 2.1. 13. petogodišnjeg plana za strateške industrije u nastajanju posebno se upućuje na sljedeće: „1. Izgraditi infrastrukturu dobro umrežene zemlje. Snažno promicati strategiju Broadband China. [...] Aktivno promicati izgradnju brzih optičkih mreža. Osmisliti pilot-projekte za opsežnu primjenu novih tehnologija pametnih mreža i promicati nadogradnju nacionalnih glavnih mreža radi brzog prijenosa te fleksibilne i pametne prilagodbe. Posve prijeći na potpuno optičke mreže, ubrzati promicanje pokrivenosti optičkom mrežom u urbanim područjima, osigurati pristup od najmanje 1 000 megabita u sekundi (1 000 Mbps) i ponuditi fleksibilne izbore pojasne širine veće od 100 Mbps za kućanstva u velikim i srednjim gradovima; suradnja različitih dionika potaknut će bolju pokrivenost širokopojasnom mrežom optičkih vlakana u ruralnim područjima. Više od 98 % administrativnih jedinica imat će pristup mreži optičkih vlakana, u određenim će se područjima osigurati pristup uslugama od najmanje 100 Mbps, a više od polovine kućanstava iz ruralnih područja imat će fleksibilan izbor brzina prijenosa većih od 50 Mbps. Promicati razvoj infrastrukture za usluge triple-play.” http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-12/19/content_5150090.htm (posljednji pristup 6. travnja 2021.).

68

(69)  Vidjeti posebno odjeljak 3.2.: „Poticati izgradnju internetske infrastrukture. Intenzivirati planiranje i projektiranje izgradnje infrastrukture za industrijski internet te uspostaviti industrijski internet niske latencije, visoke pouzdanosti i široke pokrivenosti. Ubrzati uvođenje i izgradnju optičkih mreža, pokretnih komunikacijskih mreža i bežičnih lokalnih mreža u proizvodnim klasterima, informacijske mreže unaprijediti u širokopojasne i poboljšati kapacitete poduzećâ za širokopojasni pristup.” http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

69

(70)  Izvješće – poglavlje 4., str. 56. i sljedeće službene informacije od 4. srpnja 2015.: http://english.gov.cn/policies/latest_releases/2015/07/04/content_281475140165588.htm

70

(71)  Vidjeti: http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (posljednji pristup 30. ožujka 2021.).

71

(72)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (posljednji pristup 29. ožujka 2021.).

72

(73)  Vidjeti: http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/content_5159124.htm i http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/12/5159124/files/05242d361d164de587440d7e849f992e.pdf (posljednji pristup 30. ožujka 2021.). U odjeljku 2. Akcijskog plana posebno se upućuje: „1. Ubrzati poboljšanja nove generacije brzih optičkih mreža. Prioritetno poduprijeti širenje stvarne pokrivenosti širokopojasnim optičkim mrežama u ruralnim područjima. Cilj: do 2018.

73

Cilj:

postavit će se 90 000 kilometara optičkih kabela, ugradit će se 200 milijuna FTTH priključaka, u urbanim područjima ostvarit će se pokrivenost optičkom mrežom, čime će se omogućiti pristup od najmanje 1 000 megabita u sekundi, a kućanstvima sa širokopojasnim pristupom u velikim i srednjim gradovima fleksibilan izbor brzine od najmanje 100 megabita u sekundi; udio pokrivenosti optičkom mrežom u administrativnim jedinicama povećat će se sa 75 % na 90 %”; u odjeljku 4.: „Jačati financijsku potporu. Iskoristiti ulaganja u središnji proračun za nastavak potpore gradnji informacijske infrastrukture u ruralnim područjima, ubrzati provedbu pilot-programa za mehanizme naknade za univerzalne telekomunikacijske usluge s naglaskom na širokopojasne mreže i poticati što brže ostvarenje ciljeva iz 13. petogodišnjeg plana koji se odnose na mreže u ruralnim područjima. Jačati financijsku potporu za ključne projekte. [...]”.

(74)  Izvješće – poglavlje 4., str. 47.

74

(75)  Izvješće – poglavlje 4., str. 67.

75

(76)  Vidjeti „In-depth report on optical fibre and cable industry. Analysis of demand for optical fiber and cable in 2019” (Detaljno izvješće o industriji optičkih vlakana i kabela. Analiza potražnje za optičkim vlaknima i kabelima 2019.). internetske stranice Communication World, 9. travnja 2018. http://www.cww.net.cn/article?id=429906 (posljednji pristup 30. ožujka 2021.). Vidjeti posebno ulomke: „U prošlosti su sve povoljne politike, kao što je strategija Broadband China, bile izravan pokretač razvoja optičkih komunikacija u Kini. Potaknuta strategijama Broadband China i Internet Plus te politikom ‚veće brzine i manjih naknada’ i drugim politikama, izgradnja kineske optičke mreže znatno je napredovala, a stopa raširenosti FTTH-a povećala se na više od 80 %. U budućnosti se očekuje dugoročan nastavak takvog promicanja politika. [...] Država je 2017. uzastopno objavila četiri nove politike za promicanje razvoja informacijske industrije, sektora velikih količina podataka, računalstva u oblaku i interneta stvari koje će naposljetku utjecati na temeljnu industriju optičkih komunikacija. [...] Industrije na koje se odnose navedene četiri politike temelj su razvoja optičkih komunikacijskih mreža; promicanje razvoja tih sektora učinkovito osigurava povoljno političko i razvojno okruženje za kinesku industriju optičkih komunikacija. Kad je riječ o ponudi, očekuje se nastavak politike zaštite industrije optičkih komunikacija. Od 2015. antidampinškom se politikom u pogledu optičkih komunikacija zapravo štiti razvoj domaće industrije optičkih kabela. Što se tiče važnog položaja industrije optičkih komunikacija, u kontekstu jačanja svjetskih trgovinskih sukoba očekuje se nastavak relevantnih politika zaštite. Ministarstvo trgovine primijenilo je 2017. tri antidampinške mjere protiv uvoznih kabela od optičkih vlakana i nastavit će održavati dobar obrazac ponude na tržištu optičkih kabela. [...] Zahvaljujući potpori industrijske politike na kraju proizvodnog lanca s jedne strane i antidampinškim mjerama na strani ponude s druge strane, i dalje će se povećavati prednosti za kinesku industrijsku politiku optičkih vlakana i optičkih kabela.”

76

(77)  Vidjeti članak „China’s government guidance funds explore the way to support SME’s transformation and upgrade” (Kako fondovima kineske vlade za usmjeravanje ulaganja transformirati i poboljšati mala i srednja poduzeća), internetske stranice društva Xinye Capital, 14. lipnja 2019. http://www.sinye.club/a/changjingsheying/2019/0614/247.html (posljednji pristup 6. travnja 2021.).

77

(78)  Vidjeti članak o društvu Zhiguang Communication na službenim internetskim stranicama Shandong Dazhong od 7. kolovoza 2019.: https://sd.dzwww.com/sdnews/201908/t20190807_19032401.htm (posljednji pristup 7. travnja 2021.).

78

(79)  Vidjeti sljedeće članke: Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods (Podružnica društva Tongding Internet privukla je 500 milijuna RMB vanjskih ulaganja za jačanje konkurentnosti svjetlosnih šipki). internetske stranice SINA, 29. travnja 2020. https://tech.sina.com.cn/roll/2020-04-29/doc-iircuyvi0538406.shtml (posljednji pristup 6. travnja 2021.) i „Listing and Development Guiding Fund set up by Suzhou Municipality (limited partnership) and related capital participate in the establishment of a specific fund not exceeding RMB 1 billion” (Osnivanje posebnog fonda do milijardu RMB iz fonda za usmjeravanje ulaganja radi uvrštavanja na burzu i razvoja koji je osnovala općina Suzhou (komanditno društvo) i povezanog kapitala), Chipingnews. 3. veljače 2020. http://www.chipingnews.com.cn/system/2020/0203/content_945.html (posljednji pristup 9. travnja 2021.). Vidjeti ulomak u potonjem: „[fond] olakšava pritisak na poslovanje većinskog dioničara grupe Tongding i podupire održivi razvoj društva Tongding Interconnection Information; [...] Okrug Suzhou Wujiang podupire poseban fond za razvoj privatnog poduzetništva jer želi smanjiti stopu zaloga ključnih dioničara poduzećâ na burzi iz tog okruga i potaknuti održivi razvoj poduzećâ.”

79

Tongding Internet subsidiary introduced a RMB 500 million external investment to strengthen the competitiveness of light rods (Podružnica društva Tongding Internet privukla je 500 milijuna RMB vanjskih ulaganja za jačanje konkurentnosti svjetlosnih šipki).

(80)  Vidjeti članak „Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies” (Istočno jezero u Wuhanu: nacionalna zona visoke tehnologije u kojoj se kombiniraju politike ulaganja i poreznih olakšica), internetske stranice Pedata, 27. veljače 2013. https://free.pedata.cn/755314.html (posljednji pristup 6. travnja 2021.). Vidjeti ulomak: „Deset društava uvršteno je u ‚novi treći odbor’ i primilo je odgovarajuće državne subvencije; [...] Radi poticanja ulagača u vlasnički kapital da budu prisutni u parku ili da ulažu u poduzeća u parku, relevantna tijela pokrajine Hubei, općine Wuhan i Zone Istočnog jezera za visoku tehnologiju osnovala su fondove za usmjeravanje poduzetničkog kapitala. U usporedbi s obalnim zonama za visoku tehnologiju, ulaganje u vlasnički kapital u Zoni Istočnog jezera za visoku tehnologiju, koja je u unutrašnjosti, započelo je kasnije, no privlačnost te zone institucijama za poduzetnički i privatni kapital relativno je velika zbog malih zapreka za registraciju poslovanja, snažne političke potpore i mnogobrojnih državnih fondova za usmjeravanje ulaganja.”

80

(81)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf (posljednji pristup 7. travnja 2021.), str. 133., 138.–139.

81

(82)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf (posljednji pristup 7. travnja 2021.), str. 205. i 215.

82

(83)  http://download.hexun.com/ftp/all_stockdata_2009/all/120/769/1207690337.pdf (posljednji pristup 7. travnja 2021.), str. 238. i 249.

83

(84)  Vidjeti odjeljak 3.3.1. kataloga.

84

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf.

(85)  Vidjeti odjeljak 2.3. plana: „Vlakna visokih performansi: ubrzati razvoj filmova ultra visoke čvrstoće, otpornih na kiseline, lužine i koroziju, usredotočiti se na promicanje serijske proizvodnje različitih proizvoda od vlakana visokih performansi, kao što su ugljikova vlakna, kontinuirana bazaltna vlakna i aramidna vlakna, te snažno poticati razvoj vlakana od polifenilen sulfida, poliimida i politetrafluoretilena te druge proizvode kako bi se dodatno poboljšao indeks učinka vlakana.” https://weixin.87188718.com/FourFlat/PeiXun.aspx?id=194161 (posljednji pristup 6. travnja 2021.).

85

(86)  Izvješće – poglavlje 12., str. 294.

86

(87)  Vidjeti Obavijest Narodne vlade pokrajine Zhejiang o objavi Akcijskog plana za sveobuhvatnu transformaciju i modernizaciju tradicionalnih proizvodnih industrija u pokrajini Zhejiang (2017.–2020.). http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (posljednji pristup 6. travnja 2021.).

87

(88)  Izvješće – poglavlje 16., str. 419.-420.

88

(89)  Izvješće – poglavlje 8., str. 177.

89

(90)  Izvješće – poglavlje 16., str. 406.-424.

90

(91)  Izvješće – poglavlje 12., str. 283., 285.

91

(92)  Izvješće – poglavlje 10., str. 221.-230.

92

(93)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.-149.

93

(94)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

94

(95)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.-215.

95

(96)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.-211.

96

(97)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.-337.

97

(98)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

98

(99)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.-341.

99

(100)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.-117.

100

(101)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

101

(102)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

102

(103)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

103

(104)  Vidjeti službeni dokument o politici Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje (CBIRC) od 28. kolovoza 2020.: Trogodišnji akcijski plan za poboljšanje korporativnog upravljanja u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja (2020.–2022.), http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (posljednji pristup 3. travnja 2021.). Planom se upućuje na „daljnju provedbu duha sadržanog u govoru glavnog tajnika Xija Jinpinga o napretku reforme korporativnog upravljanja financijskim sektorom”. Nadalje, cilj II. odjeljka u planu jest promicanje organske integracije vodstva Partije u korporativno upravljanje: „uključivanje vodstva Partije u korporativno upravljanje bit će sustavnije i standardiziranije te će se temeljiti na postupcima [...] O glavnim operativnim i upravljačkim pitanjima mora se raspraviti u partijskom odboru prije nego što o njima odluči upravno vijeće ili više rukovodstvo.”

104

(105)  Vidjeti obavijest CBIRC-a o metodi procjene uspješnosti komercijalnih banaka, objavljenu 15. prosinca 2020., http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

105

(106)  Vidjeti Radni dokument MMF-a „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Rješavanje problema korporativnog duga u Kini), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan Yu i Longmei Zhang, listopad 2016., WP/16/203.

106

(107)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

107

(108)  Vidjeti OECD (2019.), Ekonomska istraživanja OECD-a: Kina 2019., OECD Publishing, Pariz, str. 29.

108

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(109)  Vidjeti: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

109

(110)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 оd 1. travnja 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta (SL L 108, 6.4.2020., str. 1.).

110

(111)  Izvješće – poglavlje 5., str. 90.-92.

111

(112)  Vidjeti i Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–103.

112

(113)  Radni dokument službi Komisije SWD(2020) 242 final, 22.10.2020., dostupan na https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

113

(114)  Vidjeti Izvješće – poglavlje 4.

114

(115)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

115

(116)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/turkey_report_2020.pdf.

116

(117)  Vidjeti, na primjer, presudu od 17. prosinca 2008., HEG i Graphite India protiv Vijeća, T 462/04, EU:T:2008:586, točka 68. i navedenu sudsku praksu.

117

HEG i Graphite India protiv Vijeća

(118)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1267 оd 26. srpnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 (SL L 200, 29.7.2019., str. 4.).

118

(119)  https://www.gtis.com/gta/.

119

(120)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

120

(121)  Uredba Vijeća (EZ) br. 368/98 od 16. veljače 1998. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz glifosata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 47, 18.2.1998., str. 1.), uvodna izjava 15.

121

(122)  Presuda od 22. listopada 1991., Nölle protiv Hauptzollamt Bremen-Freihafen, C-16/90, EU:C:1991:402, točka 27.

122

Nölle protiv Hauptzollamt Bremen-Freihafen

(123)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/607 оd 14. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je proširena na uvoz limunske kiseline koja se otprema iz Malezije, neovisno o tome je li deklarirana kao proizvod podrijetlom iz Malezije ili nije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 129, 15.4.2021., str. 73.).

123

(124)  https://your.fitch.group/rs/732-CKH-767/images/Fitch_10069753.pdf?mkt_tok=eyJpIjoiWmpSa1pXWTROREJpWkRVMCIsInQiOiJ1NnhzNGptTmpwaUQrcUNiM2ZERDAycU1UV3dwcEQzaG5ORGNIUVFHTlBLZTduYXhPS1BhaHNaQVdQUzVUTmFkRzRBQk9PQ2pkSFR3V1c0Y24wMEZPdz09In0%3D

124

(125)  https://ar.prysmiangroup.com/en

125

(126)  Vodič „Kako podnijeti antidampinšku pritužbu”, str. 17.

126

(127)  C-16/90, Nölle protiv Hauptzollamt Bremen-Freihafen
  , t. 20.

127

Nölle protiv Hauptzollamt Bremen-Freihafen

, t. 20.

(128)  Pravna izjava o ograničenju odgovornosti iz Vodiča glasi kako slijedi: „Ovaj vodič nije pravno obvezujući dokument. Njegov sadržaj nije obvezan. Informacije koje dostave podnositelji pritužbe mogu se razlikovati ovisno o konkretnim okolnostima predmeta. Ovim se vodičem pružaju samo opći savjeti. U određenim okolnostima mogao bi zbog posebne prirode predmeta biti opravdan drugi pristup. Iz navedenoga proizlazi i da se na temelju ovog vodiča ne mogu izvoditi zaključci o tome što čini standarde prihvatljivosti u antidampinškim pritužbama. Isto tako, primjena ovog vodiča ne podrazumijeva automatsko prihvaćanje pritužbe. Svaki se predmet zasebno analizira.”

128

(129)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf

129

(130)  Presuda od 22. ožujka 2012., GLS, C-338/10, EU:C:2012:158, točka 34.

130

GLS

(131)  Uredba Vijeća (EZ) br. 368/98 od 16. veljače 1998. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz glifosata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 47, 18.2.1998., str. 1.), uvodna izjava 15.

131

(132)  Članak 2. stavak 7. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.) zamijenjen je postojećim tekstom članka 2. stavka 7. osnovne uredbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije od 12. prosinca 2017.

132

(133)  https://www.prysmiangroup.com/sites/default/files/business_markets/markets/downloads/datasheets/OPGW-TUBAL_1.pdf

133

(134)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/a/argentina/ARG.pdf (stranica 44); https://www.argentina.gob.ar/trabajo/casasparticulares/empleador/remuneracionesyrecibos/aguinaldo; https://www.mondaq.com/argentina/employee-rights-labour-relations/536000/labor-costs-in-argentina.

134

(135)  https://www.indec.gob.ar/indec/web/Nivel4-Tema-4-31-61

135

(136)  https://www.argentina.gob.ar/enre/cuadros_tarifarios

136

(137)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

137

(138)  Presuda od 25. lipnja 2015., PT Musim Mas protiv Vijeća, T-26/12, EU:T:2015:437, točka 53.

138

PT Musim Mas protiv Vijeća

(139)  Presuda od 26. listopada 2016., PT Musim Mas protiv Vijeća, C-468/15, EU: C:2016:803, točka 46.

139

PT Musim Mas protiv Vijeća

(140)  CRU-ov pregled tržišta kabela (kolovoz 2020.), dopunjen podacima o tržištu koje je dostavio podnositelj pritužbe.

140

(141)  Ti su se pokazatelji temeljili na izravnim podacima koje je podnositelj pritužbe prikupio o osam proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu ili je podupiru (pri čemu je jedno društvo isključeno zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 409.), a čiji je udio u proizvodnji u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosio gotovo 80 %, uz procjenu za preostale proizvođače iz Unije temeljenu na istraživanju tržišta i podacima o tržištu.

141

(142)  Izvješće CRU-a o tržišnim izgledima kabelima, kolovoz 2020., str. 29., i CRU-ov sažetak svjetskog tržišta kabela prema primjeni i regiji, veljača 2021.

142

(143)  Procjene na temelju javnih izvora (CRU-ov članak od 10. siječnja 2020. „Further instability on the horizon as tumultuous year ends” (Daljnja nestabilnost na obzoru na kraju burne godine) i prezentacije s CRU-ove konferencije za industriju žice i kabela, lipanj 2019.), s objašnjenjima podnositelja pritužbe (pritužba, bilješka 36.).

143

(144)  Presuda od 5. travnja 2017., Changshu City Standard Parts Factory i Ningbo Jinding Fastener protiv Vijeća, C-376/15 P i C-377/15 P, EU:C:2017:269, t. 58.–60.

144

Changshu City Standard Parts Factory i Ningbo Jinding Fastener protiv Vijeća

(145)  
  SL 30.12.1988., br. L 362/59, uvodna izjava 7.

145

(146)  Presuda od 17. prosinca 1997., EFMA protiv Vijeća, T-121/95, EU:T:1997:198, točke 105. i dalje.

146

EFMA protiv Vijeća

(147)  One su reprezentativne i obuhvaćaju 36 % prodaje industrije EU-a tijekom RIP-a.

147

(148)  
  SL L 87, 21.3.1998., str. 24.

148

(149)  Vidjeti i presudu od 22. rujna 2021., T-753/16, PAO Severstal, ECLI:EU:T:2021:612, točke 260.–273.

149

PAO Severstal

(150)  U svojem govoru o stanju Unije 2020. predsjednica Komisije Ursula von der Leyen izjavila je: „Povećana ulaganja u okviru instrumenta NextGenerationEU jedinstvena su prilika da razvoj stigne u svako selo. Zato ulaganja želimo usmjeriti u sigurnu povezivost te razvoj mreže 5G, 6G i optičke mreže. Instrument NextGeneration EU jedinstvena je prilika i za stvaranje usklađenijeg europskog pristupa povezivosti i uvođenju digitalne infrastrukture.” https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/SPEECH_20_1655

150

(151)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Digitalni kompas 2030.: Europski put prema digitalnom desetljeću, Bruxelles, 9.3.2021. COM(2021) 118 final.

151

(152)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles, Belgija.

152

(153)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

153

(154)  Prilog I. „Kombinirana nomenklatura” Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

154

---

PRILOG

Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd | C698 |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd | C700 |
| Fasten Group:






  — | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd |

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd

C698

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd

C700

Fasten Group:

—

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd

C703

Jiangsu Etern Company Limited

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| — | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd

| — | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd

| — | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd

| — | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Liangang Optoelectronic Technology Co., Ltd

C724

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd

C709

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd

C710

SDG Group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd

C711

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd

C712

Shenzhen WanBao Optical Fiber Communication Co., Ltd

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd

C718

YOFC Group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd, |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd,

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd,

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited, |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited,

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/153

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2012

оd 17. studenoga 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 30. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika („SSCR” ili „proizvod iz ispitnog postupka”) podrijetlom iz Indije i Indonezije („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 30. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika („SSCR” ili „proizvod iz ispitnog postupka”) podrijetlom iz Indije i Indonezije („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 17. kolovoza 2020. uložila pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 17. kolovoza 2020. uložila pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji.

| (3) | Komisija je 17. veljače 2021. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak u vezi s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Indije i Indonezije („antisubvencijski postupak”) (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 17. veljače 2021. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak u vezi s uvozom istog proizvoda podrijetlom iz Indije i Indonezije („antisubvencijski postupak”) (3).

3

1.2.   Evidentiranje

Evidentiranje

| (4) | Na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/370 (4) („uredba o evidentiranju”) na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe za uvoz predmetnog proizvoda uvela obvezu evidentiranja. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/370 (4) („uredba o evidentiranju”) na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe za uvoz predmetnog proizvoda uvela obvezu evidentiranja.

4

1.3.   Privremene mjere

Privremene mjere

| (5) | U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je 30. travnja 2021. stranama dostavila sažetak predloženih privremenih pristojbi i pojedinosti o izračunu dampinških marži i marži dostatnih za uklanjanje štete nanesene industriji Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 210. privremene uredbe, Komisija je uzela u obzir primjedbe za koje se smatralo da su administrativne prirode te je u skladu s njima, prema potrebi, ispravila marže. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je 30. travnja 2021. stranama dostavila sažetak predloženih privremenih pristojbi i pojedinosti o izračunu dampinških marži i marži dostatnih za uklanjanje štete nanesene industriji Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 210. privremene uredbe, Komisija je uzela u obzir primjedbe za koje se smatralo da su administrativne prirode te je u skladu s njima, prema potrebi, ispravila marže.

| (6) | Komisija je 28. svibnja 2021. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/854 (5) („privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 28. svibnja 2021. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/854 (5) („privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu.

5

1.4.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (7) | Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) podnositelj pritužbe, konzorcij uvoznika i distributera („Euranimi” (6)), jedan nepovezani uvoznik, jedan korisnik, proizvođači izvoznici iz uzorka te vlade Indije i Indonezije dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoja stajališta o privremenim nalazima. |
| --- | --- |

(7)

Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je uvedena privremena antidampinška pristojba („privremena objava”) podnositelj pritužbe, konzorcij uvoznika i distributera („Euranimi” (6)), jedan nepovezani uvoznik, jedan korisnik, proizvođači izvoznici iz uzorka te vlade Indije i Indonezije dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli svoja stajališta o privremenim nalazima.

6

| (8) | Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe, konzorcijem uvoznika i distributera, jednim nepovezanim uvoznikom, jednim korisnikom i s dva proizvođača izvoznika iz uzorka. |
| --- | --- |

(8)

Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe, konzorcijem uvoznika i distributera, jednim nepovezanim uvoznikom, jednim korisnikom i s dva proizvođača izvoznika iz uzorka.

| (9) | Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Pri donošenju konačnih nalaza Komisija je razmotrila primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane i prema potrebi revidirala svoje privremene zaključke. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Pri donošenju konačnih nalaza Komisija je razmotrila primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane i prema potrebi revidirala svoje privremene zaključke.

| (10) | Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Primjedbe na konačnu objavu primljene su od Eurofera, proizvođača iz Unije i korisnika Arinoxa, konzorcija uvoznika i distributera Euranimi, nepovezanog uvoznika LSI i proizvođača izvoznika koji surađuju. Osim toga, IRNC (proizvođač izvoznik koji surađuje) dostavio je primjedbe na primjedbe Eurofera u pogledu pristupa Komisije njegovoj nabavi (vidjeti uvodne izjave od 71. do 74). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Primjedbe na konačnu objavu primljene su od Eurofera, proizvođača iz Unije i korisnika Arinoxa, konzorcija uvoznika i distributera Euranimi, nepovezanog uvoznika LSI i proizvođača izvoznika koji surađuju. Osim toga, IRNC (proizvođač izvoznik koji surađuje) dostavio je primjedbe na primjedbe Eurofera u pogledu pristupa Komisije njegovoj nabavi (vidjeti uvodne izjave od 71. do 74).

| (11) | Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe, Euranimijem, jednim nepovezanim uvoznikom, jednim korisnikom, za kojeg se ispostavilo da je također proizvođač iz Unije, i jednim od proizvođača izvoznika. S obzirom na njegove primjedbe na konačnu objavu, proizvođaču izvozniku IRNC-u dostavljena je dodatna konačna objava ograničena na prilagodbe nekih njegovih izvoznih prodajnih cijena. Komisija je IRNC-u dala priliku da dostavi primjedbe na tu dodatnu konačnu objavu, ali IRNC nije odgovorio. |
| --- | --- |

(11)

Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Održana su saslušanja s podnositeljem pritužbe, Euranimijem, jednim nepovezanim uvoznikom, jednim korisnikom, za kojeg se ispostavilo da je također proizvođač iz Unije, i jednim od proizvođača izvoznika. S obzirom na njegove primjedbe na konačnu objavu, proizvođaču izvozniku IRNC-u dostavljena je dodatna konačna objava ograničena na prilagodbe nekih njegovih izvoznih prodajnih cijena. Komisija je IRNC-u dala priliku da dostavi primjedbe na tu dodatnu konačnu objavu, ali IRNC nije odgovorio.

| (12) | Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir u ovoj Uredbi.

1.5.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | Budući da nije bilo primjedbi u pogledu odabira uzorka, potvrđene su uvodne izjave od 6. do 14. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Budući da nije bilo primjedbi u pogledu odabira uzorka, potvrđene su uvodne izjave od 6. do 14. privremene uredbe.

1.6.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (14) | Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da je potrebno temeljito ispitati učinke pandemije bolesti COVID-19 jer je razdoblje ispitnog postupka („RIP”) uključivalo izvanredno razdoblje pandemije. |
| --- | --- |

(14)

Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da je potrebno temeljito ispitati učinke pandemije bolesti COVID-19 jer je razdoblje ispitnog postupka („RIP”) uključivalo izvanredno razdoblje pandemije.

| (15) | Komisija jest uzela u obzir činjenicu da je RIP uključivao nekoliko mjeseci na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19. Komisija je temeljito utvrdila i analizirala učinke pandemije bolesti COVID-19 i zaključila da na tržištu Unije postoji štetan damping koji nije posljedica učinaka pandemije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija jest uzela u obzir činjenicu da je RIP uključivao nekoliko mjeseci na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19. Komisija je temeljito utvrdila i analizirala učinke pandemije bolesti COVID-19 i zaključila da na tržištu Unije postoji štetan damping koji nije posljedica učinaka pandemije.

| (16) | Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu razdoblja ispitnog postupka i razmatranog razdoblja, potvrđena je uvodna izjava 21. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu razdoblja ispitnog postupka i razmatranog razdoblja, potvrđena je uvodna izjava 21. privremene uredbe.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (17) | U privremenoj fazi jedan korisnik iz Unije Arinox zatražio je da se iz opsega proizvoda isključe hladnovaljani proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201. Komisija je privremeno odbila taj zahtjev kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 25. do 27. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(17)

U privremenoj fazi jedan korisnik iz Unije Arinox zatražio je da se iz opsega proizvoda isključe hladnovaljani proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201. Komisija je privremeno odbila taj zahtjev kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 25. do 27. privremene uredbe.

| (18) | Nakon privremene objave ta je stranka svoj zahtjev za isključenje ograničila na proizvode sa stupnjem kvalitete čelika 200 koji su ekvivalentni proizvodima Jindal J4 ili JSLU DD (udio nikla od 1 %) debljine 0,90 + 0/–0,060 mm za upotrebu u proizvodnji preciznih traka od nehrđajućeg čelika. Izjavila je da je proizvod lako identificirati, pa ne postoji rizik od izbjegavanja mjera, da nije zamjenjiv drugim vrstama proizvoda i da ga ne proizvodi industrija Unije. Nadalje, društvo je tvrdilo da se krajnja namjena lako može provjeriti. |
| --- | --- |

(18)

Nakon privremene objave ta je stranka svoj zahtjev za isključenje ograničila na proizvode sa stupnjem kvalitete čelika 200 koji su ekvivalentni proizvodima Jindal J4 ili JSLU DD (udio nikla od 1 %) debljine 0,90 + 0/–0,060 mm za upotrebu u proizvodnji preciznih traka od nehrđajućeg čelika. Izjavila je da je proizvod lako identificirati, pa ne postoji rizik od izbjegavanja mjera, da nije zamjenjiv drugim vrstama proizvoda i da ga ne proizvodi industrija Unije. Nadalje, društvo je tvrdilo da se krajnja namjena lako može provjeriti.

| (19) | Podnositelj pritužbe osporio je ažurirani zahtjev za isključenje iz opsega proizvoda. Eurofer je tvrdio da su stupnjevi kvalitete koje je naveo korisnik iz Unije komercijalne oznake i da nisu definirani međunarodnom normom. Dakle, carinska tijela ne mogu odrediti nikakvu referencu ni na bilo koji način kontrolirati kemijski sastav isključenog proizvoda. Osim toga, carinskim bi tijelima kontrola krajnje namjene predstavljala neopravdano opterećenje. Nadalje, izuzećem tih proizvoda koje isključivo proizvodi društvo Jindal stvorio bi se rizik od međusobne kompenzacije koja bi utjecala na korektivni učinak mjera. |
| --- | --- |

(19)

Podnositelj pritužbe osporio je ažurirani zahtjev za isključenje iz opsega proizvoda. Eurofer je tvrdio da su stupnjevi kvalitete koje je naveo korisnik iz Unije komercijalne oznake i da nisu definirani međunarodnom normom. Dakle, carinska tijela ne mogu odrediti nikakvu referencu ni na bilo koji način kontrolirati kemijski sastav isključenog proizvoda. Osim toga, carinskim bi tijelima kontrola krajnje namjene predstavljala neopravdano opterećenje. Nadalje, izuzećem tih proizvoda koje isključivo proizvodi društvo Jindal stvorio bi se rizik od međusobne kompenzacije koja bi utjecala na korektivni učinak mjera.

| (20) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da su takvi proizvodi zamjenjivi kad je riječ o svojstvima. Komisija je zaključila i da bi se prihvaćanjem tog zahtjeva za isključenje carinskim tijelima zaista nametnulo neopravdano opterećenje jer bi za svaku pošiljku trebala provoditi laboratorijska testiranja i provjeravati krajnju namjenu. Nadalje, budući da je proizvod povezan s određenim proizvođačem izvoznikom, ne može se isključiti rizik od međusobne kompenzacije. |
| --- | --- |

(20)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da su takvi proizvodi zamjenjivi kad je riječ o svojstvima. Komisija je zaključila i da bi se prihvaćanjem tog zahtjeva za isključenje carinskim tijelima zaista nametnulo neopravdano opterećenje jer bi za svaku pošiljku trebala provoditi laboratorijska testiranja i provjeravati krajnju namjenu. Nadalje, budući da je proizvod povezan s određenim proizvođačem izvoznikom, ne može se isključiti rizik od međusobne kompenzacije.

| (21) | Nakon konačne objave Arinox je ponovno podnio prvotni zahtjev za isključenje proizvoda, odnosno da se iz opsega proizvoda isključe proizvodi stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla i proizvodi stupnja kvalitete čelika 201. Arinox je tvrdio da su proizvodi stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla i proizvodi stupnja kvalitete čelika 201 u znatnoj mjeri nedostupni na tržištu Unije i da proizvođači iz Unije nisu zainteresirani za proizvodnju tih proizvoda. To je društvo objasnilo da je nakon privremene objave postalo ekonomski neodrživo kupovati proizvod stupnja kvalitete čelika 201 od industrije Unije i da samo jedan proizvođač u Uniji može proizvoditi precizne trake od nehrđajućeg čelika stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla. Tvrdilo je i da je već pretrpjelo ekonomsku štetu zbog uključenja tih proizvoda u trenutačni ispitni postupak jer zbog osjetljivosti cijene proizvoda nije moglo prenijeti antidampinšku pristojbu na svoje kupce te da je u nedavnom slučaju Komisija odobrila isključenje proizvoda u sličnoj situaciji. |
| --- | --- |

(21)

Nakon konačne objave Arinox je ponovno podnio prvotni zahtjev za isključenje proizvoda, odnosno da se iz opsega proizvoda isključe proizvodi stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla i proizvodi stupnja kvalitete čelika 201. Arinox je tvrdio da su proizvodi stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla i proizvodi stupnja kvalitete čelika 201 u znatnoj mjeri nedostupni na tržištu Unije i da proizvođači iz Unije nisu zainteresirani za proizvodnju tih proizvoda. To je društvo objasnilo da je nakon privremene objave postalo ekonomski neodrživo kupovati proizvod stupnja kvalitete čelika 201 od industrije Unije i da samo jedan proizvođač u Uniji može proizvoditi precizne trake od nehrđajućeg čelika stupnja kvalitete čelika 200 s niskim udjelom nikla. Tvrdilo je i da je već pretrpjelo ekonomsku štetu zbog uključenja tih proizvoda u trenutačni ispitni postupak jer zbog osjetljivosti cijene proizvoda nije moglo prenijeti antidampinšku pristojbu na svoje kupce te da je u nedavnom slučaju Komisija odobrila isključenje proizvoda u sličnoj situaciji.

| (22) | Nadalje, društvo je ponovilo da postoje znatne razlike u pogledu fizičkih, kemijskih i tehničkih svojstava između proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201 i drugih vrsta čelika obuhvaćenih proizvodom iz ispitnog postupka, posebno proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 300, te da carinska tijela mogu jednostavno provjeriti kemijski sastav proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201 lako dostupnim sredstvima i na temelju certifikata proizvođača čelika. Društvo je nadalje tvrdilo da je zahtjev za isključenje povezan s jednom krajnjom namjenom i da bi ono vjerojatno bilo jedini korisnik zahtjeva za isključenje. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje, društvo je ponovilo da postoje znatne razlike u pogledu fizičkih, kemijskih i tehničkih svojstava između proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201 i drugih vrsta čelika obuhvaćenih proizvodom iz ispitnog postupka, posebno proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 300, te da carinska tijela mogu jednostavno provjeriti kemijski sastav proizvoda sa stupnjem kvalitete čelika 200 i 201 lako dostupnim sredstvima i na temelju certifikata proizvođača čelika. Društvo je nadalje tvrdilo da je zahtjev za isključenje povezan s jednom krajnjom namjenom i da bi ono vjerojatno bilo jedini korisnik zahtjeva za isključenje.

| (23) | Društvo je tvrdilo da je rizik od međusobne kompenzacije ograničen jer uglavnom kupuje proizvode razreda čelika 200 i 201 iz predmetnih zemalja i nabavlja od različitih proizvođača iz tih zemalja. |
| --- | --- |

(23)

Društvo je tvrdilo da je rizik od međusobne kompenzacije ograničen jer uglavnom kupuje proizvode razreda čelika 200 i 201 iz predmetnih zemalja i nabavlja od različitih proizvođača iz tih zemalja.

| (24) | Arinox nije dostavio dodatne dokaze o nemogućnosti zamjene proizvoda razreda čelika 200 i 201 drugim vrstama čelika, osim što je tvrdio da je to ekonomski nerazumno. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., za provjeru kemijskog sastava potrebno je provesti laboratorijsko testiranje, što bi carinskim tijelima predstavljalo veliko opterećenje, posebno zato što bi to morala učiniti za svaku pošiljku proizvoda za koji je zatraženo isključenje. Procjena rizika od međusobne kompenzacije mora biti objektivna, a podaci koje je društvo dostavilo o kupnji proizvoda razreda čelika 200 i 201 te drugih proizvoda iz predmetnih zemalja pokazali su da je od tih zemalja kupilo i druge proizvode koji su obuhvaćeni opsegom proizvoda iz trenutačnog ispitnog postupka, što nužno podrazumijeva rizik međusobne kompenzacije. Nadalje, iako društvo tvrdi da ti razredi čelika imaju samo jednu krajnju namjenu, ne može se isključiti mogućnost da ti razredi čelika imaju druge namjene. |
| --- | --- |

(24)

Arinox nije dostavio dodatne dokaze o nemogućnosti zamjene proizvoda razreda čelika 200 i 201 drugim vrstama čelika, osim što je tvrdio da je to ekonomski nerazumno. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., za provjeru kemijskog sastava potrebno je provesti laboratorijsko testiranje, što bi carinskim tijelima predstavljalo veliko opterećenje, posebno zato što bi to morala učiniti za svaku pošiljku proizvoda za koji je zatraženo isključenje. Procjena rizika od međusobne kompenzacije mora biti objektivna, a podaci koje je društvo dostavilo o kupnji proizvoda razreda čelika 200 i 201 te drugih proizvoda iz predmetnih zemalja pokazali su da je od tih zemalja kupilo i druge proizvode koji su obuhvaćeni opsegom proizvoda iz trenutačnog ispitnog postupka, što nužno podrazumijeva rizik međusobne kompenzacije. Nadalje, iako društvo tvrdi da ti razredi čelika imaju samo jednu krajnju namjenu, ne može se isključiti mogućnost da ti razredi čelika imaju druge namjene.

| (25) | Komisija je stoga zaključila da zahtjev za isključenje tog proizvoda nije primjereno prihvatiti, te ga je odbila. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je stoga zaključila da zahtjev za isključenje tog proizvoda nije primjereno prihvatiti, te ga je odbila.

2.2.   Zaključak

Zaključak

| (26) | Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu opsega proizvoda, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 22. do 27. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Budući da nije bilo nikakvih drugih primjedbi u pogledu opsega proizvoda, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 22. do 27. privremene uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Indija

Indija

3.1.1.   Suradnja i djelomična primjena članka 18. osnovne uredbe

Suradnja i djelomična primjena članka 18. osnovne uredbe

| (27) | U uvodnim izjavama od 29. do 57. privremene uredbe subjekti indijskog društva Jindal koji su uključeni u proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka nazivaju se „grupa Jindal”. U ovoj se Uredbi ti subjekti nazivaju „Jindal India”, dok se „grupa Jindal” odnosi na društva Jindal India, Jindal Indonesia i relevantne subjekte društva Jindal u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(27)

U uvodnim izjavama od 29. do 57. privremene uredbe subjekti indijskog društva Jindal koji su uključeni u proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka nazivaju se „grupa Jindal”. U ovoj se Uredbi ti subjekti nazivaju „Jindal India”, dok se „grupa Jindal” odnosi na društva Jindal India, Jindal Indonesia i relevantne subjekte društva Jindal u trećim zemljama.

| (28) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. privremene uredbe, Komisija je u privremenoj fazi odlučila primijeniti članak 18. osnovne uredbe i upotrijebiti raspoložive činjenice koje se odnose na informacije koje nisu objavljene u vezi s ulogom povezanog društva grupe Jindal. |
| --- | --- |

(28)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. privremene uredbe, Komisija je u privremenoj fazi odlučila primijeniti članak 18. osnovne uredbe i upotrijebiti raspoložive činjenice koje se odnose na informacije koje nisu objavljene u vezi s ulogom povezanog društva grupe Jindal.

| (29) | Nakon privremene objave grupa Jindal osporavala je primjenu članka 18. Nije se složila s tim da je uskratila pristup relevantnim informacijama ili da ih nije dostavila te je smatrala da je učinila sve što je u njezinoj moći. Stoga bi se Komisija trebala koristiti informacijama koje je dostavilo to društvo. Komisija je te primjedbe propisno ocijenila. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33. privremene uredbe, grupi Jindal bilo je odobreno saslušanje o tom pitanju pred službenikom za saslušanje koje je održano 16. travnja 2021. Nakon tog saslušanja, Komisija je u skladu s preporukama službenika za saslušanje u potpunosti ocijenila i informacije primljene od grupe Jindal 29. ožujka 2021. kao odgovor na dopis na temelju članka 18. |
| --- | --- |

(29)

Nakon privremene objave grupa Jindal osporavala je primjenu članka 18. Nije se složila s tim da je uskratila pristup relevantnim informacijama ili da ih nije dostavila te je smatrala da je učinila sve što je u njezinoj moći. Stoga bi se Komisija trebala koristiti informacijama koje je dostavilo to društvo. Komisija je te primjedbe propisno ocijenila. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33. privremene uredbe, grupi Jindal bilo je odobreno saslušanje o tom pitanju pred službenikom za saslušanje koje je održano 16. travnja 2021. Nakon tog saslušanja, Komisija je u skladu s preporukama službenika za saslušanje u potpunosti ocijenila i informacije primljene od grupe Jindal 29. ožujka 2021. kao odgovor na dopis na temelju članka 18.

| (30) | Stoga je Komisija upotrijebila informacije koje je dostavio taj proizvođač izvoznik i djelomično je prihvatila tu tvrdnju. Nadalje, s obzirom na daljnju analizu informacija dostavljenih 29. ožujka 2021., daljnja prilagodba smatrala se primjerenom. Budući da su primjedbe grupe Jindal označene kao osjetljive, detaljna ocjena tvrdnje otkrivena je samo predmetnoj stranci. |
| --- | --- |

(30)

Stoga je Komisija upotrijebila informacije koje je dostavio taj proizvođač izvoznik i djelomično je prihvatila tu tvrdnju. Nadalje, s obzirom na daljnju analizu informacija dostavljenih 29. ožujka 2021., daljnja prilagodba smatrala se primjerenom. Budući da su primjedbe grupe Jindal označene kao osjetljive, detaljna ocjena tvrdnje otkrivena je samo predmetnoj stranci.

3.1.2.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (31) | Pojedinosti o izračunu uobičajene vrijednosti utvrđene su u uvodnim izjavama od 36. do 47. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Pojedinosti o izračunu uobičajene vrijednosti utvrđene su u uvodnim izjavama od 36. do 47. privremene uredbe.

| (32) | Nakon privremene objave društva Jindal India i Jindal Indonesia ponovno su tvrdila, pozivajući se na članak 2. stavak 5. treći i četvrti podstavak te članak 2. stavak 10. točku (k) osnovne uredbe, da bi Komisija trebala prilagoditi uobičajenu vrijednost za troškove povezane s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 koje se u Indiji i Indoneziji primjenjivalo u dijelu razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(32)

Nakon privremene objave društva Jindal India i Jindal Indonesia ponovno su tvrdila, pozivajući se na članak 2. stavak 5. treći i četvrti podstavak te članak 2. stavak 10. točku (k) osnovne uredbe, da bi Komisija trebala prilagoditi uobičajenu vrijednost za troškove povezane s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 koje se u Indiji i Indoneziji primjenjivalo u dijelu razdoblja ispitnog postupka.

| (33) | Te su se tvrdnje morale odbaciti. |
| --- | --- |

(33)

Te su se tvrdnje morale odbaciti.

| (34) | Kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 5. trećeg podstavka, Komisija u prvom redu ističe da se u trećem podstavku govori o ispravnoj alokaciji troškova i o korištenju takve alokacije u prošlosti, pri čemu se prednost daje alokaciji troškova na temelju prometa. Dodaje da, „ako se već ne odražavaju u alokacijama troškova iz tog podstavka, troškovi se na odgovarajući način prilagođavaju za jednokratne troškovne stavke koje donose koristi proizvodnji budućeg i/ili tekućeg razdoblja.” Međutim, u ovom konkretnom slučaju prijavljeni „troškovi povezani s pandemijom bolesti COVID-19” ne čine zasebnu troškovnu stavku koja se može prilagoditi s obzirom na razdoblje ispitnog postupka. Prijavljeni troškovi uobičajeni su fiksni troškovi koji redovito nastaju za društvo Jindal, samo što se zbog pandemije bolesti COVID-19 primjenjuju na manju količinu proizvodnje. Taj scenarij nije obuhvaćen citiranom posljednjom rečenicom trećeg podstavka. Stoga se ne može odobriti prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 5. trećim podstavkom. |
| --- | --- |

(34)

Kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 5. trećeg podstavka, Komisija u prvom redu ističe da se u trećem podstavku govori o ispravnoj alokaciji troškova i o korištenju takve alokacije u prošlosti, pri čemu se prednost daje alokaciji troškova na temelju prometa. Dodaje da, „ako se već ne odražavaju u alokacijama troškova iz tog podstavka, troškovi se na odgovarajući način prilagođavaju za jednokratne troškovne stavke koje donose koristi proizvodnji budućeg i/ili tekućeg razdoblja.” Međutim, u ovom konkretnom slučaju prijavljeni „troškovi povezani s pandemijom bolesti COVID-19” ne čine zasebnu troškovnu stavku koja se može prilagoditi s obzirom na razdoblje ispitnog postupka. Prijavljeni troškovi uobičajeni su fiksni troškovi koji redovito nastaju za društvo Jindal, samo što se zbog pandemije bolesti COVID-19 primjenjuju na manju količinu proizvodnje. Taj scenarij nije obuhvaćen citiranom posljednjom rečenicom trećeg podstavka. Stoga se ne može odobriti prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 5. trećim podstavkom.

| (35) | Drugo, kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 5. četvrtog podstavka, Komisija napominje da se, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 5. četvrtim podstavkom, odstupanje od jediničnih troškova koje društvo uobičajeno snosi može se odobriti samo ako su za upotrebu novih proizvodnih postrojenja potrebna znatna dodatna ulaganja i ako su naknadne niske stope iskorištenosti kapaciteta rezultat aktivnosti pokretanja poslovanja u okviru ili tijekom razdoblja ispitnog postupka. U ovom konkretnom slučaju niske stope iskorištenosti kapaciteta, ako postoje, rezultat su privremenog gašenja proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19. Stoga se članak 2. stavak 5. četvrti podstavak ne primjenjuje. |
| --- | --- |

(35)

Drugo, kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 5. četvrtog podstavka, Komisija napominje da se, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 5. četvrtim podstavkom, odstupanje od jediničnih troškova koje društvo uobičajeno snosi može se odobriti samo ako su za upotrebu novih proizvodnih postrojenja potrebna znatna dodatna ulaganja i ako su naknadne niske stope iskorištenosti kapaciteta rezultat aktivnosti pokretanja poslovanja u okviru ili tijekom razdoblja ispitnog postupka. U ovom konkretnom slučaju niske stope iskorištenosti kapaciteta, ako postoje, rezultat su privremenog gašenja proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19. Stoga se članak 2. stavak 5. četvrti podstavak ne primjenjuje.

| (36) | Treće, kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 10. točke (k), Komisija napominje da se prema članku 2. stavku 10. prilagodba može izvršiti za „za razlike u čimbenicima ako se pokaže da utječu na usporedivost cijena u skladu s tim stavkom, a posebno ako kupci stalno plaćaju drukčije cijene na domaćem tržištu zbog razlike u tim čimbenicima.” Društva Jindal India i Jindal Indonesia tvrdila su da je prilagodba trebala biti provedena zbog učinka koji su ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 imala na troškove proizvodnje, ali nisu dokazala nijedan učinak na usporedivost cijena. Stoga se tvrdnja koja se odnosi na članak 2. stavak 10. točku (k) ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(36)

Treće, kad je riječ o tvrdnjama na temelju članka 2. stavka 10. točke (k), Komisija napominje da se prema članku 2. stavku 10. prilagodba može izvršiti za „za razlike u čimbenicima ako se pokaže da utječu na usporedivost cijena u skladu s tim stavkom, a posebno ako kupci stalno plaćaju drukčije cijene na domaćem tržištu zbog razlike u tim čimbenicima.” Društva Jindal India i Jindal Indonesia tvrdila su da je prilagodba trebala biti provedena zbog učinka koji su ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 imala na troškove proizvodnje, ali nisu dokazala nijedan učinak na usporedivost cijena. Stoga se tvrdnja koja se odnosi na članak 2. stavak 10. točku (k) ne može prihvatiti.

| (37) | Nakon konačne objave grupa Jindal ponovila je tvrdnje o prilagodbi za troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19. U vezi s mogućom prilagodbom na temelju članka 2. stavka 5. trećeg i četvrtog podstavka, grupa Jindal istaknula je „neuobičajeno visoke” (7) troškove koji se ne bi trebali u potpunosti pripisati proizvodnji i prodaji proizvoda iz ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka, nego bi Komisija trebala izračunati reprezentativne troškove proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(37)

Nakon konačne objave grupa Jindal ponovila je tvrdnje o prilagodbi za troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19. U vezi s mogućom prilagodbom na temelju članka 2. stavka 5. trećeg i četvrtog podstavka, grupa Jindal istaknula je „neuobičajeno visoke” (7) troškove koji se ne bi trebali u potpunosti pripisati proizvodnji i prodaji proizvoda iz ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka, nego bi Komisija trebala izračunati reprezentativne troškove proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka.

7

| (38) | Ta se tvrdnja morala odbaciti. Predmetni troškovi nastali su tijekom razdoblja ispitnog postupka i odnose se na proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka. S obzirom na izvješće povjerenstva u predmetu Losos koje je citirala grupa Jindal i u skladu s trećom rečenicom članka 2. stavka 5. trećeg podstavka osnovne uredbe, troškovi se na odgovarajući način prilagođavaju za jednokratne troškovne stavke koje donose koristi proizvodnji budućeg i/ili tekućeg razdoblja. Komisija je potvrdila da su prijavljeni troškovi povezani s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 jednokratni. Međutim, posebni troškovi nastali tijekom razdoblja ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 samo su fiksni troškovi i jednostavno proizlaze iz nedovoljne iskorištenosti raspoloživih i inače korištenih kapaciteta. Po definiciji ne mogu donositi koristiti proizvodnji budućeg razdoblja, kao što bi to primjerice mogli troškovi ulaganja. Isto tako ne mogu donositi koristi proizvodnji sadašnjeg razdoblja jer izravno proizlaze iz jednokratnih okolnosti više sile, tj. ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(38)

Ta se tvrdnja morala odbaciti. Predmetni troškovi nastali su tijekom razdoblja ispitnog postupka i odnose se na proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka. S obzirom na izvješće povjerenstva u predmetu Losos koje je citirala grupa Jindal i u skladu s trećom rečenicom članka 2. stavka 5. trećeg podstavka osnovne uredbe, troškovi se na odgovarajući način prilagođavaju za jednokratne troškovne stavke koje donose koristi proizvodnji budućeg i/ili tekućeg razdoblja. Komisija je potvrdila da su prijavljeni troškovi povezani s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 jednokratni. Međutim, posebni troškovi nastali tijekom razdoblja ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 samo su fiksni troškovi i jednostavno proizlaze iz nedovoljne iskorištenosti raspoloživih i inače korištenih kapaciteta. Po definiciji ne mogu donositi koristiti proizvodnji budućeg razdoblja, kao što bi to primjerice mogli troškovi ulaganja. Isto tako ne mogu donositi koristi proizvodnji sadašnjeg razdoblja jer izravno proizlaze iz jednokratnih okolnosti više sile, tj. ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19.

Losos

| (39) | U pogledu tvrdnje na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) osnovne uredbe, grupa Jindal uputila je na izjavu Komisije iz uvodne izjave 36. i dodala da je iz uvoda članka 2. stavka 10. jasno da se upućivanje na usporedivost cijena odnosi na usporedivost uobičajene vrijednosti (bez obzira na način njezina utvrđivanja) i izvozne cijene. |
| --- | --- |

(39)

U pogledu tvrdnje na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) osnovne uredbe, grupa Jindal uputila je na izjavu Komisije iz uvodne izjave 36. i dodala da je iz uvoda članka 2. stavka 10. jasno da se upućivanje na usporedivost cijena odnosi na usporedivost uobičajene vrijednosti (bez obzira na način njezina utvrđivanja) i izvozne cijene.

| (40) | Komisija je potvrdila da se uvod članka 2. stavka 10. odnosi na usporedivost cijena. Također je točno da se neke prilagodbe navedene u članku 2. stavku 10. točkama od (a) do (k) isto tako mogu primijeniti na uobičajenu vrijednost koja se temelji na domaćim cijenama i na izračunanu uobičajenu vrijednost. Međutim, članak 2. stavak 10. točka (k) sadržava izričit uvjet koji se odnosi na razlike u cijenama koje se plaćaju na domaćem tržištu, a koji mora biti ispunjen da bi se provela prilagodba. Grupa Jindal takve razlike nije mogla potkrijepiti dokazima, nego je samo mogla dokazati učinak na troškove. Svako povećanje troškova u svakom bi slučaju jednako utjecalo na domaće i izvozne cijene. Stoga je tvrdnja na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) morala biti odbačena. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je potvrdila da se uvod članka 2. stavka 10. odnosi na usporedivost cijena. Također je točno da se neke prilagodbe navedene u članku 2. stavku 10. točkama od (a) do (k) isto tako mogu primijeniti na uobičajenu vrijednost koja se temelji na domaćim cijenama i na izračunanu uobičajenu vrijednost. Međutim, članak 2. stavak 10. točka (k) sadržava izričit uvjet koji se odnosi na razlike u cijenama koje se plaćaju na domaćem tržištu, a koji mora biti ispunjen da bi se provela prilagodba. Grupa Jindal takve razlike nije mogla potkrijepiti dokazima, nego je samo mogla dokazati učinak na troškove. Svako povećanje troškova u svakom bi slučaju jednako utjecalo na domaće i izvozne cijene. Stoga je tvrdnja na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) morala biti odbačena.

| (41) | Nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je Komisijine prilagodbe troškova sirovina. Komisija je pri privremenom utvrđivanju na temelju tablice pojedinačnih transakcija kupnje toplovaljanih koluta od nehrđajućeg čelika („SSHR”) zaključila da su kupovne cijene SSHR-a od povezanih strana bile znatno niže od kupovnih cijena istog materijala od nepovezanih strana. Stoga se te cijene nisu mogle razmatrati po tržišnim uvjetima te ih je Komisija prilagodila. U svojim primjedbama na privremenu objavu Chromeni je tvrdio da kvaliteta koluta upotrijebljenih za usporedbu nije uvijek jednaka i da bi to trebalo uzeti u obzir pri usporedbi. Ta je tvrdnja bila potkrijepljena ugovorima o kupnji, sporazumom o popustu za kvalitetu, knjižnim odobrenjima, izvješćem o inspekciji kvalitete te računovodstvenim unosima o tvrdnji o kvaliteti. Komisija je propisno ocijenila tu tvrdnju i smatra je opravdanom. Stoga je Komisija prosječnu kupovnu cijenu SSHR-a od povezanih strana iz poslovnih knjiga društva zamijenila ponderiranom prosječnom kupovnom cijenom od nepovezanih dobavljača i pomnožila je s upotrijebljenim količinama. |
| --- | --- |

(41)

Nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je Komisijine prilagodbe troškova sirovina. Komisija je pri privremenom utvrđivanju na temelju tablice pojedinačnih transakcija kupnje toplovaljanih koluta od nehrđajućeg čelika („SSHR”) zaključila da su kupovne cijene SSHR-a od povezanih strana bile znatno niže od kupovnih cijena istog materijala od nepovezanih strana. Stoga se te cijene nisu mogle razmatrati po tržišnim uvjetima te ih je Komisija prilagodila. U svojim primjedbama na privremenu objavu Chromeni je tvrdio da kvaliteta koluta upotrijebljenih za usporedbu nije uvijek jednaka i da bi to trebalo uzeti u obzir pri usporedbi. Ta je tvrdnja bila potkrijepljena ugovorima o kupnji, sporazumom o popustu za kvalitetu, knjižnim odobrenjima, izvješćem o inspekciji kvalitete te računovodstvenim unosima o tvrdnji o kvaliteti. Komisija je propisno ocijenila tu tvrdnju i smatra je opravdanom. Stoga je Komisija prosječnu kupovnu cijenu SSHR-a od povezanih strana iz poslovnih knjiga društva zamijenila ponderiranom prosječnom kupovnom cijenom od nepovezanih dobavljača i pomnožila je s upotrijebljenim količinama.

| (42) | U privremenoj fazi Komisija je ponovno izračunala troškove amortizacije u uobičajenoj vrijednosti društva Chromeni jer je utvrđeno da amortizacija određene proizvodne opreme nije prijavljena kada je već bila u upotrebi za komercijalnu proizvodnju. Nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je tu prilagodbu prijavljenih troškova amortizacije tvrdeći da su ti troškovi knjiženi u potpunosti u skladu s indijskim opće prihvaćenim računovodstvenim praksama i da bi ih stoga trebalo prihvatiti. Komisija je tvrdila da je bilo primjereno i razumno pomaknuti početak razdoblja amortizacije za strojeve tako da se podudara s početkom stvarne proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka. U tom pogledu poslovne knjige društva Chromeni nisu na primjeren način odražavale troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda iz ispitnog postupka te ih je stoga trebalo prilagoditi. |
| --- | --- |

(42)

U privremenoj fazi Komisija je ponovno izračunala troškove amortizacije u uobičajenoj vrijednosti društva Chromeni jer je utvrđeno da amortizacija određene proizvodne opreme nije prijavljena kada je već bila u upotrebi za komercijalnu proizvodnju. Nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je tu prilagodbu prijavljenih troškova amortizacije tvrdeći da su ti troškovi knjiženi u potpunosti u skladu s indijskim opće prihvaćenim računovodstvenim praksama i da bi ih stoga trebalo prihvatiti. Komisija je tvrdila da je bilo primjereno i razumno pomaknuti početak razdoblja amortizacije za strojeve tako da se podudara s početkom stvarne proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka. U tom pogledu poslovne knjige društva Chromeni nisu na primjeren način odražavale troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda iz ispitnog postupka te ih je stoga trebalo prilagoditi.

| (43) | Na kraju, nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je pristup Komisije prilagodbama prijavljenih troškova pokretanja poslovanja, koje su se odnosile na troškove amortizacije i troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Komisija je razdoblje za koje se može provesti prilagodba za troškove amortizacije ograničila na tri mjeseca te je odbila prilagodbu za troškove prodaje te opće i administrativne troškove pokretanja poslovanja. Chromeni je izjavio da faza pokretanja proizvodnje čelika traje mnogo dulje od tri mjeseca, upućujući na datum izdavanja potvrde o konačnom primitku. No Komisija je utvrdila da je komercijalna proizvodnja započela puno prije tog datuma. Nadalje, u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe, kojim je među ostalim propisano da trajanje faze pokretanja poslovanja ne prelazi odgovarajući početni dio razdoblja povrata troškova, Komisijina je dosljedna praksa da se trajanje početne faze ograniči na tri mjeseca. S obzirom na okolnosti ovog predmeta, Komisija je utvrdila da je rok od tri mjeseca primjeren. U pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, društvo Chromeni nije dostavilo dokaze da su ti troškovi povezani s proizvodnjom i da na njih stoga ne utječu upotreba novih proizvodnih postrojenja za koja su potrebna znatna dodatna ulaganja i niske stope iskorištenosti kapaciteta koje su rezultat aktivnosti pokretanja poslovanja, kako je propisano člankom 2. stavkom 5. četvrtim podstavkom osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Na kraju, nakon privremene objave društvo Chromeni osporavalo je pristup Komisije prilagodbama prijavljenih troškova pokretanja poslovanja, koje su se odnosile na troškove amortizacije i troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Komisija je razdoblje za koje se može provesti prilagodba za troškove amortizacije ograničila na tri mjeseca te je odbila prilagodbu za troškove prodaje te opće i administrativne troškove pokretanja poslovanja. Chromeni je izjavio da faza pokretanja proizvodnje čelika traje mnogo dulje od tri mjeseca, upućujući na datum izdavanja potvrde o konačnom primitku. No Komisija je utvrdila da je komercijalna proizvodnja započela puno prije tog datuma. Nadalje, u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe, kojim je među ostalim propisano da trajanje faze pokretanja poslovanja ne prelazi odgovarajući početni dio razdoblja povrata troškova, Komisijina je dosljedna praksa da se trajanje početne faze ograniči na tri mjeseca. S obzirom na okolnosti ovog predmeta, Komisija je utvrdila da je rok od tri mjeseca primjeren. U pogledu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, društvo Chromeni nije dostavilo dokaze da su ti troškovi povezani s proizvodnjom i da na njih stoga ne utječu upotreba novih proizvodnih postrojenja za koja su potrebna znatna dodatna ulaganja i niske stope iskorištenosti kapaciteta koje su rezultat aktivnosti pokretanja poslovanja, kako je propisano člankom 2. stavkom 5. četvrtim podstavkom osnovne uredbe.

| (44) | Nakon konačne objave društvo Chromeni samo je ponovilo iste tvrdnje i argumente, ali nije dostavilo nove dokaze ni argumente. S obzirom na prethodno navedeno, odbačene su tvrdnje društva Chromeni u pogledu amortizacije i prilagodbe za troškove pokretanja poslovanja. |
| --- | --- |

(44)

Nakon konačne objave društvo Chromeni samo je ponovilo iste tvrdnje i argumente, ali nije dostavilo nove dokaze ni argumente. S obzirom na prethodno navedeno, odbačene su tvrdnje društva Chromeni u pogledu amortizacije i prilagodbe za troškove pokretanja poslovanja.

| (45) | U uvodnoj izjavi 175. privremene uredbe Komisija je potvrdila poremećaje u vezi sa sirovinama u Indiji i Indoneziji koji su navedeni u pritužbi. Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da bi zbog postojanja poremećaja na tržištima sirovina u Indiji i Indoneziji izazvanih djelovanjem države troškove društava trebalo prilagoditi u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Eurofer je tvrdio da zbog tih poremećaja troškovi u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika ne odražavaju na primjeren način troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda iz ispitnog postupka te da su poremećaji u vezi sa sirovinama doveli do iznimne situacije. |
| --- | --- |

(45)

U uvodnoj izjavi 175. privremene uredbe Komisija je potvrdila poremećaje u vezi sa sirovinama u Indiji i Indoneziji koji su navedeni u pritužbi. Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da bi zbog postojanja poremećaja na tržištima sirovina u Indiji i Indoneziji izazvanih djelovanjem države troškove društava trebalo prilagoditi u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Eurofer je tvrdio da zbog tih poremećaja troškovi u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika ne odražavaju na primjeren način troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda iz ispitnog postupka te da su poremećaji u vezi sa sirovinama doveli do iznimne situacije.

| (46) | Komisija je odbacila tu tvrdnju jer je smatrala da Eurofer u ovom slučaju nije dostavio dostatne dokaze za potpunu primjenu prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Nakon konačne objave Eurofer se s tim nije složio tvrdeći i dalje da je u pritužbi i u nekoliko podnesaka prije i nakon privremene objave dostavio dostatne dokaze u prilog tvrdnji iz pritužbe. Komisija nije smatrala primjerenim dodatno ispitivati potencijalnu prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Neovisno o tome jesu li dokazi dostavljeni tijekom ovog postupka činili dostatne popratne dokaze za analizu sadržaja tvrdnje, Komisija je napomenula da se slična tvrdnja o učinku poremećaja u vezi sa sirovinama na opskrbu robom razmatrala u kontekstu antisubvencijskog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je odbacila tu tvrdnju jer je smatrala da Eurofer u ovom slučaju nije dostavio dostatne dokaze za potpunu primjenu prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Nakon konačne objave Eurofer se s tim nije složio tvrdeći i dalje da je u pritužbi i u nekoliko podnesaka prije i nakon privremene objave dostavio dostatne dokaze u prilog tvrdnji iz pritužbe. Komisija nije smatrala primjerenim dodatno ispitivati potencijalnu prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. Neovisno o tome jesu li dokazi dostavljeni tijekom ovog postupka činili dostatne popratne dokaze za analizu sadržaja tvrdnje, Komisija je napomenula da se slična tvrdnja o učinku poremećaja u vezi sa sirovinama na opskrbu robom razmatrala u kontekstu antisubvencijskog ispitnog postupka.

3.1.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (47) | Pojedinosti o izračunu izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 48. do 50. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Pojedinosti o izračunu izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 48. do 50. privremene uredbe.

| (48) | Nakon privremene i konačne objave društva Jindal India i Jindal Indonesia osporavala su pristup Komisije utvrđivanju izvozne cijene za dio prodaje ostvarene putem društva Iberjindal S.L. („IBJ”), povezanog trgovca u Španjolskoj. Ta je tvrdnja većim dijelom odbačena. Budući da su te primjedbe označene kao osjetljive, Komisija je svoje zaključke u pogledu te tvrdnje obrazložila samo predmetnoj stranci. |
| --- | --- |

(48)

Nakon privremene i konačne objave društva Jindal India i Jindal Indonesia osporavala su pristup Komisije utvrđivanju izvozne cijene za dio prodaje ostvarene putem društva Iberjindal S.L. („IBJ”), povezanog trgovca u Španjolskoj. Ta je tvrdnja većim dijelom odbačena. Budući da su te primjedbe označene kao osjetljive, Komisija je svoje zaključke u pogledu te tvrdnje obrazložila samo predmetnoj stranci.

| (49) | Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da je pri izračunu izvozne cijene nastala pogreška u formuli za izračun troškova vozarine koji su utjecali na cijene za određenu prodaju u Uniji. Komisija je provjerila to pitanje i utvrdila da je doista došlo do administrativne pogreške u formuli, koju je ispravila. |
| --- | --- |

(49)

Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da je pri izračunu izvozne cijene nastala pogreška u formuli za izračun troškova vozarine koji su utjecali na cijene za određenu prodaju u Uniji. Komisija je provjerila to pitanje i utvrdila da je doista došlo do administrativne pogreške u formuli, koju je ispravila.

| (50) | Nisu primljene daljnje tvrdnje u vezi s izračunom izvozne cijene. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 48. do 50. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Nisu primljene daljnje tvrdnje u vezi s izračunom izvozne cijene. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 48. do 50. privremene uredbe.

3.1.4.   Usporedba

Usporedba

| (51) | Pojedinosti o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 51. do 54. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Pojedinosti o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 51. do 54. privremene uredbe.

| (52) | Nakon privremene objave društva Jindal India i Jindal Indonesia tvrdila su da Komisija nije trebala odbiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit („nominalna provizija”) od izvozne cijene prodaje u EU-u ostvarene putem njegova povezanog trgovca u trećoj zemlji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 52. i 81. privremene uredbe. Tvrdnja je odbačena. Budući da su te primjedbe označene kao osjetljive, razlozi za odbacivanje te tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci. |
| --- | --- |

(52)

Nakon privremene objave društva Jindal India i Jindal Indonesia tvrdila su da Komisija nije trebala odbiti troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit („nominalna provizija”) od izvozne cijene prodaje u EU-u ostvarene putem njegova povezanog trgovca u trećoj zemlji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 52. i 81. privremene uredbe. Tvrdnja je odbačena. Budući da su te primjedbe označene kao osjetljive, razlozi za odbacivanje te tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci.

| (53) | Nakon konačne objave grupa Jindal dostavila je dodatne tvrdnje o procjeni izvoznih cijena s obzirom na tog povezanog trgovca. Te su primjedbe također označene kao osjetljive i Jindal je stoga pojedinačno obaviješten o stajalištu Komisije o tim tvrdnjama. |
| --- | --- |

(53)

Nakon konačne objave grupa Jindal dostavila je dodatne tvrdnje o procjeni izvoznih cijena s obzirom na tog povezanog trgovca. Te su primjedbe također označene kao osjetljive i Jindal je stoga pojedinačno obaviješten o stajalištu Komisije o tim tvrdnjama.

| (54) | Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da prilagodba izvozne cijene za prodaju u EU-u ostvarenu putem društva JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”) ne bi smjela biti veća od njegovih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova jer bi, s obzirom na prethodnu praksu institucija i kaznu koju je izrekao Prvostupanjski sud, bilo razumno odbiti samo troškove prodaje te opće i administrativne troškove (8). Ako Komisija ustraje na uključenju dobiti (a ne bi trebala), ta bi se dobit trebala temeljiti na podacima JGC-a. Prema grupi Jindal to bi bilo u skladu s nedavnom praksom Komisije i mišljenjem Prvostupanjskog suda da je „razumno” upotrebljavati „izvorne podatke” (9). |
| --- | --- |

(54)

Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da prilagodba izvozne cijene za prodaju u EU-u ostvarenu putem društva JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”) ne bi smjela biti veća od njegovih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova jer bi, s obzirom na prethodnu praksu institucija i kaznu koju je izrekao Prvostupanjski sud, bilo razumno odbiti samo troškove prodaje te opće i administrativne troškove (8). Ako Komisija ustraje na uključenju dobiti (a ne bi trebala), ta bi se dobit trebala temeljiti na podacima JGC-a. Prema grupi Jindal to bi bilo u skladu s nedavnom praksom Komisije i mišljenjem Prvostupanjskog suda da je „razumno” upotrebljavati „izvorne podatke” (9).

8

9

| (55) | Te su se tvrdnje morale odbaciti. Prvo, oduzimanjem samo troškova prodaje te općih i administrativnih troškova ne bi se uzela u obzir puna vrijednost marže koja se obično sastoji od troškova prodaje te općih i administrativnih troškova uvećanih za dobit. U pogledu procjene takve dobiti, Komisija tvrdi da se takva dobit mora ostvariti u skladu s tržišnim uvjetima te se stoga ne može temeljiti na dobiti koja proizlazi iz naknade koju su dogovorile povezane strane. Kad je riječ o presudi Prvostupanjskog suda, tom je presudom odobren odbitak troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, ali se očito nije osporio istodobni odbitak dobiti, koji u tom predmetu nije bio sporan. Osim toga, u skladu s tim predmetom u ovom ispitnom postupku troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi odbijeni su na temelju stvarnih podataka povezanog trgovca jer na prijavljene troškove prodaje te opće i administrativne troškove nije utjecao odnos između tih dvaju subjekata. Kad je riječ o praksi Komisije, kada se čini da na profitnu maržu utječe odnos između trgovca i proizvođača izvoznika, praksa je da se na temelju podataka koje su dostavili nepovezani uvoznici koji surađuju u istom ispitnom postupku nominalna profitna marža odbije kao razumna zamjenska vrijednost. Međutim, u nedavnom predmetu na koji upućuje grupa Jindal stvarna profitna marža smatrala se razumnom s obzirom na činjenice iz tog predmeta i funkcije koje je obavljao povezani trgovac. Stoga je oduzeta stvarna profitna marža. |
| --- | --- |

(55)

Te su se tvrdnje morale odbaciti. Prvo, oduzimanjem samo troškova prodaje te općih i administrativnih troškova ne bi se uzela u obzir puna vrijednost marže koja se obično sastoji od troškova prodaje te općih i administrativnih troškova uvećanih za dobit. U pogledu procjene takve dobiti, Komisija tvrdi da se takva dobit mora ostvariti u skladu s tržišnim uvjetima te se stoga ne može temeljiti na dobiti koja proizlazi iz naknade koju su dogovorile povezane strane. Kad je riječ o presudi Prvostupanjskog suda, tom je presudom odobren odbitak troškova prodaje te općih i administrativnih troškova, ali se očito nije osporio istodobni odbitak dobiti, koji u tom predmetu nije bio sporan. Osim toga, u skladu s tim predmetom u ovom ispitnom postupku troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi odbijeni su na temelju stvarnih podataka povezanog trgovca jer na prijavljene troškove prodaje te opće i administrativne troškove nije utjecao odnos između tih dvaju subjekata. Kad je riječ o praksi Komisije, kada se čini da na profitnu maržu utječe odnos između trgovca i proizvođača izvoznika, praksa je da se na temelju podataka koje su dostavili nepovezani uvoznici koji surađuju u istom ispitnom postupku nominalna profitna marža odbije kao razumna zamjenska vrijednost. Međutim, u nedavnom predmetu na koji upućuje grupa Jindal stvarna profitna marža smatrala se razumnom s obzirom na činjenice iz tog predmeta i funkcije koje je obavljao povezani trgovac. Stoga je oduzeta stvarna profitna marža.

| (56) | Nakon privremene objave društvo Jindal India ponovno je tvrdilo da bi uobičajenu vrijednost trebalo prilagoditi za povrate pristojbe. Tvrdilo je nadalje da je člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe propisano da bi trebalo uzeti u obzir sve razlike koje utječu na usporedivost cijena te da bi stoga tu tvrdnju trebalo prihvatiti. |
| --- | --- |

(56)

Nakon privremene objave društvo Jindal India ponovno je tvrdilo da bi uobičajenu vrijednost trebalo prilagoditi za povrate pristojbe. Tvrdilo je nadalje da je člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe propisano da bi trebalo uzeti u obzir sve razlike koje utječu na usporedivost cijena te da bi stoga tu tvrdnju trebalo prihvatiti.

| (57) | Ta je tvrdnja odbačena. Društvo Jindal India nije dokazalo da je navodni povrat carine utjecao na usporedivost cijena. Konkretno, društvo Jindal India nije moglo dokazati da je povrat carine doveo do dosljedno viših domaćih cijena. |
| --- | --- |

(57)

Ta je tvrdnja odbačena. Društvo Jindal India nije dokazalo da je navodni povrat carine utjecao na usporedivost cijena. Konkretno, društvo Jindal India nije moglo dokazati da je povrat carine doveo do dosljedno viših domaćih cijena.

| (58) | Nakon konačne objave društvo Jindal India tvrdilo je da bi Komisija trebala osigurati da se povrati pristojbe ne računaju dvaput i da se dvostrukom nadoknadom iste subvencije uvođenjem istodobnih antidampinških i antisubvencijskih pristojbi (posebno u slučaju izvoznih subvencija) krše pravila Svjetske trgovinske organizacije (10). Budući da se povrati pristojbe nekih subjekata koji su dio grupe Jindal ispituju u okviru antisubvencijskog postupka kao potencijalne subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, Komisija bi trebala osigurati da se ti povrati pristojbe prilagode u ovom predmetu ili da se protiv njih ne uvedu kompenzacijske mjere u antisubvencijskom predmetu. |
| --- | --- |

(58)

Nakon konačne objave društvo Jindal India tvrdilo je da bi Komisija trebala osigurati da se povrati pristojbe ne računaju dvaput i da se dvostrukom nadoknadom iste subvencije uvođenjem istodobnih antidampinških i antisubvencijskih pristojbi (posebno u slučaju izvoznih subvencija) krše pravila Svjetske trgovinske organizacije (10). Budući da se povrati pristojbe nekih subjekata koji su dio grupe Jindal ispituju u okviru antisubvencijskog postupka kao potencijalne subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, Komisija bi trebala osigurati da se ti povrati pristojbe prilagode u ovom predmetu ili da se protiv njih ne uvedu kompenzacijske mjere u antisubvencijskom predmetu.

10

| (59) | Komisija je u vezi s tom tvrdnjom pojasnila da zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 53. privremene uredbe i uvodnoj izjavi 57. ove Uredbe, sustav koji je društvo Jindal India primjenjivalo na svoju izvoznu prodaju u Uniji ne ispunjava uvjete ni za jednu prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkama (b) ili (k) osnovne uredbe. Naime, društvo Jindal India nije dokazalo da su kupci na domaćem tržištu stalno plaćali drukčije cijene zbog temeljnog sustava. Komisija je stoga smatrala da su zahtjevi za prilagodbu neutemeljeni i potom ih je odbacila. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je u vezi s tom tvrdnjom pojasnila da zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 53. privremene uredbe i uvodnoj izjavi 57. ove Uredbe, sustav koji je društvo Jindal India primjenjivalo na svoju izvoznu prodaju u Uniji ne ispunjava uvjete ni za jednu prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkama (b) ili (k) osnovne uredbe. Naime, društvo Jindal India nije dokazalo da su kupci na domaćem tržištu stalno plaćali drukčije cijene zbog temeljnog sustava. Komisija je stoga smatrala da su zahtjevi za prilagodbu neutemeljeni i potom ih je odbacila.

| (60) | Nisu primljene daljnje tvrdnje u vezi s usporedbom uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 51. do 54. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Nisu primljene daljnje tvrdnje u vezi s usporedbom uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 51. do 54. privremene uredbe.

3.1.5.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (61) | Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da je Komisija pri izračunu dampinga upotrijebila netočne vrijednosti CIF za određeni dio njezine prodaje u Uniji. Međutim, Komisija je utvrdila da je navodnu administrativnu pogrešku počinila sama grupa Jindal u svojem odgovoru na upitnik te da Komisija o tome nije bila obaviještena prije ili tijekom provjere na daljinu. Isto tako, u primjedbama tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja i primjedbama na privremenu objavu grupa Jindal nije postavila to pitanje. Komisija je stoga smatrala da se u trenutku kada je tvrdnja iznesena to više nije moglo provjeriti na daljinu, te je tvrdnja o navodnoj pogrešci odbačena. |
| --- | --- |

(61)

Nakon konačne objave grupa Jindal tvrdila je da je Komisija pri izračunu dampinga upotrijebila netočne vrijednosti CIF za određeni dio njezine prodaje u Uniji. Međutim, Komisija je utvrdila da je navodnu administrativnu pogrešku počinila sama grupa Jindal u svojem odgovoru na upitnik te da Komisija o tome nije bila obaviještena prije ili tijekom provjere na daljinu. Isto tako, u primjedbama tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja i primjedbama na privremenu objavu grupa Jindal nije postavila to pitanje. Komisija je stoga smatrala da se u trenutku kada je tvrdnja iznesena to više nije moglo provjeriti na daljinu, te je tvrdnja o navodnoj pogrešci odbačena.

| (62) | Kao što je detaljno objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 27. do 60., Komisija je uzela u obzir primjedbe zainteresiranih strana dostavljene nakon privremene i konačne objave. Ažuriran je i izračun društva Jindal India kako bi se ispravila administrativna pogreška povezana s izvoznom cijenom (vidjeti uvodnu izjavu 49.). |
| --- | --- |

(62)

Kao što je detaljno objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 27. do 60., Komisija je uzela u obzir primjedbe zainteresiranih strana dostavljene nakon privremene i konačne objave. Ažuriran je i izračun društva Jindal India kako bi se ispravila administrativna pogreška povezana s izvoznom cijenom (vidjeti uvodnu izjavu 49.).

| (63) | Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Jindal India | 13,9  % |
| Chromeni | 45,1  % |
| Sva ostala društva | 45,1  % |

(63)

Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Društvo

Konačna dampinška marža

Jindal India

13,9  %

Chromeni

45,1  %

Sva ostala društva

45,1  %

3.2.   Indonezija

Indonezija

3.2.1.   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (64) | U uvodnim izjavama od 58. do 86. privremene uredbe subjekti indonezijskog društva Jindal koji su uključeni u proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka nazivaju se „grupa Jindal Indonesia” ili „grupa Jindal”. U ovoj se Uredbi ti subjekti nazivaju „Jindal Indonesia”, dok se „grupa Jindal” odnosi na društva Jindal India, Jindal Indonesia i relevantne subjekte društva Jindal u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(64)

U uvodnim izjavama od 58. do 86. privremene uredbe subjekti indonezijskog društva Jindal koji su uključeni u proizvodnju i prodaju proizvoda iz ispitnog postupka nazivaju se „grupa Jindal Indonesia” ili „grupa Jindal”. U ovoj se Uredbi ti subjekti nazivaju „Jindal Indonesia”, dok se „grupa Jindal” odnosi na društva Jindal India, Jindal Indonesia i relevantne subjekte društva Jindal u trećim zemljama.

3.2.2.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (65) | Pojedinosti o izračunu uobičajene vrijednosti utvrđene su u uvodnim izjavama od 65. do 76. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Pojedinosti o izračunu uobičajene vrijednosti utvrđene su u uvodnim izjavama od 65. do 76. privremene uredbe.

| (66) | U podnesku od 11. lipnja 2021. vlada Indonezije podsjetila je da indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku surađuju u potpunosti i da Komisija mora upotrijebiti njihove stvarne podatke za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(66)

U podnesku od 11. lipnja 2021. vlada Indonezije podsjetila je da indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku surađuju u potpunosti i da Komisija mora upotrijebiti njihove stvarne podatke za izračun uobičajene vrijednosti.

| (67) | Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia ponovno je tvrdilo, zajedno s društvom Jindal India, da bi Komisija trebala prilagoditi uobičajenu vrijednost za troškove povezane s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Ta je tvrdnja odbačena. Djelomično je razmotrena u prethodnim uvodnim izjavama od 32. do 36. |
| --- | --- |

(67)

Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia ponovno je tvrdilo, zajedno s društvom Jindal India, da bi Komisija trebala prilagoditi uobičajenu vrijednost za troškove povezane s ograničenjem kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Ta je tvrdnja odbačena. Djelomično je razmotrena u prethodnim uvodnim izjavama od 32. do 36.

| (68) | Nakon privremene objave društvo IRNC osporavalo je pristup Komisije da kupovnu cijenu toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika zamijeni izračunanom tržišnom cijenom ako je taj važan međuproizvod kupljen od povezanih dobavljača. U odgovoru društva na upitnik i tijekom provjere na daljinu Komisija je utvrdila da su ti proizvodi nabavljeni od povezanih dobavljača po transfernoj cijeni nižoj od njegovih troškova proizvodnje. Stoga je Komisija u privremenom izračunu te cijene zamijenila izračunanom tržišnom cijenom sastavljenom od troškova proizvodnje, troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Društvo je tvrdilo da su transferne cijene bile u skladu s tržišnim uvjetima te je kritiziralo manjak analize u tom pogledu. |
| --- | --- |

(68)

Nakon privremene objave društvo IRNC osporavalo je pristup Komisije da kupovnu cijenu toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika zamijeni izračunanom tržišnom cijenom ako je taj važan međuproizvod kupljen od povezanih dobavljača. U odgovoru društva na upitnik i tijekom provjere na daljinu Komisija je utvrdila da su ti proizvodi nabavljeni od povezanih dobavljača po transfernoj cijeni nižoj od njegovih troškova proizvodnje. Stoga je Komisija u privremenom izračunu te cijene zamijenila izračunanom tržišnom cijenom sastavljenom od troškova proizvodnje, troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Društvo je tvrdilo da su transferne cijene bile u skladu s tržišnim uvjetima te je kritiziralo manjak analize u tom pogledu.

| (69) | Komisija je analizirala objašnjenja i dostavljenu popratnu dokumentaciju te je zaključila da početni pristup kupnji toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika od povezanih dobavljača treba prilagoditi. Naime, prodajne cijene povezanih dobavljača toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika za IRNC bile su usporedive s prodajnim cijenama toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika za nepovezane kupce. Stoga je smatrala da je primjereno prihvatiti kupovnu cijenu tih proizvoda društva IRNC, kad je ta cijena jednaka ili viša od troškova proizvodnje tih dobavljača, i zamijeniti je njihovim troškovima proizvodnje kada se utvrdi da je transferna kupovna cijena niža. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je analizirala objašnjenja i dostavljenu popratnu dokumentaciju te je zaključila da početni pristup kupnji toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika od povezanih dobavljača treba prilagoditi. Naime, prodajne cijene povezanih dobavljača toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika za IRNC bile su usporedive s prodajnim cijenama toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika za nepovezane kupce. Stoga je smatrala da je primjereno prihvatiti kupovnu cijenu tih proizvoda društva IRNC, kad je ta cijena jednaka ili viša od troškova proizvodnje tih dobavljača, i zamijeniti je njihovim troškovima proizvodnje kada se utvrdi da je transferna kupovna cijena niža.

| (70) | U primjedbama na konačnu objavu Eurofer je osporavao revidirani pristup Komisije troškovima društva IRNC u pogledu toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69. Prvo, Eurofer je tvrdio da Komisija nije trebala upotrijebiti kupovne cijene toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika koje je društvo IRNC platilo povezanim stranama jer te cijene nisu bile u skladu s tržišnim uvjetima. Drugo, Eurofer je smatrao da se pristup Komisije kosi s nalazima nedavno zaključenog ispitnog postupka koji je uključivao istu skupinu društava (11). U tom ispitnom postupku Komisija je odbacila trošak proizvodnje ključne sastavnice potrebne za proizvodnju predmetnog proizvoda. Treće, društvo je tvrdilo da bi, ako nastavi primjenjivati taj pristup, Komisija pri prilagodbi vrijednosti transakcije između povezanih strana trebala dodati razumnu dobit kupovnoj cijeni SSHR-a u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe ili bi, u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe, trebala povećati dobit IRNC-a od SSCR-a koja je upotrijebljena za izračun uobičajene vrijednosti radi kompenzacije transakcija uz trošak ili neuobičajeno nisku dobit. |
| --- | --- |

(70)

U primjedbama na konačnu objavu Eurofer je osporavao revidirani pristup Komisije troškovima društva IRNC u pogledu toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 69. Prvo, Eurofer je tvrdio da Komisija nije trebala upotrijebiti kupovne cijene toplovaljanih bijelih koluta od nehrđajućeg čelika koje je društvo IRNC platilo povezanim stranama jer te cijene nisu bile u skladu s tržišnim uvjetima. Drugo, Eurofer je smatrao da se pristup Komisije kosi s nalazima nedavno zaključenog ispitnog postupka koji je uključivao istu skupinu društava (11). U tom ispitnom postupku Komisija je odbacila trošak proizvodnje ključne sastavnice potrebne za proizvodnju predmetnog proizvoda. Treće, društvo je tvrdilo da bi, ako nastavi primjenjivati taj pristup, Komisija pri prilagodbi vrijednosti transakcije između povezanih strana trebala dodati razumnu dobit kupovnoj cijeni SSHR-a u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe ili bi, u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne uredbe, trebala povećati dobit IRNC-a od SSCR-a koja je upotrijebljena za izračun uobičajene vrijednosti radi kompenzacije transakcija uz trošak ili neuobičajeno nisku dobit.

11

| (71) | Komisija je ispitala te tvrdnje. U vezi s prvom tvrdnjom Komisija je utvrdila da su informacije koje su dostavili povezani dobavljači od kojih IRNC nabavlja SSHR-e potpune i dovoljne da se procijeni je li odnos između IRNC-a i njegovih dobavljača utjecao na kupovne cijene SSHR-a. Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka povezani dobavljači SSHR prodavali ne samo povezanom kupcu IRNC-u nego i brojnim nepovezanim domaćim kupcima te da su prodajne cijene za IRNC i cijene za nepovezane kupce bile u skladu s tržišnim uvjetima. Stoga se smatralo da na te cijene ne utječe odnos između IRNC-a i povezanog dobavljača u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe te da ne postoji osnova na temelju koje se općenito ne bi uzele u obzir. Drugo, bez zauzimanja stajališta o činjenicama i zaključcima iz ispitnog postupka u pogledu SSHR-a na koju se pozvao Eurofer, Komisija je podsjetila da se svaki slučaj zasebno ocjenjuje i analizira i ako se činjenice utvrđene u jednom ispitnom postupku razlikuju od činjenica utvrđenih u prethodnom ispitnom postupku, čak i ako je riječ o nedavnom ispitnom postupku koji se odnosi na istu skupinu društava, može se doći do drukčijeg zaključka. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je ispitala te tvrdnje. U vezi s prvom tvrdnjom Komisija je utvrdila da su informacije koje su dostavili povezani dobavljači od kojih IRNC nabavlja SSHR-e potpune i dovoljne da se procijeni je li odnos između IRNC-a i njegovih dobavljača utjecao na kupovne cijene SSHR-a. Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka povezani dobavljači SSHR prodavali ne samo povezanom kupcu IRNC-u nego i brojnim nepovezanim domaćim kupcima te da su prodajne cijene za IRNC i cijene za nepovezane kupce bile u skladu s tržišnim uvjetima. Stoga se smatralo da na te cijene ne utječe odnos između IRNC-a i povezanog dobavljača u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe te da ne postoji osnova na temelju koje se općenito ne bi uzele u obzir. Drugo, bez zauzimanja stajališta o činjenicama i zaključcima iz ispitnog postupka u pogledu SSHR-a na koju se pozvao Eurofer, Komisija je podsjetila da se svaki slučaj zasebno ocjenjuje i analizira i ako se činjenice utvrđene u jednom ispitnom postupku razlikuju od činjenica utvrđenih u prethodnom ispitnom postupku, čak i ako je riječ o nedavnom ispitnom postupku koji se odnosi na istu skupinu društava, može se doći do drukčijeg zaključka.

| (72) | Tvrdnja o dodavanju razumne dobiti kupovnoj cijeni SSHR-a odbačena je jer je člankom 2. stavkom 5. doista predviđena takva prilagodba ako troškovi povezani s proizvodnjom proizvoda iz ispitnog postupka nisu u razumnoj mjeri iskazani u poslovnim knjigama predmetne stranke. Međutim, u ovom ispitnom postupku Komisija nije utvrdila da je to slučaj. Kad je riječ o drugom dijelu treće tvrdnje, Komisija je podsjetila da se proizvod iz ispitnog postupka proizvodi samo od SSHR-a nabavljenog od povezanih dobavljača u istoj industrijskoj zoni, a završnu fazu proizvodnje obavlja IRNC. U članku 2. stavku 6. osnovne uredbe jasno se navodi da se dobit temelji „na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane izvoznika ili proizvođača nad kojim se provodi ispitni postupak”. Ta odredba dakle obuhvaća samo utvrđivanje profitne marže za prodaju istovjetnog proizvoda i ne primjenjuje se na utvrđivanje cijene po tržišnim uvjetima u prodaji sirovina. |
| --- | --- |

(72)

Tvrdnja o dodavanju razumne dobiti kupovnoj cijeni SSHR-a odbačena je jer je člankom 2. stavkom 5. doista predviđena takva prilagodba ako troškovi povezani s proizvodnjom proizvoda iz ispitnog postupka nisu u razumnoj mjeri iskazani u poslovnim knjigama predmetne stranke. Međutim, u ovom ispitnom postupku Komisija nije utvrdila da je to slučaj. Kad je riječ o drugom dijelu treće tvrdnje, Komisija je podsjetila da se proizvod iz ispitnog postupka proizvodi samo od SSHR-a nabavljenog od povezanih dobavljača u istoj industrijskoj zoni, a završnu fazu proizvodnje obavlja IRNC. U članku 2. stavku 6. osnovne uredbe jasno se navodi da se dobit temelji „na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane izvoznika ili proizvođača nad kojim se provodi ispitni postupak”. Ta odredba dakle obuhvaća samo utvrđivanje profitne marže za prodaju istovjetnog proizvoda i ne primjenjuje se na utvrđivanje cijene po tržišnim uvjetima u prodaji sirovina.

| (73) | S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje Eurofera su odbačene. |
| --- | --- |

(73)

S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje Eurofera su odbačene.

| (74) | Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da bi zbog poremećaja u vezi sa sirovinama utvrđenih u Indoneziji trebalo provesti prilagodbu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. To je pitanje razmotreno u prethodnim uvodnim izjavama od 45. do 46. |
| --- | --- |

(74)

Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da bi zbog poremećaja u vezi sa sirovinama utvrđenih u Indoneziji trebalo provesti prilagodbu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 5. osnovne uredbe. To je pitanje razmotreno u prethodnim uvodnim izjavama od 45. do 46.

3.2.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (75) | Pojedinosti o izračunu izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 77. do 79. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Pojedinosti o izračunu izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 77. do 79. privremene uredbe.

| (76) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 79. privremene uredbe, za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. privremene uredbe, društvo Jindal Indonesia određeni je dio prodaje ostvarilo putem društva IBJ iz Španjolske. |
| --- | --- |

(76)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 79. privremene uredbe, za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. privremene uredbe, društvo Jindal Indonesia određeni je dio prodaje ostvarilo putem društva IBJ iz Španjolske.

| (77) | Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia o toj je prodaji iznijelo iste primjedbe kao društvo Jindal India, a te su primjedbe spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi 48. Tvrdnja je odbačena. Razlozi za odbijanje tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 48. |
| --- | --- |

(77)

Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia o toj je prodaji iznijelo iste primjedbe kao društvo Jindal India, a te su primjedbe spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi 48. Tvrdnja je odbačena. Razlozi za odbijanje tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 48.

3.2.4.   Usporedba

Usporedba

| (78) | Pojedinosti o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 80. do 83. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Pojedinosti o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene navedene su u uvodnim izjavama od 80. do 83. privremene uredbe.

| (79) | Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia iznijelo je iste primjedbe o prilagodbi nominalne provizije kao društvo Jindal India, a te su primjedbe spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi 52. Tvrdnja je odbačena. Razlozi za odbijanje tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 52. |
| --- | --- |

(79)

Nakon privremene objave društvo Jindal Indonesia iznijelo je iste primjedbe o prilagodbi nominalne provizije kao društvo Jindal India, a te su primjedbe spomenute u prethodnoj uvodnoj izjavi 52. Tvrdnja je odbačena. Razlozi za odbijanje tvrdnje otkriveni su samo predmetnoj stranci zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 52.

| (80) | Društvo Jindal Indonesia tvrdilo je da je Komisija za izračun troškova kredita umjesto međubankovnih kratkoročnih kamatnih stopa koje je objavio CEIC trebala upotrijebiti kratkoročne kamatne stope Središnje banke Indonezije za kredite u američkim dolarima (USD) i indonezijskim rupijama (IDR). |
| --- | --- |

(80)

Društvo Jindal Indonesia tvrdilo je da je Komisija za izračun troškova kredita umjesto međubankovnih kratkoročnih kamatnih stopa koje je objavio CEIC trebala upotrijebiti kratkoročne kamatne stope Središnje banke Indonezije za kredite u američkim dolarima (USD) i indonezijskim rupijama (IDR).

| (81) | Komisija je analizirala objašnjenja i dostavljenu popratnu dokumentaciju te je smatrala da je opravdano promijeniti izvor podataka u skladu s tvrdnjom društva Jindal Indonesia. Međutim, kad je riječ o primjeni različitih kamatnih stopa za domaću i izvoznu prodaju, člankom 2. stavkom 10. točkom (g) osnovne uredbe predviđa se mogućnost prilagodbe za razlike u trošku kredita odobrenog za prodaju dotičnog proizvoda, pod uvjetom da je taj čimbenik uzet u obzir pri određivanju naplaćenih cijena. Komisija je tijekom provjere na daljinu utvrdila da društvo financira i domaće i izvozno poslovanje s pomoću kratkoročnih kredita i omnibus sustava za trgovinu koji su uglavnom u USD. Komisija u poslovnim knjigama društva nije pronašla dokaze koji bi opravdali upotrebu različite kamatne stope za pozajmljivanje u IDR za domaću prodaju. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju o upotrebi kamatne stope za kredite u IDR za financiranje domaće prodaje. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je analizirala objašnjenja i dostavljenu popratnu dokumentaciju te je smatrala da je opravdano promijeniti izvor podataka u skladu s tvrdnjom društva Jindal Indonesia. Međutim, kad je riječ o primjeni različitih kamatnih stopa za domaću i izvoznu prodaju, člankom 2. stavkom 10. točkom (g) osnovne uredbe predviđa se mogućnost prilagodbe za razlike u trošku kredita odobrenog za prodaju dotičnog proizvoda, pod uvjetom da je taj čimbenik uzet u obzir pri određivanju naplaćenih cijena. Komisija je tijekom provjere na daljinu utvrdila da društvo financira i domaće i izvozno poslovanje s pomoću kratkoročnih kredita i omnibus sustava za trgovinu koji su uglavnom u USD. Komisija u poslovnim knjigama društva nije pronašla dokaze koji bi opravdali upotrebu različite kamatne stope za pozajmljivanje u IDR za domaću prodaju. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju o upotrebi kamatne stope za kredite u IDR za financiranje domaće prodaje.

| (82) | Grupa IRNC ponovno je iznijela tvrdnju o nedosljednosti Komisije zbog prilagodbe izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (e) osnovne uredbe za određene troškove prijevoza, dok su zahtjevi da se domaće prodajne cijene prilagode za određene troškove prijevoza i druge povezane troškove, posebno troškove nastale zbog prijevoza predmetnog proizvoda iz tvornice u domaće skladište, odbačeni. |
| --- | --- |

(82)

Grupa IRNC ponovno je iznijela tvrdnju o nedosljednosti Komisije zbog prilagodbe izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (e) osnovne uredbe za određene troškove prijevoza, dok su zahtjevi da se domaće prodajne cijene prilagode za određene troškove prijevoza i druge povezane troškove, posebno troškove nastale zbog prijevoza predmetnog proizvoda iz tvornice u domaće skladište, odbačeni.

| (83) | Komisija je napomenula da se članak 2. stavak 10. točka (e) osnovne uredbe primjenjuje na troškove prijevoza nastale nakon prodaje pri premještanju robe iz poslovnih prostorija izvoznika do prvog nezavisnog kupca. Domaće skladište grupe IRNC dio je njegovih poslovnih prostora, a troškovi nastali pri premještanju robe iz tvornice u domaće skladište nastali su prije prodaje. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je napomenula da se članak 2. stavak 10. točka (e) osnovne uredbe primjenjuje na troškove prijevoza nastale nakon prodaje pri premještanju robe iz poslovnih prostorija izvoznika do prvog nezavisnog kupca. Domaće skladište grupe IRNC dio je njegovih poslovnih prostora, a troškovi nastali pri premještanju robe iz tvornice u domaće skladište nastali su prije prodaje.

| (84) | Grupa IRNC tvrdila je i da Komisija nije objasnila zašto se jednako tako ne bi odbacili slični povezani troškovi prijevoza i lučkih pristojbi nastali za pretovar robe preko kineske slobodne carinske zone. Komisija je analizirala primjedbe i dokaze u dokumentaciji, posebno ugovor o prodaji između proizvođača i povezanih trgovaca uključenih u izvoznu prodaju. Komisija je primijetila da je u ugovoru o prodaji jasno navedeno da se luka iskrcaja nalazi u Uniji i da je pretovar robe dopušten. Nadalje, u izvoznoj prodaji troškove prijevoza izravno snosi trgovac i oni stoga utječu na usporedivost cijena, dok u slučaju troškova skladištenja u domaćoj prodaji troškove prijevoza robe u skladište plaća proizvođač i nastali su prije prodaje. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(84)

Grupa IRNC tvrdila je i da Komisija nije objasnila zašto se jednako tako ne bi odbacili slični povezani troškovi prijevoza i lučkih pristojbi nastali za pretovar robe preko kineske slobodne carinske zone. Komisija je analizirala primjedbe i dokaze u dokumentaciji, posebno ugovor o prodaji između proizvođača i povezanih trgovaca uključenih u izvoznu prodaju. Komisija je primijetila da je u ugovoru o prodaji jasno navedeno da se luka iskrcaja nalazi u Uniji i da je pretovar robe dopušten. Nadalje, u izvoznoj prodaji troškove prijevoza izravno snosi trgovac i oni stoga utječu na usporedivost cijena, dok u slučaju troškova skladištenja u domaćoj prodaji troškove prijevoza robe u skladište plaća proizvođač i nastali su prije prodaje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (85) | Nakon konačne objave grupa IRNC tvrdila je i da je Komisija primijenila nedosljedan pristup jer nije provela prilagodbu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i), upućujući tako na prilagodbe izvozne prodaje ostvarene putem povezanih trgovaca koje je provela u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i). |
| --- | --- |

(85)

Nakon konačne objave grupa IRNC tvrdila je i da je Komisija primijenila nedosljedan pristup jer nije provela prilagodbu uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i), upućujući tako na prilagodbe izvozne prodaje ostvarene putem povezanih trgovaca koje je provela u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i).

| (86) | Komisija je podsjetila da je u sudskoj praksi Suda (12) jasno utvrđeno da „[...] stranka koja zahtijeva prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe kako bi uobičajena vrijednost i izvozna cijena bile usporedive za potrebe utvrđivanja dampinške marže mora dokazati da je taj zahtjev opravdan [...]”. Podnesak koji je u tom pogledu dostavila grupa IRNC samo je zahtjev za prilagodbu uobičajene vrijednosti, ali ne sadržava utemeljeno obrazloženje ni detaljno objašnjenje. Komisija je nadalje podsjetila da prilagodba izvozne cijene ne podrazumijeva automatski prilagodbu uobičajene vrijednosti te da takvu prilagodbu uobičajene vrijednosti stranka koja je zahtijeva treba propisno obrazložiti činjenicama i dokazima. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je podsjetila da je u sudskoj praksi Suda (12) jasno utvrđeno da „[...] stranka koja zahtijeva prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe kako bi uobičajena vrijednost i izvozna cijena bile usporedive za potrebe utvrđivanja dampinške marže mora dokazati da je taj zahtjev opravdan [...]”. Podnesak koji je u tom pogledu dostavila grupa IRNC samo je zahtjev za prilagodbu uobičajene vrijednosti, ali ne sadržava utemeljeno obrazloženje ni detaljno objašnjenje. Komisija je nadalje podsjetila da prilagodba izvozne cijene ne podrazumijeva automatski prilagodbu uobičajene vrijednosti te da takvu prilagodbu uobičajene vrijednosti stranka koja je zahtijeva treba propisno obrazložiti činjenicama i dokazima.

12

| (87) | Komisija je u skladu s tim utvrdila da zahtjev za prilagodbu koji nije utemeljen očigledno nije u skladu s pravnim standardom koji je utvrdio Sud. Stoga je taj zahtjev odbačen kao neutemeljen. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je u skladu s tim utvrdila da zahtjev za prilagodbu koji nije utemeljen očigledno nije u skladu s pravnim standardom koji je utvrdio Sud. Stoga je taj zahtjev odbačen kao neutemeljen.

| (88) | Grupa IRNC tvrdila je i da je Komisija dužna dokazima potkrijepiti svoju odluku o prilagodbi izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) i da je u dokumentaciji privremene i konačne objave nije dovoljno obrazložila. |
| --- | --- |

(88)

Grupa IRNC tvrdila je i da je Komisija dužna dokazima potkrijepiti svoju odluku o prilagodbi izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) i da je u dokumentaciji privremene i konačne objave nije dovoljno obrazložila.

| (89) | Slijedom primjedbi primljenih od tog društva nakon konačne objave Komisija je 16. rujna 2021. tom društvu uputila posebnu dodatnu objavu u kojoj je detaljnije objasnila razloge i navela dokaze na kojima se temelji takva prilagodba izvozne cijene. Društvo nije dostavilo nikakve primjedbe kao odgovor na tu posebnu objavu. |
| --- | --- |

(89)

Slijedom primjedbi primljenih od tog društva nakon konačne objave Komisija je 16. rujna 2021. tom društvu uputila posebnu dodatnu objavu u kojoj je detaljnije objasnila razloge i navela dokaze na kojima se temelji takva prilagodba izvozne cijene. Društvo nije dostavilo nikakve primjedbe kao odgovor na tu posebnu objavu.

3.2.5.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (90) | Kao što je detaljno objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 65. do 89., Komisija je uzela u obzir primjedbe zainteresiranih strana dostavljene nakon privremene objave i u skladu s tim ponovno izračunala dampinške marže. |
| --- | --- |

(90)

Kao što je detaljno objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama od 65. do 89., Komisija je uzela u obzir primjedbe zainteresiranih strana dostavljene nakon privremene objave i u skladu s tim ponovno izračunala dampinške marže.

| (91) | Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Jindal Indonesia | 20,2  % |
| Grupa IRNC | 10,2  % |
| Sva ostala društva | 20,2  % |

(91)

Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:

Društvo

Konačna dampinška marža

Jindal Indonesia

20,2  %

Grupa IRNC

10,2  %

Sva ostala društva

20,2  %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (92) | Nakon konačne objave društvo Arinox, zainteresirana strana koja je privremeno kvalificirana kao korisnik, tvrdilo je da bi ga trebalo smatrati proizvođačem iz Unije. Treba napomenuti da su podaci društva uključeni u makroekonomske pokazatelje koje je dostavio Eurofer i koje je Komisija unakrsno provjerila, pa je Komisija smatrala da je to društvo dio industrije Unije opisane u uvodnoj izjavi 87. privremene uredbe. Međutim, Komisija je napomenula da se društvo Arinox u svojem početnom zahtjevu za isključenje proizvoda identificiralo kao krajnji korisnik i uvoznik, a tvrdnje društva iznesene u privremenoj fazi odnosile su se na aktivnosti koje je društvo obavljalo kao korisnik na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(92)

Nakon konačne objave društvo Arinox, zainteresirana strana koja je privremeno kvalificirana kao korisnik, tvrdilo je da bi ga trebalo smatrati proizvođačem iz Unije. Treba napomenuti da su podaci društva uključeni u makroekonomske pokazatelje koje je dostavio Eurofer i koje je Komisija unakrsno provjerila, pa je Komisija smatrala da je to društvo dio industrije Unije opisane u uvodnoj izjavi 87. privremene uredbe. Međutim, Komisija je napomenula da se društvo Arinox u svojem početnom zahtjevu za isključenje proizvoda identificiralo kao krajnji korisnik i uvoznik, a tvrdnje društva iznesene u privremenoj fazi odnosile su se na aktivnosti koje je društvo obavljalo kao korisnik na tržištu Unije.

| (93) | Arinox, Euranimi i jedan nepovezani uvoznik zatražili su podatke o identitetu 13 proizvođača iz Unije koji su činili industriju Unije tijekom RIP-a. Uz tri proizvođača u uzorku i društva koja podupiru pritužbu (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB), to su društva Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox te tri postrojenja za ponovno valjanje sa sjedištem u Njemačkoj (tj. SAP Precision Metal, BWS i Waelzholz). |
| --- | --- |

(93)

Arinox, Euranimi i jedan nepovezani uvoznik zatražili su podatke o identitetu 13 proizvođača iz Unije koji su činili industriju Unije tijekom RIP-a. Uz tri proizvođača u uzorku i društva koja podupiru pritužbu (tj. Acerinox, Outokumpu Nirosta GmbH, Outokumpu Stainless AB), to su društva Marcegaglia, Acroni, Arinox, Otelinox te tri postrojenja za ponovno valjanje sa sjedištem u Njemačkoj (tj. SAP Precision Metal, BWS i Waelzholz).

| (94) | Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke navedene u uvodnim izjavama od 87. do 89. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu definicije industrije Unije i proizvodnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke navedene u uvodnim izjavama od 87. do 89. privremene uredbe.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (95) | Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu potrošnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 90. do 92. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Budući da nije bilo nikakvih primjedbi u pogledu potrošnje u Uniji, Komisija je potvrdila svoje zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 90. do 92. privremene uredbe.

4.2.1.   Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

| (96) | Konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik osporavali su kumulativnu procjenu učinaka indijskog i indonezijskog uvoza na stanje industrije Unije. Zainteresirane strane tvrdile su da je obujam uvoza iz obiju zemalja nizak, da je kretanje uvoza iz Indije (blago smanjenje) i Indonezije (brzo povećanje) tijekom razmatranog razdoblja različito i da nije provedena odgovarajuća procjena uvjeta tržišnog natjecanja između uvezenih proizvoda te između uvezenih proizvoda i istovjetnih proizvoda Unije kako je propisano člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik osporavali su kumulativnu procjenu učinaka indijskog i indonezijskog uvoza na stanje industrije Unije. Zainteresirane strane tvrdile su da je obujam uvoza iz obiju zemalja nizak, da je kretanje uvoza iz Indije (blago smanjenje) i Indonezije (brzo povećanje) tijekom razmatranog razdoblja različito i da nije provedena odgovarajuća procjena uvjeta tržišnog natjecanja između uvezenih proizvoda te između uvezenih proizvoda i istovjetnih proizvoda Unije kako je propisano člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (97) | U svojim primjedbama podnesenima nakon privremene objave podnositelj pritužbe osporavao je tvrdnju konzorcija i nepovezanog uvoznika da kretanja uvoza nisu relevantna za primjenu članka 3. stavka 4. osnovne uredbe, da su uvjeti tržišnog natjecanja propisno procijenjeni te da se kumulativnom procjenom osigurava nediskriminirajuća primjena pristojbi. |
| --- | --- |

(97)

U svojim primjedbama podnesenima nakon privremene objave podnositelj pritužbe osporavao je tvrdnju konzorcija i nepovezanog uvoznika da kretanja uvoza nisu relevantna za primjenu članka 3. stavka 4. osnovne uredbe, da su uvjeti tržišnog natjecanja propisno procijenjeni te da se kumulativnom procjenom osigurava nediskriminirajuća primjena pristojbi.

| (98) | Komisija je utvrdila da su ispunjeni uvjeti za kumulativnu procjenu uvoza. Obujam uvoza iz dvije predmetne zemlje nije bio zanemariv, tj. u svakoj od njih iznosio je više od 1 % tržišnog udjela, te da uvjeti tržišnog natjecanja zaslužuju kumulativnu procjenu uvoza jer uvezeni proizvodi imaju iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke karakteristike kao proizvodi koje prodaju proizvođači iz Unije te imaju istu osnovnu namjenu. Posljedica toga je visoka razina podudarnosti vrsta proizvoda uvezenih iz Indije i Indonezije s vrstama proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je utvrdila da su ispunjeni uvjeti za kumulativnu procjenu uvoza. Obujam uvoza iz dvije predmetne zemlje nije bio zanemariv, tj. u svakoj od njih iznosio je više od 1 % tržišnog udjela, te da uvjeti tržišnog natjecanja zaslužuju kumulativnu procjenu uvoza jer uvezeni proizvodi imaju iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke karakteristike kao proizvodi koje prodaju proizvođači iz Unije te imaju istu osnovnu namjenu. Posljedica toga je visoka razina podudarnosti vrsta proizvoda uvezenih iz Indije i Indonezije s vrstama proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije.

| (99) | Nadalje, utvrđeno je da su vrste proizvoda uvezene iz Indije i Indonezije u velikoj mjeri međusobno slične te da su njihove cijene usporedive. |
| --- | --- |

(99)

Nadalje, utvrđeno je da su vrste proizvoda uvezene iz Indije i Indonezije u velikoj mjeri međusobno slične te da su njihove cijene usporedive.

| (100) | Osim toga, kao što je naveo podnositelj pritužbe, člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe ne zahtijeva se usporedba kretanja uvoza među predmetnim zemljama. |
| --- | --- |

(100)

Osim toga, kao što je naveo podnositelj pritužbe, člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe ne zahtijeva se usporedba kretanja uvoza među predmetnim zemljama.

| (101) | Nakon konačne objave konzorcij i jedan nepovezani uvoznik zatražili su objavu teorijskih modela upotrijebljenih za procjenu uvjeta tržišnog natjecanja na tržištu Unije za proizvod iz ispitnog postupka i predmetnih zemalja te potvrdu da se o tim uvjetima tržišnog natjecanja savjetovalo s Komisijinim službama za tržišno natjecanje i ekonomsku analizu. |
| --- | --- |

(101)

Nakon konačne objave konzorcij i jedan nepovezani uvoznik zatražili su objavu teorijskih modela upotrijebljenih za procjenu uvjeta tržišnog natjecanja na tržištu Unije za proizvod iz ispitnog postupka i predmetnih zemalja te potvrdu da se o tim uvjetima tržišnog natjecanja savjetovalo s Komisijinim službama za tržišno natjecanje i ekonomsku analizu.

| (102) | Nadalje su tvrdili da nije dostavljena statistička analiza koja bi potkrijepila nalaze iz prethodnih uvodnih izjava 99. i 100. te su tvrdili da je tržišni udio uvoza iz Indije i Indonezije nizak u usporedbi s tržišnim udjelom industrije Unije. Kad je riječ o Indiji, obujam uvoza tijekom RIP-a bio je niži od obujma uvoza u 2017. i 2018. te sličan uvozu u 2019. Nadalje, obujam uvoza predmetnog proizvoda iz Indije ograničen je državnom kvotom utvrđenom zaštitnim mjerama za čelik. Stoga su konzorcij i nepovezani uvoznik smatrali da primjena članka 3. stavka 4. osnovne uredbe nije primjerena. |
| --- | --- |

(102)

Nadalje su tvrdili da nije dostavljena statistička analiza koja bi potkrijepila nalaze iz prethodnih uvodnih izjava 99. i 100. te su tvrdili da je tržišni udio uvoza iz Indije i Indonezije nizak u usporedbi s tržišnim udjelom industrije Unije. Kad je riječ o Indiji, obujam uvoza tijekom RIP-a bio je niži od obujma uvoza u 2017. i 2018. te sličan uvozu u 2019. Nadalje, obujam uvoza predmetnog proizvoda iz Indije ograničen je državnom kvotom utvrđenom zaštitnim mjerama za čelik. Stoga su konzorcij i nepovezani uvoznik smatrali da primjena članka 3. stavka 4. osnovne uredbe nije primjerena.

| (103) | Komisija je provela teorijsku analizu u kojoj je usporedila vrste proizvoda koje na tržištu Unije prodaju proizvođači izvoznici i proizvod koji prodaju proizvođači iz Unije, na temelju kontrolnih brojeva proizvoda koje su dostavila društva u uzorku. Ta je analiza pokazala da je razina podudarnosti visoka. Razina podudarnosti između svakog proizvođača izvoznika i prodaje industrije Unije dostavlja se proizvođačima izvoznicima u uzorku u odgovarajućoj objavi. Nadalje, Komisija je utvrdila i znatnu sličnost vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici iz Indonezije u odnosu na vrste proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici iz Indije. Komisija je stoga zaključila da su uvezeni proizvodi iz predmetnih zemalja i proizvodi Unije bili u očiglednoj međusobnoj konkurenciji i da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena. Konzorcij i nepovezani uvoznik nisu dostavili nikakve utemeljene dokaze o tome zašto bi analiza koju je provela Komisija bila netočna ili nedostatna. Činjenica da Indija ima posebnu državnu kvotu u okviru zaštitnih mjera ne utječe na tu analizu s obzirom na uvjete navedene u članku 3. stavku 4. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je provela teorijsku analizu u kojoj je usporedila vrste proizvoda koje na tržištu Unije prodaju proizvođači izvoznici i proizvod koji prodaju proizvođači iz Unije, na temelju kontrolnih brojeva proizvoda koje su dostavila društva u uzorku. Ta je analiza pokazala da je razina podudarnosti visoka. Razina podudarnosti između svakog proizvođača izvoznika i prodaje industrije Unije dostavlja se proizvođačima izvoznicima u uzorku u odgovarajućoj objavi. Nadalje, Komisija je utvrdila i znatnu sličnost vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici iz Indonezije u odnosu na vrste proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici iz Indije. Komisija je stoga zaključila da su uvezeni proizvodi iz predmetnih zemalja i proizvodi Unije bili u očiglednoj međusobnoj konkurenciji i da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena. Konzorcij i nepovezani uvoznik nisu dostavili nikakve utemeljene dokaze o tome zašto bi analiza koju je provela Komisija bila netočna ili nedostatna. Činjenica da Indija ima posebnu državnu kvotu u okviru zaštitnih mjera ne utječe na tu analizu s obzirom na uvjete navedene u članku 3. stavku 4. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (104) | Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu kumulativne procjene učinaka uvoza iz predmetnih zemalja, Komisija je potvrdila sve druge zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 93. do 98. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu kumulativne procjene učinaka uvoza iz predmetnih zemalja, Komisija je potvrdila sve druge zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 93. do 98. privremene uredbe.

4.2.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

| (105) | Konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se uvoz iz Indonezije povećao jer je ta zemlja novi izvoznik proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju i da se uvoz iz Indije nije povećao tijekom razmatranog razdoblja, pa potencijalno povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja nije utjecalo na tržišni udio industrije Unije, nego je zamijenilo uvoz iz ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(105)

Konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se uvoz iz Indonezije povećao jer je ta zemlja novi izvoznik proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju i da se uvoz iz Indije nije povećao tijekom razmatranog razdoblja, pa potencijalno povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja nije utjecalo na tržišni udio industrije Unije, nego je zamijenilo uvoz iz ostalih trećih zemalja.

| (106) | Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 97. do 105., Komisija je kumulativno analizirala uvoz i zabilježen je uzlazan trend uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da se tržišni udio industrije Unije blago povećao tijekom razmatranog razdoblja i da je Indonezija počela izvoziti u Uniju tek na početku razmatranog razdoblja ne mijenja činjenicu da je uvoz iz predmetnih zemalja ostvaren po dampinškim cijenama, što je prouzročilo materijalnu štetu industriji Unije. Stoga se tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(106)

Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 97. do 105., Komisija je kumulativno analizirala uvoz i zabilježen je uzlazan trend uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da se tržišni udio industrije Unije blago povećao tijekom razmatranog razdoblja i da je Indonezija počela izvoziti u Uniju tek na početku razmatranog razdoblja ne mijenja činjenicu da je uvoz iz predmetnih zemalja ostvaren po dampinškim cijenama, što je prouzročilo materijalnu štetu industriji Unije. Stoga se tvrdnja morala odbiti.

| (107) | Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njihovih tržišnih udjela, Komisija je potvrdila sve druge zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 99. do 101. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(107)

Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njihovih tržišnih udjela, Komisija je potvrdila sve druge zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 99. do 101. privremene uredbe.

4.2.3.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

| (108) | U uvodnoj izjavi 105. privremene uredbe Komisija je navela da je za indijske proizvođače izvoznike utvrdila marže sniženja cijena od 4,8 % i 13,4 %. |
| --- | --- |

(108)

U uvodnoj izjavi 105. privremene uredbe Komisija je navela da je za indijske proizvođače izvoznike utvrdila marže sniženja cijena od 4,8 % i 13,4 %.

| (109) | Međutim, te su marže sadržavale administrativnu pogrešku i trebalo bi ih ispraviti na marže sniženja cijena od 5,8 % i 13,4 %. |
| --- | --- |

(109)

Međutim, te su marže sadržavale administrativnu pogrešku i trebalo bi ih ispraviti na marže sniženja cijena od 5,8 % i 13,4 %.

| (110) | Nakon konačne objave društvo Euranimi i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da ne mogu rekonstruirati kako su uvozne cijene predmetnog proizvoda utvrđene ni kako je izračunana marža sniženja cijena, uključujući njezine prilagodbe. |
| --- | --- |

(110)

Nakon konačne objave društvo Euranimi i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da ne mogu rekonstruirati kako su uvozne cijene predmetnog proizvoda utvrđene ni kako je izračunana marža sniženja cijena, uključujući njezine prilagodbe.

| (111) | Cijene uvoza iz predmetnih zemalja, kako su navedene u tablici 3. privremene uredbe, temelje se na podacima Eurostata. Te su informacije javno dostupne. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 104. privremene uredbe, marža sniženja cijena utemeljena je na usporedbi prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije i odgovarajućih cijena proizvođača izvoznika u uzorku naplaćenih prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, raščlanjenih prema vrsti proizvoda i prilagođenih tako da budu po jednakim uvjetima prodaje. Budući da su detaljne prodajne cijene pojedinačnih trgovačkih društava po definiciji poslovne tajne, dostavljene su samo predmetnim društvima u odgovarajućim objavama. |
| --- | --- |

(111)

Cijene uvoza iz predmetnih zemalja, kako su navedene u tablici 3. privremene uredbe, temelje se na podacima Eurostata. Te su informacije javno dostupne. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 104. privremene uredbe, marža sniženja cijena utemeljena je na usporedbi prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije i odgovarajućih cijena proizvođača izvoznika u uzorku naplaćenih prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, raščlanjenih prema vrsti proizvoda i prilagođenih tako da budu po jednakim uvjetima prodaje. Budući da su detaljne prodajne cijene pojedinačnih trgovačkih društava po definiciji poslovne tajne, dostavljene su samo predmetnim društvima u odgovarajućim objavama.

| (112) | Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu cijena uvoza iz predmetnih zemalja i sniženja cijena, Komisija je potvrdila sve zaključke iz uvodnih izjava od 102. do 105. privremene uredbe i izvršila ispravke kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 71. |
| --- | --- |

(112)

Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu cijena uvoza iz predmetnih zemalja i sniženja cijena, Komisija je potvrdila sve zaključke iz uvodnih izjava od 102. do 105. privremene uredbe i izvršila ispravke kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 71.

4.3.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.3.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (113) | Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 106. do 110. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Budući da nije bilo primjedbi, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 106. do 110. privremene uredbe.

4.3.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

| (114) | Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da se tržišni udio industrije Unije smanjio tijekom razmatranog razdoblja, a ne povećao kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 116. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da se tržišni udio industrije Unije smanjio tijekom razmatranog razdoblja, a ne povećao kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 116. privremene uredbe.

| (115) | Međutim, ta bi tvrdnja bila točna samo kada bi primjedba Eurofera o navodno preuveličanom obujmu uvoza iz trećih zemalja bila činjenično točna. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 135. u nastavku, u privremenoj uredbi navedeni su točni podaci o obujmu uvoza. Stoga je i tržišni udio industrije Unije bio točan. |
| --- | --- |

(115)

Međutim, ta bi tvrdnja bila točna samo kada bi primjedba Eurofera o navodno preuveličanom obujmu uvoza iz trećih zemalja bila činjenično točna. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 135. u nastavku, u privremenoj uredbi navedeni su točni podaci o obujmu uvoza. Stoga je i tržišni udio industrije Unije bio točan.

| (116) | Nakon privremene objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik istaknuli su da u privremenoj uredbi postoji odstupanje od oko 300 do 400 tisuća tona između podataka o proizvodnji industrije Unije u razmatranom razdoblju, navedenih u uvodnoj izjavi 111. privremene uredbe, i odgovarajućih podataka o prodaji, zalihama i izvozu, navedenih u uvodnim izjavama 114., 126. i 152. privremene uredbe. Nakon konačne objave osporavali su razinu kapaciteta industrije Unije i zatražili dokaze o nominalnom, stvarnom i stvarno iskorištenom proizvodnom kapacitetu i količini koju je stvarno proizveo svaki pojedinačni proizvođač, podatke o obujmu prodaje i cijenama pojedinačnih europskih proizvođača te o obujmu uvoza svakog proizvođača iz Unije iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(116)

Nakon privremene objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik istaknuli su da u privremenoj uredbi postoji odstupanje od oko 300 do 400 tisuća tona između podataka o proizvodnji industrije Unije u razmatranom razdoblju, navedenih u uvodnoj izjavi 111. privremene uredbe, i odgovarajućih podataka o prodaji, zalihama i izvozu, navedenih u uvodnim izjavama 114., 126. i 152. privremene uredbe. Nakon konačne objave osporavali su razinu kapaciteta industrije Unije i zatražili dokaze o nominalnom, stvarnom i stvarno iskorištenom proizvodnom kapacitetu i količini koju je stvarno proizveo svaki pojedinačni proizvođač, podatke o obujmu prodaje i cijenama pojedinačnih europskih proizvođača te o obujmu uvoza svakog proizvođača iz Unije iz predmetnih zemalja.

| (117) | Međutim, ti se podaci ne mogu u potpunosti usporediti jer se obujam proizvodnje, prodaje i izvoza odnosi na ukupnu industriju Unije, dok su podaci o zalihama navedeni u uvodnoj izjavi 126. privremene uredbe mikroekonomski pokazatelj i odnose se samo na proizvođače iz Unije u uzorku. Komisija je unakrsno provjerila sve podatke i utvrdila da su pouzdani. Budući da su podaci o pojedinačnim proizvođačima povjerljivi, Komisija je u privremenoj uredbi navela samo agregirane podatke. |
| --- | --- |

(117)

Međutim, ti se podaci ne mogu u potpunosti usporediti jer se obujam proizvodnje, prodaje i izvoza odnosi na ukupnu industriju Unije, dok su podaci o zalihama navedeni u uvodnoj izjavi 126. privremene uredbe mikroekonomski pokazatelj i odnose se samo na proizvođače iz Unije u uzorku. Komisija je unakrsno provjerila sve podatke i utvrdila da su pouzdani. Budući da su podaci o pojedinačnim proizvođačima povjerljivi, Komisija je u privremenoj uredbi navela samo agregirane podatke.

| (118) | Nadalje, gotovo polovina navodnog odstupanja povezana je s ograničenom prodajom industrije Unije povezanim korisnicima. Taj je obujam uključen u podatke o proizvodnji navedene u uvodnoj izjavi 111. privremene uredbe, ali nije uključen u obujam prodaje industrije Unije naveden u uvodnoj izjavi 114. privremene uredbe. Ograničena prodaja industrije Unije činila je oko 5 % ukupne prodaje industrije Unije i taj je udio bio stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(118)

Nadalje, gotovo polovina navodnog odstupanja povezana je s ograničenom prodajom industrije Unije povezanim korisnicima. Taj je obujam uključen u podatke o proizvodnji navedene u uvodnoj izjavi 111. privremene uredbe, ali nije uključen u obujam prodaje industrije Unije naveden u uvodnoj izjavi 114. privremene uredbe. Ograničena prodaja industrije Unije činila je oko 5 % ukupne prodaje industrije Unije i taj je udio bio stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

| (119) | Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da povećanje tržišnog udjela industrije Unije upućuje na nepostojanje štete i da povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja nije negativno utjecalo na tržišni udio industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera te jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da povećanje tržišnog udjela industrije Unije upućuje na nepostojanje štete i da povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja nije negativno utjecalo na tržišni udio industrije Unije.

| (120) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 107., blago povećanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja nije utjecalo na činjenicu da se uvoz iz predmetnih zemalja povećao za 86 % i da je izvršen po dampinškim cijenama, što je prouzročilo materijalnu štetu industriji Unije. Stoga se tvrdnja morala odbiti. |
| --- | --- |

(120)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 107., blago povećanje tržišnog udjela industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja nije utjecalo na činjenicu da se uvoz iz predmetnih zemalja povećao za 86 % i da je izvršen po dampinškim cijenama, što je prouzročilo materijalnu štetu industriji Unije. Stoga se tvrdnja morala odbiti.

| (121) | Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 111. do 121. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 111. do 121. privremene uredbe.

4.3.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

| (122) | Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se negativno kretanje profitabilnosti industrije Unije ne može povezati s uvozom iz predmetnih zemalja jer je njegov obujam malen i nije mogao tako značajno utjecati na tržište. Konzorcij uvoznika i distributera i nepovezani uvoznik tvrdili su da je industrija Unije zabilježila povećanje dobiti od RIP-a. |
| --- | --- |

(122)

Nakon konačne objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se negativno kretanje profitabilnosti industrije Unije ne može povezati s uvozom iz predmetnih zemalja jer je njegov obujam malen i nije mogao tako značajno utjecati na tržište. Konzorcij uvoznika i distributera i nepovezani uvoznik tvrdili su da je industrija Unije zabilježila povećanje dobiti od RIP-a.

| (123) | Obujam uvoza iz tih zemalja bio je iznad razine de minimis, a njihove niske cijene, za koje je utvrđeno da su bile dampinške, jesu uzrokovale pritisak na cijene na tržištu Unije, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 141. privremene uredbe. Stoga je Komisija zaključila da bi se povećanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja moglo povezati s negativnim kretanjem profitabilnosti industrije Unije. Naknadni porast razine profitabilnosti proizvođača iz Unije nakon RIP-a ne mijenja taj zaključak jer je ispitni postupak ograničen na RIP. |
| --- | --- |

(123)

Obujam uvoza iz tih zemalja bio je iznad razine de minimis, a njihove niske cijene, za koje je utvrđeno da su bile dampinške, jesu uzrokovale pritisak na cijene na tržištu Unije, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 141. privremene uredbe. Stoga je Komisija zaključila da bi se povećanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja moglo povezati s negativnim kretanjem profitabilnosti industrije Unije. Naknadni porast razine profitabilnosti proizvođača iz Unije nakon RIP-a ne mijenja taj zaključak jer je ispitni postupak ograničen na RIP.

de minimis

| (124) | Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 122. do 133. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 122. do 133. privremene uredbe.

4.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (125) | Nakon privremene objave konzorcij uvoznika, jedan nepovezani uvoznik i vlada Indonezije tvrdili su da su se neki pokazatelji štete tijekom razmatranog razdoblja pozitivno razvijali, istaknuvši pritom povećanje tržišnog udjela industrije Unije, povećanje zaposlenosti i smanjenje zaliha. |
| --- | --- |

(125)

Nakon privremene objave konzorcij uvoznika, jedan nepovezani uvoznik i vlada Indonezije tvrdili su da su se neki pokazatelji štete tijekom razmatranog razdoblja pozitivno razvijali, istaknuvši pritom povećanje tržišnog udjela industrije Unije, povećanje zaposlenosti i smanjenje zaliha.

| (126) | Razina zaliha bila je konstantna kao postotak obujma prodaje i stoga nije bila jasan pokazatelj štete. Druga dva spomenuta pokazatelja doista su se pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, do povećanja tržišnog udjela došlo je na štetu profitabilnosti proizvođača iz Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134. privremene uredbe. Zaposlenost se blago povećala, a troškovi rada pak smanjili. Ipak, ti nalazi nisu poništili glavne nalaze o šteti, tj. negativan razvoj profitabilnosti i sve financijske pokazatelje industrije Unije. |
| --- | --- |

(126)

Razina zaliha bila je konstantna kao postotak obujma prodaje i stoga nije bila jasan pokazatelj štete. Druga dva spomenuta pokazatelja doista su se pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, do povećanja tržišnog udjela došlo je na štetu profitabilnosti proizvođača iz Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134. privremene uredbe. Zaposlenost se blago povećala, a troškovi rada pak smanjili. Ipak, ti nalazi nisu poništili glavne nalaze o šteti, tj. negativan razvoj profitabilnosti i sve financijske pokazatelje industrije Unije.

| (127) | Konzorcij uvoznika i distributera te nepovezani uvoznik dalje su tvrdili da se prema podacima dostupnima za prvo tromjesečje 2021. financijsko stanje proizvođača iz Unije u uzorku poboljšava te da stoga industriji nije potrebna dodatna zaštita. |
| --- | --- |

(127)

Konzorcij uvoznika i distributera te nepovezani uvoznik dalje su tvrdili da se prema podacima dostupnima za prvo tromjesečje 2021. financijsko stanje proizvođača iz Unije u uzorku poboljšava te da stoga industriji nije potrebna dodatna zaštita.

| (128) | Analiza gospodarskog stanja industrije Unije temeljila se na razmatranom razdoblju, koje je završilo u lipnju 2020. Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 128. do 133. privremene uredbe, svi financijski pokazatelji proizvođača iz Unije pogoršali su se u razmatranom razdoblju. Zaključak u tom pogledu ne može se pobiti navodima o kratkoročnom poboljšanju stanja proizvođača iz Unije nakon razmatranog razdoblja, potkrijepljenima nerevidiranim izvješćima koja se odnose na prvo tromjesečje 2021. |
| --- | --- |

(128)

Analiza gospodarskog stanja industrije Unije temeljila se na razmatranom razdoblju, koje je završilo u lipnju 2020. Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 128. do 133. privremene uredbe, svi financijski pokazatelji proizvođača iz Unije pogoršali su se u razmatranom razdoblju. Zaključak u tom pogledu ne može se pobiti navodima o kratkoročnom poboljšanju stanja proizvođača iz Unije nakon razmatranog razdoblja, potkrijepljenima nerevidiranim izvješćima koja se odnose na prvo tromjesečje 2021.

| (129) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je donijela konačan zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(129)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je donijela konačan zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (130) | Nakon privremene objave vlada Indonezije tvrdila je da uvoz iz Indonezije nije mogao prouzročiti štetu zbog svojeg niskog tržišnog udjela i činjenice da su se cijene tog uvoza povećavale tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(130)

Nakon privremene objave vlada Indonezije tvrdila je da uvoz iz Indonezije nije mogao prouzročiti štetu zbog svojeg niskog tržišnog udjela i činjenice da su se cijene tog uvoza povećavale tijekom razmatranog razdoblja.

| (131) | Komisija je najprije podsjetila da su indonezijski uvoz i njegov tržišni udio procijenjeni kumulativno s indijskim uvozom. Nadalje, Komisija je napomenula da se u svakom slučaju tržišni udio Indonezije u razmatranom razdoblju brzo povećao, s 0,4 % u 2017. na 2,8 % u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o cijenama, iako su se tijekom razmatranog razdoblja povećavale, indonezijske cijene uvijek su bile niže od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je najprije podsjetila da su indonezijski uvoz i njegov tržišni udio procijenjeni kumulativno s indijskim uvozom. Nadalje, Komisija je napomenula da se u svakom slučaju tržišni udio Indonezije u razmatranom razdoblju brzo povećao, s 0,4 % u 2017. na 2,8 % u razdoblju ispitnog postupka. Kad je riječ o cijenama, iako su se tijekom razmatranog razdoblja povećavale, indonezijske cijene uvijek su bile niže od cijena industrije Unije.

| (132) | Budući da nije bilo drugih primjedbi o uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije i štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 141. do 143. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Budući da nije bilo drugih primjedbi o uzročno-posljedičnoj vezi između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije i štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je potvrdila zaključke utvrđene u uvodnim izjavama od 141. do 143. privremene uredbe.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

| (133) | Nakon privremene objave Eurofer je ukazao na razliku između podataka o obujmu uvoza iz trećih zemalja navedenih u tablici 11. privremene uredbe i podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(133)

Nakon privremene objave Eurofer je ukazao na razliku između podataka o obujmu uvoza iz trećih zemalja navedenih u tablici 11. privremene uredbe i podataka Eurostata.

| (134) | Međutim, podaci na koje upućuje Eurofer ne sadržavaju uvoz u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje o kojima je izvijestio Eurostat i koji su uzeti u obzir u tablici 11. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Međutim, podaci na koje upućuje Eurofer ne sadržavaju uvoz u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje o kojima je izvijestio Eurostat i koji su uzeti u obzir u tablici 11. privremene uredbe.

| (135) | Nakon konačne objave Eurofer je izrazio sumnje u točnost obujma uvoza koji je upotrijebila Komisija i tvrdio da pristup, koji je utvrđen u prethodnoj uvodnoj izjavi 99., odstupa od uobičajene prakse Komisije i nije u skladu s ciljem procjene štete i uzročno-posljedične veze u ispitnom postupku. Eurofer je tvrdio da uvoz u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje ne podliježe antidampinškim pristojbama i ne konkurira proizvodima industrije Unije. |
| --- | --- |

(135)

Nakon konačne objave Eurofer je izrazio sumnje u točnost obujma uvoza koji je upotrijebila Komisija i tvrdio da pristup, koji je utvrđen u prethodnoj uvodnoj izjavi 99., odstupa od uobičajene prakse Komisije i nije u skladu s ciljem procjene štete i uzročno-posljedične veze u ispitnom postupku. Eurofer je tvrdio da uvoz u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje ne podliježe antidampinškim pristojbama i ne konkurira proizvodima industrije Unije.

| (136) | Komisija je pak smatrala da se roba uvezena u okviru režima unutarnje i vanjske proizvodnje ne samo provozi kroz Uniju nego i podvrgava postupcima prerade s dodanom vrijednošću u Uniji, kao što su sastavljanje i pretvorba. Stoga taj uvoz očigledno konkurira proizvodima koje proizvodi industrija Unije. Na primjer, društvo sa sjedištem u Uniji čija bi djelatnost bila upravo obavljanje tih postupaka prerade može kupiti proizvod od industrije Unije ili ga uvesti u okviru režima unutarnje proizvodnje. Stoga bi pri procjeni štete trebalo uzeti u obzir uvoz u okviru tih posebnih carinskih režima. Štoviše, taj uvoz podliježe i naplati pristojbi u skladu s člankom 76. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (13). |
| --- | --- |

(136)

Komisija je pak smatrala da se roba uvezena u okviru režima unutarnje i vanjske proizvodnje ne samo provozi kroz Uniju nego i podvrgava postupcima prerade s dodanom vrijednošću u Uniji, kao što su sastavljanje i pretvorba. Stoga taj uvoz očigledno konkurira proizvodima koje proizvodi industrija Unije. Na primjer, društvo sa sjedištem u Uniji čija bi djelatnost bila upravo obavljanje tih postupaka prerade može kupiti proizvod od industrije Unije ili ga uvesti u okviru režima unutarnje proizvodnje. Stoga bi pri procjeni štete trebalo uzeti u obzir uvoz u okviru tih posebnih carinskih režima. Štoviše, taj uvoz podliježe i naplati pristojbi u skladu s člankom 76. Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (13).

13

| (137) | Nadalje, Eurofer je tvrdio da obujam uvoza iz različitih zemalja nije dosljedan jer obujam uvoza iz određenih trećih zemalja ne uključuje carinske režime unutarnje i vanjske proizvodnje. |
| --- | --- |

(137)

Nadalje, Eurofer je tvrdio da obujam uvoza iz različitih zemalja nije dosljedan jer obujam uvoza iz određenih trećih zemalja ne uključuje carinske režime unutarnje i vanjske proizvodnje.

| (138) | Obujam uvoza utemeljen je na službenim podacima Eurostata te je i za predmetne zemlje i za sve ostale treće zemlje uključivao uobičajeni carinski režim te carinske režime unutarnje i vanjske proizvodnje. |
| --- | --- |

(138)

Obujam uvoza utemeljen je na službenim podacima Eurostata te je i za predmetne zemlje i za sve ostale treće zemlje uključivao uobičajeni carinski režim te carinske režime unutarnje i vanjske proizvodnje.

| (139) | Nadalje, Eurofer je upućivao na obujam uvoza iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera na uvoz istog proizvoda iz Kine i Tajvana s istim razdobljem ispitnog postupka i razmatranim razdobljem, dok je Komisija procijenila potrošnju i tržišne udjele u Uniji bez uzimanja u obzir uvoza u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje. Stoga se podaci iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera i trenutačnog ispitnog postupka o uvozu, potrošnji i tržišnom udjelu razlikuju, što je dovelo do očite pogreške u jednom od tih dvaju ispitnih postupaka. |
| --- | --- |

(139)

Nadalje, Eurofer je upućivao na obujam uvoza iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera na uvoz istog proizvoda iz Kine i Tajvana s istim razdobljem ispitnog postupka i razmatranim razdobljem, dok je Komisija procijenila potrošnju i tržišne udjele u Uniji bez uzimanja u obzir uvoza u okviru carinskih režima unutarnje i vanjske proizvodnje. Stoga se podaci iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera i trenutačnog ispitnog postupka o uvozu, potrošnji i tržišnom udjelu razlikuju, što je dovelo do očite pogreške u jednom od tih dvaju ispitnih postupaka.

| (140) | Revizija zbog predstojećeg isteka mjera na uvoz SSCR-a iz Kine i Tajvana doista ima isto razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje za analizu štete. Međutim, u tom je ispitnom postupku provedena drukčija analiza, tj. analiza nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, i zaključci doneseni u tom ispitnom postupku ne vrijede automatski i za ovaj ispitni postupak. Zato zaključci utvrđeni u tom ispitnom postupku i dalje vrijede iako podaci o uvozu u toj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nisu uključivali uvoz u okviru režima unutarnje i vanjske proizvodnje. Komisija stoga nije smatrala da su različiti podaci očita pogreška. |
| --- | --- |

(140)

Revizija zbog predstojećeg isteka mjera na uvoz SSCR-a iz Kine i Tajvana doista ima isto razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje za analizu štete. Međutim, u tom je ispitnom postupku provedena drukčija analiza, tj. analiza nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, i zaključci doneseni u tom ispitnom postupku ne vrijede automatski i za ovaj ispitni postupak. Zato zaključci utvrđeni u tom ispitnom postupku i dalje vrijede iako podaci o uvozu u toj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nisu uključivali uvoz u okviru režima unutarnje i vanjske proizvodnje. Komisija stoga nije smatrala da su različiti podaci očita pogreška.

| (141) | Nakon privremene objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se financijski pokazatelji industrije Unije nisu pogoršali zbog dampinškog uvoza, nego zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19. U primjedbama podnesenima nakon privremene objave podnositelj pritužbe osporavao je tu tvrdnju navodeći da trend štete tijekom razmatranog razdoblja pokazuje suprotno. |
| --- | --- |

(141)

Nakon privremene objave konzorcij uvoznika i distributera i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da se financijski pokazatelji industrije Unije nisu pogoršali zbog dampinškog uvoza, nego zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19. U primjedbama podnesenima nakon privremene objave podnositelj pritužbe osporavao je tu tvrdnju navodeći da trend štete tijekom razmatranog razdoblja pokazuje suprotno.

| (142) | Komisija je utvrdila da su cijene uvoza iz predmetnih zemalja znatno utjecale na cijene industrije Unije i njezine financijske pokazatelje. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 103. privremene uredbe, prosječne cijene uvoza iz obiju predmetnih zemalja bile su dosljedno niže od cijena proizvođača iz Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja i prije pandemije bolesti COVID-19. Pandemija je mogla utjecati na potrošnju na tržištu Unije, ali se taj učinak mogao ostvariti tek u posljednjem tromjesečju razdoblja ispitnog postupka (travanj – lipanj 2020.), dok je znatno smanjenje potrošnje zabilježeno već 2019. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je utvrdila da su cijene uvoza iz predmetnih zemalja znatno utjecale na cijene industrije Unije i njezine financijske pokazatelje. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 103. privremene uredbe, prosječne cijene uvoza iz obiju predmetnih zemalja bile su dosljedno niže od cijena proizvođača iz Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja i prije pandemije bolesti COVID-19. Pandemija je mogla utjecati na potrošnju na tržištu Unije, ali se taj učinak mogao ostvariti tek u posljednjem tromjesečju razdoblja ispitnog postupka (travanj – lipanj 2020.), dok je znatno smanjenje potrošnje zabilježeno već 2019.

| (143) | Nadalje, Komisija je smanjenje potrošnje (neovisno o tome je li djelomično povezano pandemijom bolesti COVID-19) analizirala u uvodnim izjavama 150. i 151. privremene uredbe kao mogući drugi čimbenik koji je mogao prouzročiti štetu te je privremeno zaključila da ono ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Taj je zaključak potvrđen. |
| --- | --- |

(143)

Nadalje, Komisija je smanjenje potrošnje (neovisno o tome je li djelomično povezano pandemijom bolesti COVID-19) analizirala u uvodnim izjavama 150. i 151. privremene uredbe kao mogući drugi čimbenik koji je mogao prouzročiti štetu te je privremeno zaključila da ono ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. Taj je zaključak potvrđen.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (144) | Na temelju prethodno navedenog i u nedostatku daljnjih primjedbi Komisija je zaključila da nijedan od čimbenika, analiziranih pojedinačno ili zajedno, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije na način da takva veza više ne bi bila stvarna i bitna, čime je potvrđen zaključak iz uvodnih izjava od 160. do 163. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(144)

Na temelju prethodno navedenog i u nedostatku daljnjih primjedbi Komisija je zaključila da nijedan od čimbenika, analiziranih pojedinačno ili zajedno, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije na način da takva veza više ne bi bila stvarna i bitna, čime je potvrđen zaključak iz uvodnih izjava od 160. do 163. privremene uredbe.

6.   RAZINA MJERA

RAZINA MJERA

6.1.   Marža sniženja ciljnih cijena

Marža sniženja ciljnih cijena

| (145) | Nakon uvođenja privremenih mjera podnositelj pritužbe postavio je dva tehnička pitanja o izračunu marže štete, točnije, o amortizaciji procijenjenih neostvarenih ulaganja i usklađenosti budućih troškova zaštite okoliša za jednog od proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je smatrala da je opravdana osnova za izračun neostvarenih ulaganja amortizacija neostvarenih ulaganja tijekom razdoblja ispitnog postupka koju su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podnositelj pritužbe nije dostavio nikakve dokaze kojima bi potkrijepio zašto bi takav pristup bio neopravdan. Na temelju popratnih podataka i informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe Komisija je prihvatila tvrdnju koja se odnosi na usklađenost budućih troškova zaštite okoliša, što je dovelo do blagog povećanja konačnih marži štete. |
| --- | --- |

(145)

Nakon uvođenja privremenih mjera podnositelj pritužbe postavio je dva tehnička pitanja o izračunu marže štete, točnije, o amortizaciji procijenjenih neostvarenih ulaganja i usklađenosti budućih troškova zaštite okoliša za jednog od proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je smatrala da je opravdana osnova za izračun neostvarenih ulaganja amortizacija neostvarenih ulaganja tijekom razdoblja ispitnog postupka koju su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podnositelj pritužbe nije dostavio nikakve dokaze kojima bi potkrijepio zašto bi takav pristup bio neopravdan. Na temelju popratnih podataka i informacija koje je dostavio podnositelj pritužbe Komisija je prihvatila tvrdnju koja se odnosi na usklađenost budućih troškova zaštite okoliša, što je dovelo do blagog povećanja konačnih marži štete.

| (146) | Nakon konačne objave jedna je grupa proizvođača izvoznika tvrdila da bi troškove koje je industriji Unije uzrokovalo ograničenje kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 trebalo zanemariti pri izračunu neštetne cijene za određivanje marže štete jer se zbog takvih troškova jedinični trošak industrije Unije iznimno povećao i oni ne odražavaju uobičajeni trošak proizvodnje proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(146)

Nakon konačne objave jedna je grupa proizvođača izvoznika tvrdila da bi troškove koje je industriji Unije uzrokovalo ograničenje kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 trebalo zanemariti pri izračunu neštetne cijene za određivanje marže štete jer se zbog takvih troškova jedinični trošak industrije Unije iznimno povećao i oni ne odražavaju uobičajeni trošak proizvodnje proizvođača iz Unije.

| (147) | Komisija je od industrije Unije zatražila da u odgovoru na upitnik sve zatražene podatke raspodijeli u dva semestra RIP-a kako bi se vidjeli mogući učinci pandemije bolesti COVID-19 na njezine podatke o prodaji i troškovima. Međutim, unakrsno provjereni podaci nisu pokazali da je ograničenje kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 uzrokovalo dodatne troškove zbog kojih bi zatražena prilagodba bila opravdana. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je od industrije Unije zatražila da u odgovoru na upitnik sve zatražene podatke raspodijeli u dva semestra RIP-a kako bi se vidjeli mogući učinci pandemije bolesti COVID-19 na njezine podatke o prodaji i troškovima. Međutim, unakrsno provjereni podaci nisu pokazali da je ograničenje kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19 uzrokovalo dodatne troškove zbog kojih bi zatražena prilagodba bila opravdana. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (148) | Euranimi i jedan nepovezani uvoznik osporavali su primjenu više marže štete na indijske proizvođače izvoznike dok su imali više prodajne cijene na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(148)

Euranimi i jedan nepovezani uvoznik osporavali su primjenu više marže štete na indijske proizvođače izvoznike dok su imali više prodajne cijene na tržištu Unije.

| (149) | Marža štete izračunava se na temelju vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici. Budući da se vrste proizvoda među proizvođačima mogu razlikovati u cijeni, ne mora postojati korelacija između opće razine uvoznih cijena i razine marže štete posebno izračunane za svakog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(149)

Marža štete izračunava se na temelju vrsta proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici. Budući da se vrste proizvoda među proizvođačima mogu razlikovati u cijeni, ne mora postojati korelacija između opće razine uvoznih cijena i razine marže štete posebno izračunane za svakog proizvođača izvoznika.

| (150) | Rezultat revidiranih izračuna prikazan je u tablici u nastavku.








  Zemlja | Društvo | Dampinška marža | Marža sniženja ciljnih cijena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | 25,2  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(150)

Rezultat revidiranih izračuna prikazan je u tablici u nastavku.

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Marža sniženja ciljnih cijena

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

25,2  %

Chromeni Steels Private Limited

45,1  %

35,3  %

| | Sva ostala društva |
| --- | --- |

Sva ostala društva

45,1  %

35,3  %

Indonezija

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

32,4  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

33,1  %

| | Sva ostala društva |
| --- | --- |

Sva ostala društva

20,2  %

33,1  %

| (151) | Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu razine mjera, Komisija je potvrdila svoje nalaze i zaključke iz uvodnih izjava od 165. do 173. privremene uredbe, kako su izmijenjeni u prethodnoj tablici. |
| --- | --- |

(151)

Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu razine mjera, Komisija je potvrdila svoje nalaze i zaključke iz uvodnih izjava od 165. do 173. privremene uredbe, kako su izmijenjeni u prethodnoj tablici.

6.2.   Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije

Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije

| (152) | Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da je Komisija pogrešno zaključila da Chromeni ne upotrebljava sirovine izložene poremećajima. Društvo je tvrdilo da je „vrlo jasno” da se Chromeni oslanja na međuproizvode na koje utječu poremećaji u vezi sa sirovinama u Indiji ili Indoneziji te da bi to stoga trebalo uzeti u obzir. Tvrdilo je da bi Komisija u tu svrhu trebala iskoristiti suradnju u okviru ovog ispitnog postupka s navodnim dobavljačem toplovaljanog nehrđajućeg čelika u Indoneziji ili nedavne nalaze o toj sirovini (14). |
| --- | --- |

(152)

Nakon privremene objave Eurofer je tvrdio da je Komisija pogrešno zaključila da Chromeni ne upotrebljava sirovine izložene poremećajima. Društvo je tvrdilo da je „vrlo jasno” da se Chromeni oslanja na međuproizvode na koje utječu poremećaji u vezi sa sirovinama u Indiji ili Indoneziji te da bi to stoga trebalo uzeti u obzir. Tvrdilo je da bi Komisija u tu svrhu trebala iskoristiti suradnju u okviru ovog ispitnog postupka s navodnim dobavljačem toplovaljanog nehrđajućeg čelika u Indoneziji ili nedavne nalaze o toj sirovini (14).

14

| (153) | Eurofer je nadalje tvrdio da Komisija svojim tumačenjem članka 7. stavka 2.a znatno ograničava mogućnost smanjenja učinka poremećaja u vezi sa sirovinama na sektore na kraju proizvodnog lanca i da zbog toga neće moći procijeniti učinak poremećaja u vezi sa sirovinama za grupe društava (kao što je grupa Jindal). Isto tako, upozorio je i na rizik izbjegavanja mjera zbog društva s nižom pristojbom (bilo u Indiji ili u Indoneziji u ovom slučaju) te je stoga tvrdio da bi Komisija trebala proširiti najvišu razinu primjenjive pristojbe na sva društva iz grupe, neovisno o zemlji proizvodnje predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(153)

Eurofer je nadalje tvrdio da Komisija svojim tumačenjem članka 7. stavka 2.a znatno ograničava mogućnost smanjenja učinka poremećaja u vezi sa sirovinama na sektore na kraju proizvodnog lanca i da zbog toga neće moći procijeniti učinak poremećaja u vezi sa sirovinama za grupe društava (kao što je grupa Jindal). Isto tako, upozorio je i na rizik izbjegavanja mjera zbog društva s nižom pristojbom (bilo u Indiji ili u Indoneziji u ovom slučaju) te je stoga tvrdio da bi Komisija trebala proširiti najvišu razinu primjenjive pristojbe na sva društva iz grupe, neovisno o zemlji proizvodnje predmetnog proizvoda.

| (154) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 176. privremene uredbe, Chromeni nije upotrebljavao sirovine izložene poremećajima koji su utvrđeni u Indiji, tj. rudaču kroma i otpad od nehrđajućeg čelika. Nadalje, u kontekstu uvođenja konačne antidampinške pristojbe nije moguće rješavati pitanje mogućeg budućeg izbjegavanja mjera proširenjem antidampinga utvrđenog za jednog povezanog proizvođača na povezane proizvođače u drugoj zemlji. S tim u vezi Komisija upućuje na uvodne izjave od 175. do 177. u nastavku. |
| --- | --- |

(154)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 176. privremene uredbe, Chromeni nije upotrebljavao sirovine izložene poremećajima koji su utvrđeni u Indiji, tj. rudaču kroma i otpad od nehrđajućeg čelika. Nadalje, u kontekstu uvođenja konačne antidampinške pristojbe nije moguće rješavati pitanje mogućeg budućeg izbjegavanja mjera proširenjem antidampinga utvrđenog za jednog povezanog proizvođača na povezane proizvođače u drugoj zemlji. S tim u vezi Komisija upućuje na uvodne izjave od 175. do 177. u nastavku.

| (155) | Stoga su se tvrdnje Eurofera morale odbaciti. |
| --- | --- |

(155)

Stoga su se tvrdnje Eurofera morale odbaciti.

| (156) | Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 174. do 178. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(156)

Budući da nije bilo daljnjih primjedbi u pogledu tog odjeljka, Komisija je potvrdila svoje zaključke iz uvodnih izjava od 174. do 178. privremene uredbe.

6.3.   Zaključak

Zaključak

| (157) | Komisija je na temelju prethodno navedene ocjene zaključila da je primjereno utvrditi iznos konačnih pristojbi u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. i članka 9. stavka 4. drugog podstavka osnovne uredbe. Stoga bi konačne antidampinške pristojbe trebalo utvrditi kako slijedi:







  Zemlja | Društvo | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| | Chromeni Steels Private Limited |

(157)

Komisija je na temelju prethodno navedene ocjene zaključila da je primjereno utvrditi iznos konačnih pristojbi u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. i članka 9. stavka 4. drugog podstavka osnovne uredbe. Stoga bi konačne antidampinške pristojbe trebalo utvrditi kako slijedi:

Zemlja

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

| | Sva ostala društva |
| --- | --- |

Sva ostala društva

35,3  %

Indonezija

| | IRNC |
| --- | --- |

IRNC

10,2  %

| | Jindal Stainless Indonesia |
| --- | --- |

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

| | Sva ostala društva |
| --- | --- |

Sva ostala društva

20,2  %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (158) | Nijedna strana nije osporavala da bi mjere bile u interesu industrije Unije. Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodnih izjava od 181. do 183. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(158)

Nijedna strana nije osporavala da bi mjere bile u interesu industrije Unije. Stoga su potvrđeni zaključci iz uvodnih izjava od 181. do 183. privremene uredbe.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

| (159) | Nakon privremene objave Euranimi i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da bi uvođenje mjera Unije za Indiju i Indoneziju dovelo do nestašice SSCR-a na tržištu Unije jer proizvodnja u Uniji ne bi bila dovoljna za opskrbu cijelog tržišta, a drugi su izvori opskrbe ograničeni, uglavnom zbog antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz iz Kine i Tajvana. Te stranke smatraju da se nedostaci i kašnjenja u opskrbi već mogu uočiti na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(159)

Nakon privremene objave Euranimi i jedan nepovezani uvoznik tvrdili su da bi uvođenje mjera Unije za Indiju i Indoneziju dovelo do nestašice SSCR-a na tržištu Unije jer proizvodnja u Uniji ne bi bila dovoljna za opskrbu cijelog tržišta, a drugi su izvori opskrbe ograničeni, uglavnom zbog antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz iz Kine i Tajvana. Te stranke smatraju da se nedostaci i kašnjenja u opskrbi već mogu uočiti na tržištu Unije.

| (160) | Stranke su tvrdile da neke druge potencijalne izvore uvoza, točnije Brazil, Maleziju i Južnu Afriku, kontroliraju proizvođači iz Unije koji su vlasnici poduzeća u tim zemljama koja proizvode SSCR-e. Prema navodima stranaka to je dovelo do zloupotrebe zaštite od strane proizvođača iz Unije i rezultirat će visokim cijenama na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(160)

Stranke su tvrdile da neke druge potencijalne izvore uvoza, točnije Brazil, Maleziju i Južnu Afriku, kontroliraju proizvođači iz Unije koji su vlasnici poduzeća u tim zemljama koja proizvode SSCR-e. Prema navodima stranaka to je dovelo do zloupotrebe zaštite od strane proizvođača iz Unije i rezultirat će visokim cijenama na tržištu Unije.

| (161) | Nadalje, stranke su tvrdile da nemaju mogućnost prenošenja cijena na svoje kupce i da će to negativno utjecati na njihovu profitabilnost. |
| --- | --- |

(161)

Nadalje, stranke su tvrdile da nemaju mogućnost prenošenja cijena na svoje kupce i da će to negativno utjecati na njihovu profitabilnost.

| (162) | Euranimi i nepovezani uvoznik ponovno su iznijeli te tvrdnje nakon konačne objave. |
| --- | --- |

(162)

Euranimi i nepovezani uvoznik ponovno su iznijeli te tvrdnje nakon konačne objave.

| (163) | Eurofer se tome usprotivio tvrdeći da su navodna kašnjenja uzrokovana promjenama u potražnji i poremećajima u globalnim lancima opskrbe uzrokovanima pandemijom bolesti COVID-19, što se ne odnosi samo na lanac opskrbe SSCR-a. Eurofer je izjavio da u uobičajenim uvjetima industrija Unije ima dovoljan kapacitet da zadovolji gotovo 150 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, Eurofer je tvrdio da je povećanje cijena sirovina do kojeg je došlo nakon razdoblja ispitnog postupka odraz velikog povećanja troškova sirovina na svjetskoj razini, koje nije utjecalo samo na cijene u Uniji. Osim toga, Eurofer je tvrdio da se SSCR-i mogu nabavljati iz trećih zemalja sa znatnim kapacitetima za proizvodnju SSCR-a koji nisu bili ograničeni zaštitnim mjerama za čelik. |
| --- | --- |

(163)

Eurofer se tome usprotivio tvrdeći da su navodna kašnjenja uzrokovana promjenama u potražnji i poremećajima u globalnim lancima opskrbe uzrokovanima pandemijom bolesti COVID-19, što se ne odnosi samo na lanac opskrbe SSCR-a. Eurofer je izjavio da u uobičajenim uvjetima industrija Unije ima dovoljan kapacitet da zadovolji gotovo 150 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka. Nadalje, Eurofer je tvrdio da je povećanje cijena sirovina do kojeg je došlo nakon razdoblja ispitnog postupka odraz velikog povećanja troškova sirovina na svjetskoj razini, koje nije utjecalo samo na cijene u Uniji. Osim toga, Eurofer je tvrdio da se SSCR-i mogu nabavljati iz trećih zemalja sa znatnim kapacitetima za proizvodnju SSCR-a koji nisu bili ograničeni zaštitnim mjerama za čelik.

| (164) | Kako je navedeno u privremenoj uredbi, doista postoje izvori opskrbe SSCR-ima u ostalim trećim zemljama, od kojih su najveće Tajvan i Koreja. Uvoz iz Tajvana i dalje ulazi u Uniju uz relativno niske antidampinške pristojbe. Koreja je u razmatranom razdoblju uspjela povećati svoj izvoz u Uniju u apsolutnom i relativnom smislu. Južna Afrika i dalje je prisutna na tržištu Unije unatoč navodnom nadzoru europskih društava nad proizvodnjom SSCR-a. Osim toga, antidampinške mjere uvedene za Indiju i Indoneziju nisu usmjerene na zatvaranje tržišta Unije za predmetne zemlje, već na podizanje cijena na poštenu razinu. |
| --- | --- |

(164)

Kako je navedeno u privremenoj uredbi, doista postoje izvori opskrbe SSCR-ima u ostalim trećim zemljama, od kojih su najveće Tajvan i Koreja. Uvoz iz Tajvana i dalje ulazi u Uniju uz relativno niske antidampinške pristojbe. Koreja je u razmatranom razdoblju uspjela povećati svoj izvoz u Uniju u apsolutnom i relativnom smislu. Južna Afrika i dalje je prisutna na tržištu Unije unatoč navodnom nadzoru europskih društava nad proizvodnjom SSCR-a. Osim toga, antidampinške mjere uvedene za Indiju i Indoneziju nisu usmjerene na zatvaranje tržišta Unije za predmetne zemlje, već na podizanje cijena na poštenu razinu.

| (165) | Povećanja cijena obično su potaknuta povećanjem troška sirovina, a zabilježena su i na tržištima trećih zemalja. Stoga ne postoji element zloupotrebe zaštite tržišta od strane proizvođača iz Unije. Nadalje, budući da proizvod iz ispitnog postupka proizvodi 13 proizvođača iz Unije, postoji snažno unutarnje tržišno natjecanje na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(165)

Povećanja cijena obično su potaknuta povećanjem troška sirovina, a zabilježena su i na tržištima trećih zemalja. Stoga ne postoji element zloupotrebe zaštite tržišta od strane proizvođača iz Unije. Nadalje, budući da proizvod iz ispitnog postupka proizvodi 13 proizvođača iz Unije, postoji snažno unutarnje tržišno natjecanje na tržištu Unije.

| (166) | Isto tako, zbog nedostatka odgovarajuće suradnje dotičnih stranaka u ovom ispitnom postupku, Komisija ne može pravilno ocijeniti tvrdnje zainteresiranih strana u pogledu nemogućnosti prenošenja cijena na svoje kupce i nemogućnosti zamjene uvezenih proizvoda. Za razliku od dvaju nepovezanih uvoznika navedenih u uvodnim izjavama od 184. do 193. privremene uredbe, dotične su stranke svoje izjave iznijele nakon objave i nisu dostavile odgovor na upitnik. Komisija zbog toga nije mogla provesti temeljitiju procjenu tako da provjeri njihove kanale kupnje i prodaje, vrste proizvoda kojima trguju, troškove i financijsko stanje. |
| --- | --- |

(166)

Isto tako, zbog nedostatka odgovarajuće suradnje dotičnih stranaka u ovom ispitnom postupku, Komisija ne može pravilno ocijeniti tvrdnje zainteresiranih strana u pogledu nemogućnosti prenošenja cijena na svoje kupce i nemogućnosti zamjene uvezenih proizvoda. Za razliku od dvaju nepovezanih uvoznika navedenih u uvodnim izjavama od 184. do 193. privremene uredbe, dotične su stranke svoje izjave iznijele nakon objave i nisu dostavile odgovor na upitnik. Komisija zbog toga nije mogla provesti temeljitiju procjenu tako da provjeri njihove kanale kupnje i prodaje, vrste proizvoda kojima trguju, troškove i financijsko stanje.

| (167) | S obzirom na to, Komisija je potvrdila zaključak da učinci mogućeg uvođenja pristojbi za uvoznike i korisnike ne nadmašuju pozitivne učinke mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(167)

S obzirom na to, Komisija je potvrdila zaključak da učinci mogućeg uvođenja pristojbi za uvoznike i korisnike ne nadmašuju pozitivne učinke mjera na industriju Unije.

| (168) | Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu interesa nepovezanih uvoznika i korisnika, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 184. do 195. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(168)

Budući da nije bilo drugih primjedbi u pogledu interesa nepovezanih uvoznika i korisnika, potvrđeni su zaključci iz uvodnih izjava od 184. do 195. privremene uredbe.

7.3.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (169) | Na temelju prethodno navedenog i s obzirom na to da nije bilo drugih primjedbi, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 196. privremene uredbe. |
| --- | --- |

(169)

Na temelju prethodno navedenog i s obzirom na to da nije bilo drugih primjedbi, potvrđeni su zaključci iz uvodne izjave 196. privremene uredbe.

8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

8.1.   Konačne mjere

Konačne mjere

| (170) | S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječilo nanošenje daljnje štete industriji Unije dampinškim uvozom predmetnog proizvoda. Zbog razloga utvrđenih u odjeljku 6., a posebno u pododjeljku 6.2. ove Uredbe, antidampinške pristojbe trebalo bi utvrditi u skladu s pravilom nižeg iznosa. |
| --- | --- |

(170)

S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije te u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječilo nanošenje daljnje štete industriji Unije dampinškim uvozom predmetnog proizvoda. Zbog razloga utvrđenih u odjeljku 6., a posebno u pododjeljku 6.2. ove Uredbe, antidampinške pristojbe trebalo bi utvrditi u skladu s pravilom nižeg iznosa.

| (171) | Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:







  Zemlja | Društvo | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % |
| Sva ostala društva | 35,3  % |
| Indonezija | IRNC | 10,2  % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % |
| Sva ostala društva | 20,2  % |

(171)

Na temelju prethodno navedenog, stope pristojbi koje će se uvesti određene su kako slijedi:

Zemlja

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

Sva ostala društva

35,3  %

Indonezija

IRNC

10,2  %

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

Sva ostala društva

20,2  %

| (172) | Stopa pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga se one temelje na stanju utvrđenom tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(172)

Stopa pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga se one temelje na stanju utvrđenom tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (173) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (15). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(173)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (15). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

15

Službenom listu Europske unije

| (174) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(174)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (175) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te kako bi se osiguralo da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(175)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te kako bi se osiguralo da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (176) | Ako se obujam izvoza jednog od društava na koja se primjenjuje niža pojedinačna stopa pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju. |
| --- | --- |

(176)

Ako se obujam izvoza jednog od društava na koja se primjenjuje niža pojedinačna stopa pristojbe nakon uvođenja predmetnih mjera znatno poveća, takvo povećanje obujma moglo bi se samo po sebi smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju.

| (177) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(177)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

8.2.   Konačna naplata privremenih pristojbi

Konačna naplata privremenih pristojbi

| (178) | S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete uzrokovane industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena privremenom uredbom. |
| --- | --- |

(178)

S obzirom na utvrđene dampinške marže i razinu štete uzrokovane industriji Unije, trebalo bi konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena privremenom uredbom.

| (179) | Budući da su neke stope konačne pristojbe niže od stopa privremene pristojbe, trebalo bi osloboditi osigurane iznose koji premašuju konačnu stopu antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(179)

Budući da su neke stope konačne pristojbe niže od stopa privremene pristojbe, trebalo bi osloboditi osigurane iznose koji premašuju konačnu stopu antidampinške pristojbe.

8.3.   Retroaktivnost

Retroaktivnost

| (180) | Kao što je navedeno u odjeljku 1.2., na zahtjev podnositelja pritužbe Komisija je uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podvrgla evidentiranju na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(180)

Kao što je navedeno u odjeljku 1.2., na zahtjev podnositelja pritužbe Komisija je uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podvrgla evidentiranju na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe.

| (181) | Tijekom konačne faze ispitnog postupka ocijenjeni su podaci prikupljeni u kontekstu evidentiranja. Komisija je analizirala jesu li ispunjeni kriteriji za retroaktivnu naplatu konačnih pristojbi na temelju članka 10. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(181)

Tijekom konačne faze ispitnog postupka ocijenjeni su podaci prikupljeni u kontekstu evidentiranja. Komisija je analizirala jesu li ispunjeni kriteriji za retroaktivnu naplatu konačnih pristojbi na temelju članka 10. stavka 4. osnovne uredbe.

| (182) | Komisijina analiza pokazala je da nije došlo do dodatnog značajnog povećanja uvoza povrh razine uvoza koja je nanijela štetu u razdoblju ispitnog postupka, u smislu članka 10. stavka 4. točke (d) osnovne uredbe. Za potrebe te analize, Komisija je usporedila prosječni mjesečni obujam uvoza predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka s prosječnim mjesečnim obujmom uvoza tijekom razdoblja od pokretanja ovog ispitnog postupka do uvođenja privremenih mjera i nije zabilježeno dodatno značajno povećanje: | Razdoblje ispitnog postupka (tone/mjesec) | Razdoblje nakon RIP-a, tj. od 1. listopada 2020. do 28. svibnja 2021. (tone/mjesec) | Povećanje uvoza (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz SSCR-a iz Indije | 8 956 | 6 036 | –33  % |
| Uvoz SSCR-a iz Indonezije | 7 353 | 8 439 | 15  % |
| Ukupni uvoz SSCR-a iz predmetnih zemalja | 16 308 | 14 475 | –11  % |
| Izvor: Surveillance 2 (EU-27). |

(182)

Komisijina analiza pokazala je da nije došlo do dodatnog značajnog povećanja uvoza povrh razine uvoza koja je nanijela štetu u razdoblju ispitnog postupka, u smislu članka 10. stavka 4. točke (d) osnovne uredbe. Za potrebe te analize, Komisija je usporedila prosječni mjesečni obujam uvoza predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka s prosječnim mjesečnim obujmom uvoza tijekom razdoblja od pokretanja ovog ispitnog postupka do uvođenja privremenih mjera i nije zabilježeno dodatno značajno povećanje:

Razdoblje ispitnog postupka (tone/mjesec)

Razdoblje nakon RIP-a, tj. od 1. listopada 2020. do 28. svibnja 2021. (tone/mjesec)

Povećanje uvoza (%)

Uvoz SSCR-a iz Indije

8 956

6 036

–33  %

Uvoz SSCR-a iz Indonezije

7 353

8 439

15  %

Ukupni uvoz SSCR-a iz predmetnih zemalja

16 308

14 475

–11  %

Izvor: Surveillance 2 (EU-27).

Izvor:

| (183) | Komisija je stoga zaključila da retroaktivna naplata konačnih pristojbi za razdoblje tijekom kojeg je evidentiran uvoz u ovom slučaju nije opravdana. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je stoga zaključila da retroaktivna naplata konačnih pristojbi za razdoblje tijekom kojeg je evidentiran uvoz u ovom slučaju nije opravdana.

9.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (184) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (16), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(184)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (16), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

16

Službenog lista Europske unije

| (185) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 (17) Komisija je uvela zaštitnu mjeru u odnosu na određene proizvode od čelika na razdoblje od tri godine. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1029 (18) ta je zaštitna mjera produljena do 30. lipnja 2024. Proizvod iz postupka revizije pripada jednoj od kategorija proizvoda koje obuhvaća zaštitna mjera. Prema tome, nakon što se prekorače carinske kvote utvrđene na temelju zaštitne mjere, na isti uvoz plaćala bi se i carinska pristojba iznad kvote i antidampinška pristojba. Budući da takva kumulacija antidampinških mjera sa zaštitnim mjerama može imati veći učinak na trgovinu nego što je poželjno, Komisija je odlučila spriječiti istodobnu primjenu antidampinške pristojbe i carinske pristojbe iznad kvote na proizvod iz postupka revizije tijekom trajanja primjene zaštitne pristojbe. |
| --- | --- |

(185)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 (17) Komisija je uvela zaštitnu mjeru u odnosu na određene proizvode od čelika na razdoblje od tri godine. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1029 (18) ta je zaštitna mjera produljena do 30. lipnja 2024. Proizvod iz postupka revizije pripada jednoj od kategorija proizvoda koje obuhvaća zaštitna mjera. Prema tome, nakon što se prekorače carinske kvote utvrđene na temelju zaštitne mjere, na isti uvoz plaćala bi se i carinska pristojba iznad kvote i antidampinška pristojba. Budući da takva kumulacija antidampinških mjera sa zaštitnim mjerama može imati veći učinak na trgovinu nego što je poželjno, Komisija je odlučila spriječiti istodobnu primjenu antidampinške pristojbe i carinske pristojbe iznad kvote na proizvod iz postupka revizije tijekom trajanja primjene zaštitne pristojbe.

17

18

| (186) | To znači da, ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i premašuje razinu antidampinških pristojbi na temelju ove Uredbe, naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159. Tijekom razdoblja istodobne primjene zaštitnih i antidampinških pristojbi suspendira se naplata pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Ako carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 postane primjenjiva na proizvod iz postupka revizije, a određena je na razini nižoj od razine antidampinških pristojbi u ovoj Uredbi, carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 naplaćuje se povrh razlike između te pristojbe i više razine antidampinških pristojbi uvedenih na temelju ove Uredbe. Suspendira se dio iznosa antidampinških pristojbi koje nisu naplaćene. |
| --- | --- |

(186)

To znači da, ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na proizvod iz postupka revizije i premašuje razinu antidampinških pristojbi na temelju ove Uredbe, naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159. Tijekom razdoblja istodobne primjene zaštitnih i antidampinških pristojbi suspendira se naplata pristojbi uvedenih u skladu s ovom Uredbom. Ako carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 postane primjenjiva na proizvod iz postupka revizije, a određena je na razini nižoj od razine antidampinških pristojbi u ovoj Uredbi, carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 naplaćuje se povrh razlike između te pristojbe i više razine antidampinških pristojbi uvedenih na temelju ove Uredbe. Suspendira se dio iznosa antidampinških pristojbi koje nisu naplaćene.

| (187) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe, |
| --- | --- |

(187)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih i dalje neobrađenih, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 i 7220 90 80, podrijetlom iz Indije i Indonezije.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Konačna antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited | 13,9  % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,9  % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 35,3  % | C656 |
| Sva druga indijska društva | 35,3  % | C999 |
| Indonezija | IRNC | 10,2  % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2  % | C658 |
| Sva druga indonezijska društva | 20,2  % | C999 |

Zemlja

Društvo

Konačna antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Jindal Stainless Limited

13,9  %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,9  %

C655

Chromeni Steels Private Limited

35,3  %

C656

Sva druga indijska društva

35,3  %

C999

Indonezija

IRNC

10,2  %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2  %

C658

Sva druga indonezijska društva

20,2  %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

1.   Ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na plosnate valjane proizvode od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljane i dalje neobrađene, iz članka 1. stavka 1. i ako ona premašuje istovjetnu ad valorem razinu antidampinške pristojbe iz članka 1. stavka 2., naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159.

2.   U razdoblju primjene stavka 1. suspendira se naplata pristojbi uvedenih na temelju ove Uredbe.

3.   Ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 počne primjenjivati na plosnate valjane proizvode od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljane i dalje neobrađene, iz članka 1. stavka 1. i ako se ona utvrdi na razini nižoj od istovjetne ad valorem razine antidampinške pristojbe iz članka 1. stavka 2., carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159 naplaćuje se uvećana za razliku između te pristojbe i više istovjetne ad valorem razine antidampinške pristojbe iz članka 1. stavka 2.

4.   Suspendira se dio iznosa antidampinške pristojbe koji nije naplaćen u skladu sa stavkom 3.

5.   Suspenzije iz stavaka 2. i 4. vremenski su ograničene na razdoblje primjene carinske pristojbe iznad kvote iz članka 1. stavka 6. Uredbe (EU) 2019/159.

Članak 3.

Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/854. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju konačne stope antidampinške pristojbe.

Članak 4.

Konačna antidampinška pristojba ne naplaćuje se retroaktivno na evidentirani uvoz. Podaci prikupljeni u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2021/370 više se ne čuvaju. Provedbena uredba (EU) 2021/370 stavlja se izvan snage.

Članak 5.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL C 322, 30.9.2020., str. 17.).

2

(3)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL C 57, 17.2.2021., str. 16.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/370 оd 1. ožujka 2021. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL L 71, 2.3.2021., str. 18.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 оd 27. svibnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL L 188, 28.5.2021., str. 61.)

5

(6)  Udruženje neintegriranih uvoznika i distributera metala.

6

(7)  Izvješće povjerenstva, EK – Losos (Norveška), WT/DS337/R, točke 7.256, 7.257 i 7.273.

7

EK – Losos (Norveška)

(8)  Presuda od 18. ožujka 2009., Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, t. 288.

8

Shanghai Excell M&E Enterprise

(9)  Vidjeti, npr. uvodnu izjavu 283. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/582 оd 9. travnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od aluminija podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 124, 12.4.2021., str. 40. (koristeći dobit predmetnog „trgovca”); Presuda od 18. ožujka 2009., Shanghai Excell M&E Enterprise, T-299/05, EU:T:2009:72, t. 287.

9

Shanghai Excell M&E Enterprise

(10)  Izvješće Žalbenog tijela, SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe (Kina), WT/DS379/AB/R, t. 567., 568. i 583.

10

SAD – Antidampinške i kompenzacijske pristojbe (Kina)

(11)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1408 оd 6. listopada 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom, među ostalim, iz Indonezije (SL L 325, 7.10.2020., str. 26.).

11

(12)  Presuda Suda od 16. veljače 2012., Vijeće Europske unije, Europska komisija/Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT, C-191/09 P i C-200/09 P, točka 58.

12

Vijeće Europske unije, Europska komisija/Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT, C-191/09 P i C-200/09 P, točka 58.

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

13

(14)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1408 оd 6. listopada 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 325, 7.10.2020., str. 26.).

14

(15)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

16

(17)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.).

17

(18)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1029 оd 24. lipnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 radi produljenja zaštitne mjere protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 225I, 25.6.2021., str. 1.).

18

---

ODLUKE

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/178

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/2013

od 15. studenoga 2021.

o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/852 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Odbora regija (1),

uzimajući u obzir prijedlog španjolske vlade,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 3. Ugovora Odbor regija sastoji se od predstavnika regionalnih i lokalnih tijela, koji ili imaju izborni mandat regionalnog ili lokalnog tijela ili su politički odgovorni izabranoj skupštini. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 3. Ugovora Odbor regija sastoji se od predstavnika regionalnih i lokalnih tijela, koji ili imaju izborni mandat regionalnog ili lokalnog tijela ili su politički odgovorni izabranoj skupštini.

| (2) | Vijeće je 28. svibnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/731 (2) o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 28. svibnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/731 (2) o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska.

| (3) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložen g. Bernat SOLÉ BARRIL. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložen g. Bernat SOLÉ BARRIL.

| (4) | Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložena gđa Elisabet NEBREDA VILA. |
| --- | --- |

(4)

Mjesto zamjenika člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata na temelju kojeg je za to mjesto predložena gđa Elisabet NEBREDA VILA.

| (5) | Španjolska vlada predložila je gđu Victòriju ALSINU I BURGUÉS, predstavnicu regionalnog ili lokalnog tijela koja je politički odgovorna izabranoj skupštini, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica vanjskih poslova i otvorene vlade u katalonskoj vladi), kao članicu Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025. |
| --- | --- |

(5)

Španjolska vlada predložila je gđu Victòriju ALSINU I BURGUÉS, predstavnicu regionalnog ili lokalnog tijela koja je politički odgovorna izabranoj skupštini, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica vanjskih poslova i otvorene vlade u katalonskoj vladi), kao članicu Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025.

| (6) | Španjolska vlada predložila je g. Gerarda Martíja FIGUERASA I ALBU, predstavnika regionalnog ili lokalnog tijela koji je politički odgovoran izabranoj skupštini, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajnik za vladino vanjsko djelovanje u katalonskoj vladi), kao zamjenika člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025., |
| --- | --- |

(6)

Španjolska vlada predložila je g. Gerarda Martíja FIGUERASA I ALBU, predstavnika regionalnog ili lokalnog tijela koji je politički odgovoran izabranoj skupštini, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajnik za vladino vanjsko djelovanje u katalonskoj vladi), kao zamjenika člana Odbora regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeći predstavnici regionalnih ili lokalnih tijela koji su politički odgovorni izabranoj skupštini imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025.:

| (a) | kao članica:






  — | gđa Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica vanjskih poslova i otvorene vlade u katalonskoj vladi), |
| --- | --- | --- |

(a)

kao članica:

—

gđa Victòria ALSINA I BURGUÉS, Consejera de Acción Exterior y Gobierno Abierto, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (regionalna ministrica vanjskih poslova i otvorene vlade u katalonskoj vladi),

i

| (b) | kao zamjenik člana:






  — | g. Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajnik za vladino vanjsko djelovanje u katalonskoj vladi). |
| --- | --- | --- |

(b)

kao zamjenik člana:

—

g. Gerard Martí FIGUERAS I ALBA, Secretario de Acción Exterior del Gobierno, Gobierno de la Generalitat de Cataluña (tajnik za vladino vanjsko djelovanje u katalonskoj vladi).

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

J. PODGORŠEK

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 13.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/731 od 28. svibnja 2020. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Kraljevina Španjolska (SL L 172 I, 3.6.2020., str. 3.).

2

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/180

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/2014

оd 17. studenoga 2021.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2021/1073 o utvrđivanju tehničkih specifikacija i pravila za uspostavljanje okvira povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu, uspostavljenu Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (1), a posebno njezin članak 9. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/953 utvrđena je EU digitalna COVID potvrda da bi poslužila kao dokaz da je osoba cijepljena protiv bolesti COVID-19, da je dobila negativan rezultat testa ili da je preboljela bolest kako bi se nositeljima potvrde olakšalo ostvarivanje prava na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/953 utvrđena je EU digitalna COVID potvrda da bi poslužila kao dokaz da je osoba cijepljena protiv bolesti COVID-19, da je dobila negativan rezultat testa ili da je preboljela bolest kako bi se nositeljima potvrde olakšalo ostvarivanje prava na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19.

| (2) | Da bi EU digitalna COVID potvrda mogla funkcionirati u cijeloj Uniji, Komisija je donijela Provedbenu odluku Komisije (EU) 2021/1073 (2) u kojoj su utvrđene tehničke specifikacije i pravila za ispunjavanje, sigurno izdavanje i provjeru EU digitalnih COVID potvrda, zaštitu osobnih podataka, definiranje zajedničke strukture jedinstvenog identifikatora potvrde i izdavanje valjanog, sigurnog i interoperabilnog crtičnog koda. |
| --- | --- |

(2)

Da bi EU digitalna COVID potvrda mogla funkcionirati u cijeloj Uniji, Komisija je donijela Provedbenu odluku Komisije (EU) 2021/1073 (2) u kojoj su utvrđene tehničke specifikacije i pravila za ispunjavanje, sigurno izdavanje i provjeru EU digitalnih COVID potvrda, zaštitu osobnih podataka, definiranje zajedničke strukture jedinstvenog identifikatora potvrde i izdavanje valjanog, sigurnog i interoperabilnog crtičnog koda.

| (3) | Mnoge države članice već su najavile cijepljenje, ili počele s cijepljenjem, dozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 dodatno na primarnu seriju cjepiva, tj. na seriju cjepiva namijenjenu da u početnoj fazi pruži dostatnu zaštitu, osobito osoba koje možda nisu dostatno reagirale na primarnu seriju cjepiva, i razmatraju cijepljenje dozama za docjepljivanje osoba koje jesu dostatno reagirale na primarnu seriju cjepiva. Imajući to u vidu, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti objavio je 1. rujna 2021. privremena razmatranja o javnom zdravlju na temu cijepljenja dodatnim dozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mnoge države članice već su najavile cijepljenje, ili počele s cijepljenjem, dozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 dodatno na primarnu seriju cjepiva, tj. na seriju cjepiva namijenjenu da u početnoj fazi pruži dostatnu zaštitu, osobito osoba koje možda nisu dostatno reagirale na primarnu seriju cjepiva, i razmatraju cijepljenje dozama za docjepljivanje osoba koje jesu dostatno reagirale na primarnu seriju cjepiva. Imajući to u vidu, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti objavio je 1. rujna 2021. privremena razmatranja o javnom zdravlju na temu cijepljenja dodatnim dozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 (3).

| (4) | Odbor za lijekove za humanu uporabu Europske agencije za lijekove zaključio je 4. listopada 2021. da se dodatna doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 Comirnaty i Spikevax može dati osobama sa znatno oslabljenim imunosnim sustavom, pri čemu to treba biti najranije 28 dana nakon cijepljenja drugom dozom (4). Odbor je ocijenio podatke za Comirnaty koji u starosnoj skupini od 18 do 55 godina pokazuju porast razine protutijela ako se cijepi dozom za docjepljivanje približno šest mjeseci nakon druge doze. Na temelju tih podataka Odbor je zaključio da se za osobe starije od 18 godina doze za docjepljivanje mogu uzeti u obzir najmanje šest mjeseci nakon primanja druge doze. Kao što je Europska agencija za lijekove izjavila, tijela nadležna za javno zdravlje na nacionalnoj razini mogu izdavati službene preporuke za docjepljivanje, pri čemu uzimaju u obzir podatke o djelotvornosti kako se pojavljuju i činjenicu da su podaci o sigurnosti ograničeni. U skladu s tim preporukama ažurirane su informacije o proizvodima Comirnaty (5) i Spikevax (6). |
| --- | --- |

(4)

Odbor za lijekove za humanu uporabu Europske agencije za lijekove zaključio je 4. listopada 2021. da se dodatna doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 Comirnaty i Spikevax može dati osobama sa znatno oslabljenim imunosnim sustavom, pri čemu to treba biti najranije 28 dana nakon cijepljenja drugom dozom (4). Odbor je ocijenio podatke za Comirnaty koji u starosnoj skupini od 18 do 55 godina pokazuju porast razine protutijela ako se cijepi dozom za docjepljivanje približno šest mjeseci nakon druge doze. Na temelju tih podataka Odbor je zaključio da se za osobe starije od 18 godina doze za docjepljivanje mogu uzeti u obzir najmanje šest mjeseci nakon primanja druge doze. Kao što je Europska agencija za lijekove izjavila, tijela nadležna za javno zdravlje na nacionalnoj razini mogu izdavati službene preporuke za docjepljivanje, pri čemu uzimaju u obzir podatke o djelotvornosti kako se pojavljuju i činjenicu da su podaci o sigurnosti ograničeni. U skladu s tim preporukama ažurirane su informacije o proizvodima Comirnaty (5) i Spikevax (6).

| (5) | Da bi se izbjeglo da države članice primjenjuju međusobno različite, zbunjujuće ili tehnički nekompatibilne pristupe, nužno je donijeti jedinstvena pravila za popunjavanje potvrda o cijepljenju iz članka 3. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/953 izdanih nakon cijepljenja takvim dodatnim dozama. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izbjeglo da države članice primjenjuju međusobno različite, zbunjujuće ili tehnički nekompatibilne pristupe, nužno je donijeti jedinstvena pravila za popunjavanje potvrda o cijepljenju iz članka 3. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/953 izdanih nakon cijepljenja takvim dodatnim dozama.

| (6) | U skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/953 potvrda o cijepljenju izdaje se nakon primanja svake doze te se treba jasno navesti je li serija cjepiva završena i s koliko je doza nositelj cijepljen. Na temelju Priloga toj uredbi među podatkovnim poljima potvrde o cijepljenju moraju biti broj doze u seriji i ukupan broj doza u seriji. Sva pravila za ispunjavanje potvrda o cijepljenju izdanih nakon primanja dodatnih doza, donesena provedbenim aktom, moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/953 potvrda o cijepljenju izdaje se nakon primanja svake doze te se treba jasno navesti je li serija cjepiva završena i s koliko je doza nositelj cijepljen. Na temelju Priloga toj uredbi među podatkovnim poljima potvrde o cijepljenju moraju biti broj doze u seriji i ukupan broj doza u seriji. Sva pravila za ispunjavanje potvrda o cijepljenju izdanih nakon primanja dodatnih doza, donesena provedbenim aktom, moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/953.

| (7) | Potvrde o cijepljenju izdane za doze u primarnoj seriji cjepiva trebale bi sadržavati podatak o završetku standardne primarne serije čak i u slučajevima kad je preporučeno naknadno cijepljenje dodatnim dozama. Potvrde o cijepljenju izdane za dodatne doze primljene nakon standardne primarne serije cjepiva trebale bi sadržavati podatak o broju doza koje je nositelj primio, u skladu sa stavkom 2. člankom 5. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/953 i ukupan broj doza u seriji, pri čemu su u tom broju uračunane doze primarnog cijepljenja i sve dodatne doze. |
| --- | --- |

(7)

Potvrde o cijepljenju izdane za doze u primarnoj seriji cjepiva trebale bi sadržavati podatak o završetku standardne primarne serije čak i u slučajevima kad je preporučeno naknadno cijepljenje dodatnim dozama. Potvrde o cijepljenju izdane za dodatne doze primljene nakon standardne primarne serije cjepiva trebale bi sadržavati podatak o broju doza koje je nositelj primio, u skladu sa stavkom 2. člankom 5. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/953 i ukupan broj doza u seriji, pri čemu su u tom broju uračunane doze primarnog cijepljenja i sve dodatne doze.

| (8) | Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti situaciji u kojoj se nalaze ranjive skupine, koje bi mogle prioritetno primiti dodatne doze. Ako država članica odluči dodatnim dozama cijepiti samo specifične podskupine stanovništva, trebala bi razmotriti izdavanje potvrda o cijepljenju na kojima je navedeno da se takvim dozama ne cijepi automatski, nego samo na zahtjev, budući da države članice mogu u skladu sa stavkom 1. člankom 5. Uredbe (EU) 2021/953 odabrati između te dvije mogućnosti. Sve dok se dodatnim dozama cijepi samo specifične podskupine stanovništva, kad osobe koje pripadaju tim podskupinama ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19, od njih se ne bi trebalo tražiti da pokažu potvrdu na kojoj je vidljivo da je primljena dodatna doza te bi one umjesto toga smjele koristiti potvrde primljene nakon završetka primarne serije cjepiva. |
| --- | --- |

(8)

Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti situaciji u kojoj se nalaze ranjive skupine, koje bi mogle prioritetno primiti dodatne doze. Ako država članica odluči dodatnim dozama cijepiti samo specifične podskupine stanovništva, trebala bi razmotriti izdavanje potvrda o cijepljenju na kojima je navedeno da se takvim dozama ne cijepi automatski, nego samo na zahtjev, budući da države članice mogu u skladu sa stavkom 1. člankom 5. Uredbe (EU) 2021/953 odabrati između te dvije mogućnosti. Sve dok se dodatnim dozama cijepi samo specifične podskupine stanovništva, kad osobe koje pripadaju tim podskupinama ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19, od njih se ne bi trebalo tražiti da pokažu potvrdu na kojoj je vidljivo da je primljena dodatna doza te bi one umjesto toga smjele koristiti potvrde primljene nakon završetka primarne serije cjepiva.

| (9) | Istovremeno je važno da na potvrdama o cijepljenju izdanima osobama koje pripadaju takvim skupinama nakon cijepljenja dodatnim dozama bude točno naveden broj doza kojima su cijepljene. Za početak, u Uredbi (EU) 2021/953 propisano je da svi imaju pravo dobiti potvrdu o cijepljenju na kojoj je naveden broj doza koje su primili nakon primanja svake doze. Zatim, države članice mogu ograničiti trajanje prihvaćanja za potrebe slobodnog kretanja potvrda o cijepljenju izdanih nakon završetka primarne serije cjepiva ako se pojave znanstveni dokazi da nakon određenog razdoblja zaštita koju pruža primarna serija cjepiva oslabi ispod određene razine. Ako pripadnici ranjivih skupina ne bi imali priliku dobiti potvrde o cijepljenju nakon primanja dodatne doze, to bi značilo da bi morali poduzeti dodatne administrativne radnje da dobiju te potvrde kad postanu važnije za slobodu kretanja, što bi im stvorilo prepreke slobodi kretanja. |
| --- | --- |

(9)

Istovremeno je važno da na potvrdama o cijepljenju izdanima osobama koje pripadaju takvim skupinama nakon cijepljenja dodatnim dozama bude točno naveden broj doza kojima su cijepljene. Za početak, u Uredbi (EU) 2021/953 propisano je da svi imaju pravo dobiti potvrdu o cijepljenju na kojoj je naveden broj doza koje su primili nakon primanja svake doze. Zatim, države članice mogu ograničiti trajanje prihvaćanja za potrebe slobodnog kretanja potvrda o cijepljenju izdanih nakon završetka primarne serije cjepiva ako se pojave znanstveni dokazi da nakon određenog razdoblja zaštita koju pruža primarna serija cjepiva oslabi ispod određene razine. Ako pripadnici ranjivih skupina ne bi imali priliku dobiti potvrde o cijepljenju nakon primanja dodatne doze, to bi značilo da bi morali poduzeti dodatne administrativne radnje da dobiju te potvrde kad postanu važnije za slobodu kretanja, što bi im stvorilo prepreke slobodi kretanja.

| (10) | Trebalo bi dodatno pojasniti pravila za popunjavanje EU digitalne COVID potvrde. Skupovi specifičnih vrijednosti koji se primjenjuju u utvrđenim pravilima kodiranja trebali bi biti javno dostupni. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi dodatno pojasniti pravila za popunjavanje EU digitalne COVID potvrde. Skupovi specifičnih vrijednosti koji se primjenjuju u utvrđenim pravilima kodiranja trebali bi biti javno dostupni.

| (11) | Da bi se zajamčila interoperabilnost EU digitalne COVID potvrde, za podatke koji se upisuju u potvrde iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/953 trebalo bi definirati zajedničku koordiniranu strukturu podataka JSON (JavaScript Object Notation) shemom. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se zajamčila interoperabilnost EU digitalne COVID potvrde, za podatke koji se upisuju u potvrde iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/953 trebalo bi definirati zajedničku koordiniranu strukturu podataka JSON (JavaScript Object Notation) shemom.

| (12) | Provedbenu odluku (EU) 2021/1073 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(12)

Provedbenu odluku (EU) 2021/1073 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (13) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i on je dostavio službene komentare 18. listopada 2021. (8) |
| --- | --- |

(13)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i on je dostavio službene komentare 18. listopada 2021. (8)

| (14) | Budući da je potrebno brzo uvesti izmijenjene tehničke specifikacije EU digitalne COVID potvrde, ova Odluka trebala bi stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(14)

Budući da je potrebno brzo uvesti izmijenjene tehničke specifikacije EU digitalne COVID potvrde, ova Odluka trebala bi stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

| (15) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953, |
| --- | --- |

(15)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2021/953,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbena odluka (EU) 2021/1073 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 4.
  U Prilogu IV. utvrđena su pravila upravljanja za certifikate javnih ključeva s obzirom na pristupnik za EU digitalnu COVID potvrdu kojima se podupiru aspekti interoperabilnosti.”; |
| --- | --- |

(1)

članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

U Prilogu IV. utvrđena su pravila upravljanja za certifikate javnih ključeva s obzirom na pristupnik za EU digitalnu COVID potvrdu kojima se podupiru aspekti interoperabilnosti.”;

| (2) | dodaju se članci 5. i 6.:

  „Članak 5.
  Zajednička koordinirana struktura podataka za podatke koji se upisuju u potvrde iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/953 utvrđuje se JSON (JavaScript Object Notation) shemom u Prilogu V. ovoj Odluci.


  Članak 6.
  Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.”; |
| --- | --- |

(2)

dodaju se članci 5. i 6.:

„Članak 5.

Zajednička koordinirana struktura podataka za podatke koji se upisuju u potvrde iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/953 utvrđuje se JSON (JavaScript Object Notation) shemom u Prilogu V. ovoj Odluci.

Članak 6.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.”;

| (3) | Prilog II. zamjenjuje se tekstom u Prilogu I. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(3)

Prilog II. zamjenjuje se tekstom u Prilogu I. ovoj Odluci;

| (4) | Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(4)

Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Odluci;

| (5) | tekst u Prilogu III. ovoj Odluci dodaje se kao Prilog V. |
| --- | --- |

(5)

tekst u Prilogu III. ovoj Odluci dodaje se kao Prilog V.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 211, 15.6.2021., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1073 оd 28. lipnja 2021. o utvrđivanju tehničkih specifikacija i pravila za uspostavljanje okvira povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu, uspostavljenu Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 230, 30.6.2021., str. 32.).

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-public-health-considerations-additional-vaccine-doses

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

4

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf

5

(6)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_en.pdf

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

7

(8)  https://edps.europa.eu/system/files/2021-10/2021-0943%20Formal_comments_EUDCC_en.pdf

8

---

PRILOG I.

„PRILOG II.

PRAVILA ZA ISPUNJAVANJE EU DIGITALNIH COVID POTVRDA

Cilj je općih pravila za skupove vrijednosti utvrđenih u ovom Prilogu postići interoperabilnost na semantičkoj razini i omogućiti dosljednost u tehničkim implementacijama EU digitalne COVID potvrde. Elementi iz ovog Priloga mogu se upotrebljavati za tri različita slučaja (cijepljenje/testiranje/preboljenje), kako je propisano u Uredbi (EU) 2021/953. U ovom su Prilogu popisani samo elementi koje je potrebno semantički standardizirati skupovima kodiranih vrijednosti.

Države članice su odgovorne za prevođenje kodiranih elemenata na nacionalni jezik.

Kodiranje svih podatkovnih polja koja nisu navedena u sljedećim opisima skupova vrijednosti opisano je u Prilogu V.

Ako iz nekog razloga nije moguće primijeniti preferirani kodni sustav, mogu se upotrijebiti drugi međunarodni kodni sustavi, pri čemu treba navesti kako se kodovi tog drugog sustava mapiraju na preferirani kodni sustav. U iznimnim slučajevima tekst (prikazna imena) smije poslužiti kao pričuvni mehanizam ako odgovarajući kôd nije prisutan u definiranim skupovima vrijednosti.

Države članice koje upotrebljavaju druga kodiranja u svojim sustavima moraju mapirati takve kodove na opisane skupove vrijednosti. Države članice su odgovorne za sva takva mapiranja.

Budući da se neki skupovi vrijednosti koji se temelje na sustavima kodiranja propisanima u ovom Prilogu, npr. kodiranje cjepiva i brzih antigenskih testova, često mijenjaju, Komisija ih uz potporu mreže e-zdravstva i Odbora za zdravstvenu sigurnost objavljuje i redovito ažurira. Ažurirani skupovi vrijednosti objavljuju se na odgovarajućim internetskim stranicama Komisije i na internetskim stranicama mreže e-zdravstva. Evidencija promjena mora biti dostupna.

1.   Bolest ili agens na koji se cilja/bolest ili agens koji je nositelj prebolio: COVID-19 (SARS-CoV-2 ili neka od njegovih varijanti)

Za upotrebu u potvrdi 1, 2 i 3.

Koristi se sljedeći kôd:

| Kôd | Prikaz | Ime kodnog sustava | URL kodnog sustava | OID kodnog sustava | Verzija kodnog sustava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 840539006 | COVID-19 | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kôd

Prikaz

Ime kodnog sustava

URL kodnog sustava

OID kodnog sustava

Verzija kodnog sustava

840539006

COVID-19

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

2.   Cjepivo ili profilaksa protiv bolesti COVID-19

Preferirani kodni sustav: SNOMED CT ili klasifikacija ATC.

Za upotrebu u potvrdi 1.

Primjeri kodova kodiranih preferiranim kodnim sustavima su, za kôd SNOMED CT, 1119305005 (antigensko cjepivo protiv virusa SARS-CoV-2), 1119349007 (mRNA cjepivo protiv virusa SARS-CoV-2) ili J07BX03 (cjepiva protiv bolesti COVID-19).

Komisija uz potporu mreže e-zdravstva objavljuje i redovito ažurira skup kodova u skladu s kodnim sustavima utvrđenima u ovom odjeljku koji treba koristiti. Taj se skup vrijednosti proširuje u skladu s razvojem i puštanjem u uporabu novih vrsta cjepiva.

3.   Cjepivo protiv bolesti COVID-19

Preferirani kodni sustavi (prema redoslijedu prioriteta):

| — | registar lijekova Unije za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (brojevi odobrenja), |
| --- | --- |

—

registar lijekova Unije za cjepiva s odobrenjem na razini EU-a (brojevi odobrenja),

| — | neki svjetski registar cjepiva, npr. registar koji bi mogla uspostaviti Svjetska zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

neki svjetski registar cjepiva, npr. registar koji bi mogla uspostaviti Svjetska zdravstvena organizacija,

| — | naziv cjepiva u ostalim slučajevima; sve bjeline u nazivu zamjenjuju se spojnicom (-). |
| --- | --- |

—

naziv cjepiva u ostalim slučajevima; sve bjeline u nazivu zamjenjuju se spojnicom (-).

Ime skupa vrijednosti: cjepivo.

Za upotrebu u potvrdi 1.

Primjer koda kodiranog preferiranim kodnim sustavom je EU/1/20/1528 (Comirnaty). Primjer ako se kao kôd koristi naziv cjepiva: Sputnik-V (za Sputnik V).

Komisija uz potporu mreže e-zdravstva objavljuje i redovito ažurira skup kodova u skladu s kodnim sustavima utvrđenima u ovom odjeljku koji treba koristiti.

Cjepiva se kodiraju postojećim kodom iz objavljenog skupa vrijednosti, čak i ako se u različitim zemljama drukčije zovu. To je zato što još uvijek ne postoji svjetski registar cjepiva u kojem su popisana sva cjepiva trenutačno u uporabi. Primjer:

| — | Za cjepivo „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection”, kako se cjepivo Spikevax zove u Japanu, koristi se kôd EU/1/20/1507 jer je to naziv cjepiva u EU-u. |
| --- | --- |

—

Za cjepivo „COVID-19 Vaccine Moderna Intramuscular Injection”, kako se cjepivo Spikevax zove u Japanu, koristi se kôd EU/1/20/1507 jer je to naziv cjepiva u EU-u.

Ako to u određenom slučaju nije moguće ili preporučljivo, u objavljenom skupu vrijednosti bit će propisan zaseban kôd.

4.   Nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva protiv bolesti COVID-19 ili proizvođač tog cjepiva

Preferirani kodni sustav:

| — | kôd organizacije iz EMA-e (SPOR za ISO norme za identifikaciju lijekova), |
| --- | --- |

—

kôd organizacije iz EMA-e (SPOR za ISO norme za identifikaciju lijekova),

| — | neki svjetski registar nositelja odobrenja za stavljanje u promet cjepiva ili proizvođača tog cjepiva, npr. registar koji bi mogla uspostaviti Svjetska zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

neki svjetski registar nositelja odobrenja za stavljanje u promet cjepiva ili proizvođača tog cjepiva, npr. registar koji bi mogla uspostaviti Svjetska zdravstvena organizacija,

| — | ime organizacije u ostalim slučajevima; sve bjeline u imenu zamjenjuju se spojnicom (-). |
| --- | --- |

—

ime organizacije u ostalim slučajevima; sve bjeline u imenu zamjenjuju se spojnicom (-).

Za upotrebu u potvrdi 1.

Primjer koda kodiranog preferiranim kodnim sustavom je ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Primjer ako se kao kôd koristi ime organizacije: Sinovac-Biotech (za Sinovac Biotech).

Komisija uz potporu mreže e-zdravstva objavljuje i redovito ažurira skup kodova u skladu s kodnim sustavima utvrđenima u ovom odjeljku koji treba koristiti.

Različite podružnice istog nositelja odobrenja za stavljanje u promet ili istog proizvođača dužne su koristiti postojeći kôd iz objavljenog skupa vrijednosti.

Budući da još uvijek ne postoji međunarodno dogovoren registar proizvođača cjepiva ili nositelja odobrenja za stavljanje u promet, opće je pravilo da se za isto cjepivo koristi kôd koji upućuje na nositelja odobrenja za stavljanje u promet u EU-u. Primjeri:

| — | Za organizaciju „Pfizer AG”, koja je nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Comirnaty” u Švicarskoj, koristi se kôd ORG-100030215 koji upućuje na BioNTech Manufacturing GmbH jer je to nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Comirnaty” u EU-u. |
| --- | --- |

—

Za organizaciju „Pfizer AG”, koja je nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Comirnaty” u Švicarskoj, koristi se kôd ORG-100030215 koji upućuje na BioNTech Manufacturing GmbH jer je to nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Comirnaty” u EU-u.

| — | Za organizaciju „Zuellig Pharma”, koja je nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax)” na Filipinima, koristi se kôd ORG-100031184 koji upućuje na Moderna Biotech Spain S.L. jer je to nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Spikevax” u EU-u. |
| --- | --- |

—

Za organizaciju „Zuellig Pharma”, koja je nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Covid-19 Vaccine Moderna (Spikevax)” na Filipinima, koristi se kôd ORG-100031184 koji upućuje na Moderna Biotech Spain S.L. jer je to nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva „Spikevax” u EU-u.

Ako to u određenom slučaju nije moguće ili preporučljivo, u objavljenom skupu vrijednosti bit će propisan zaseban kôd.

5.   Broj doze u seriji i ukupan broj doza u seriji

Za upotrebu u potvrdi 1.

Dva polja:

| (1) | broj doze u seriji doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 (N); |
| --- | --- |

(1)

broj doze u seriji doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 (N);

| (2) | ukupni broj doza u seriji doza cjepiva (C). |
| --- | --- |

(2)

ukupni broj doza u seriji doza cjepiva (C).

5.1.   Primarna serija cjepiva

Ako osoba prima doze iz primarne serije cjepiva, tj. serije cjepiva namijenjene da u početnoj fazi pruži dostatnu zaštitu, (C) je ukupni broj doza u primarnoj seriji cjepiva (npr. 1 ili 2, ovisno o vrsti cjepiva kojim se cijepi). To uključuje mogućnost kraće serije (C = 1) ako država članica primjenjuje protokol cijepljenja prema kojem se osobe koje su prethodno bile zaražene virusom SARS-CoV-2 cijepe 1 dozom cjepiva za koje je predviđeno cijepljenje s 2 doze. U tom se slučaju primarna serija cijepljenja označava s N/C = 1. Na primjer:

| — | 1/1 znači da je završena primarna serija cjepiva s cjepivom za koje je predviđeno cijepljenje s 1 dozom ili da je završena primarna serija cjepiva s 1 dozom cjepiva za koje je predviđeno cijepljenje s 2 doze u skladu s protokolom cijepljenja koji država članica primjenjuje za osobe koje su preboljele bolest, |
| --- | --- |

—

1/1 znači da je završena primarna serija cjepiva s cjepivom za koje je predviđeno cijepljenje s 1 dozom ili da je završena primarna serija cjepiva s 1 dozom cjepiva za koje je predviđeno cijepljenje s 2 doze u skladu s protokolom cijepljenja koji država članica primjenjuje za osobe koje su preboljele bolest,

| — | 2/2 znači da je završena primarna serija cijepljenja s 2 doze. |
| --- | --- |

—

2/2 znači da je završena primarna serija cijepljenja s 2 doze.

Ako je primarna serija cijepljenja proširena, npr. za osobe sa znatno oslabljenim imunosnim sustavom ili koje nisu primile doze primarne serije u preporučenom razmaku, takve se doze kodiraju kao dodatne doze iz odjeljka 5.2.

5.2.   Dodatne doze

Ako osoba prima doze nakon primarne serije cjepiva, u odgovarajućim potvrdama takve se dodatne doze (X) navode tako da se povećaju broj primljenih doza (N) i ukupni broj doza (C) (tj. (N+X)/(C+X)). Na primjer:

| — | 2/2 znači da je primljena dodatna doza nakon primarne serije cjepiva s cjepivom za koje je predviđeno cijepljenje s 1 dozom ili da je primljena dodatna doza nakon što je završena primarna serija cjepiva s 1 dozom cjepiva za koje je predviđeno cijepljenje s 2 doze u skladu s protokolom cijepljenja koji država članica primjenjuje za osobe koje su preboljele bolest, |
| --- | --- |

—

2/2 znači da je primljena dodatna doza nakon primarne serije cjepiva s cjepivom za koje je predviđeno cijepljenje s 1 dozom ili da je primljena dodatna doza nakon što je završena primarna serija cjepiva s 1 dozom cjepiva za koje je predviđeno cijepljenje s 2 doze u skladu s protokolom cijepljenja koji država članica primjenjuje za osobe koje su preboljele bolest,

| — | 3/3 znači da je primljena dodatna doza nakon primarne serije cijepljenja s 2 doze. |
| --- | --- |

—

3/3 znači da je primljena dodatna doza nakon primarne serije cijepljenja s 2 doze.

Dodatne doze primljene nakon primarne serije cjepiva označene su u obliku (N+X)/(C+X) = 1.

Potvrde o cijepljenju izdane do 31. prosinca 2021. i dalje se prihvaćaju čak i ako se u tim potvrdama koristi različito pravilo za upisivanje broja doza u seriji doza ili ukupnog broja doza u seriji doza. U tu se svrhu mogu poduzeti tehničke mjere.

U pravom okviru uspostavljenom Uredbom (EU) 2021/953 države članice mogu poduzeti mjere za pomaganje ranjivim skupinama koje bi mogle prioritetno primiti dodatne doze. Na primjer, ako država članica odluči dodatnim dozama cijepiti samo specifične podskupine stanovništva, može odabrati da u skladu sa stavkom 1. člankom 5. Uredbe (EU) 2021/953 umjesto automatski izdaje samo na zahtjev potvrde o cijepljenju na kojima je navedeno da je obavljeno cijepljene takvim dodatnim dozama. Ako se poduzmu takve mjere, države članice dužne su obavijestiti osobe na koje se odnose o tim mjerama i o tome da se i dalje mogu služiti potvrdom primljenom po završetku standardne primarne serije cjepiva.

6.   Država članica ili treća zemlja u kojoj je cjepivo primljeno/u kojoj je obavljeno testiranje

Preferirani kodni sustav: oznake zemalja ISO 3166.

Za upotrebu u potvrdi 1, 2 i 3.

Sadržaj skupa vrijednosti: cijeli popis dvoslovnih oznaka, dostupan kao skup vrijednosti u FHIR-u (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2). Ako je cijepljenje ili test izvršila međunarodna organizacija (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija) i ako nema podatka o zemlji, koristi se kôd organizacije. Komisija uz potporu mreže e-zdravstva objavljuje i redovito ažurira takve dodatne kodove.

7.   Vrsta testa

Za upotrebu u potvrdi 2 i, ako se delegiranim aktom uvede izdavanje potvrda o preboljenju na temelju testova koji nisu NAAT, za upotrebu u potvrdi 3.

Koriste se sljedeći kodovi:

| Kôd | Prikaz | Ime kodnog sustava | URL kodnog sustava | OID kodnog sustava | Verzija kodnog sustava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP6464-4 | umnažanje nukleinske kiseline s detekcijom sondi | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |
| LP217198-3 | brzi imunološki test | LOINC | http://loinc.org | 2.16.840.1.113883.6.1 | 2.69 |

Kôd

Prikaz

Ime kodnog sustava

URL kodnog sustava

OID kodnog sustava

Verzija kodnog sustava

LP6464-4

umnažanje nukleinske kiseline s detekcijom sondi

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

LP217198-3

brzi imunološki test

LOINC

http://loinc.org

2.16.840.1.113883.6.1

2.69

8.   Proizvođač i trgovačko ime testa (nije obvezno za test NAAT)

Za upotrebu u potvrdi 2.

Sadržaj skupa vrijednosti su brzi antigenski testovi sa zajedničkog i ažuriranog popisa brzih antigenskih testova za COVID-19 koji je sastavljen na temelju Preporuke Vijeća 2021/C 24/01 i dogovoren s Odborom za zdravstvenu sigurnost. Taj popis održava JRC u bazi podataka o in vitro dijagnostičkim proizvodima i metodama za testiranje na COVID-19: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat

U tom kodnom sustavu upotrebljavaju se relevantna polja, npr. identifikator proizvoda za testiranje, naziv testa i ime proizvođača, u skladu s JRC-ovim strukturiranim formatom dostupnim na: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices

9.   Rezultat testa

Za upotrebu u potvrdi 2.

Koriste se sljedeći kodovi:

| Kôd | Prikaz | Ime kodnog sustava | URL kodnog sustava | OID kodnog sustava | Verzija kodnog sustava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 260415000 | nije otkriveno | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |
| 260373001 | otkriveno | SNOMED CT | http://snomed.info/sct | 2.16.840.1.113883.6.96 | 2021-01-31 |

Kôd

Prikaz

Ime kodnog sustava

URL kodnog sustava

OID kodnog sustava

Verzija kodnog sustava

260415000

nije otkriveno

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

260373001

otkriveno

SNOMED CT

http://snomed.info/sct

2.16.840.1.113883.6.96

2021-01-31

”

---

PRILOG II.

Odjeljak 3. u Prilogu III. Provedbenoj odluci (EU) 2021/1073 zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Opći zahtjevi

Za UCI moraju biti ispunjeni sljedeći temeljni zahtjevi:

| (1) | skup znakova: dopušteni su samo veliki alfanumerički znakovi iz skupa US-ASCII (velika slova od „A” do „Z” i brojke od „0” do „9”), u kombinaciji sa specijalnim znakovima za razdvajanje iz RFC-a 3986 (1), tj. {„/“, „#”, „:“}; |
| --- | --- |

(1)

skup znakova: dopušteni su samo veliki alfanumerički znakovi iz skupa US-ASCII (velika slova od „A” do „Z” i brojke od „0” do „9”), u kombinaciji sa specijalnim znakovima za razdvajanje iz RFC-a 3986 (1), tj. {„/“, „#”, „:“};

| (2) | najveća duljina: u osmišljavanju rješenja cilja se na 27–30 znakova (2); |
| --- | --- |

(2)

najveća duljina: u osmišljavanju rješenja cilja se na 27–30 znakova (2);

| (3) | prefiks verzije: odnosi se na verziju UCI sheme. Prefiks verzije je „01” za ovu verziju dokumenta; prefiks verzije je dvoznamenkasti broj; |
| --- | --- |

(3)

prefiks verzije: odnosi se na verziju UCI sheme. Prefiks verzije je „01” za ovu verziju dokumenta; prefiks verzije je dvoznamenkasti broj;

| (4) | prefiks zemlje: oznaka zemlje je utvrđena u normi ISO 3166-1. Dulje oznake (najmanje 3 znaka, npr. „UNHCR”) rezervirane su za buduću upotrebu; |
| --- | --- |

(4)

prefiks zemlje: oznaka zemlje je utvrđena u normi ISO 3166-1. Dulje oznake (najmanje 3 znaka, npr. „UNHCR”) rezervirane su za buduću upotrebu;

| (5) | Sufiks koda/kontrolni zbroj.






  5.1. | Države članice smiju koristiti kontrolne zbrojeve ako je vjerojatno da bi moglo doći do pogreške zbog prijenosa, (ljudske) transkripcije ili drugog razloga (tj. u slučaju pisanog oblika). |
| --- | --- | --- |

(5)

Sufiks koda/kontrolni zbroj.

5.1.

Države članice smiju koristiti kontrolne zbrojeve ako je vjerojatno da bi moglo doći do pogreške zbog prijenosa, (ljudske) transkripcije ili drugog razloga (tj. u slučaju pisanog oblika).

| 5.2. | Kontrolni zbroj ne smije biti temelj provjere valjanosti potvrde niti je tehnički dio identifikatora; on služi samo za provjeru cjelovitosti koda. Kontrolni zbroj izračunava se u skladu s normom ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) na temelju cijelog UCI-ja u digitalnom/fizičkom prijenosnom formatu. Kontrolni zbroj mora biti odvojen od ostatka UCI-ja znakom „#”. |
| --- | --- |

5.2.

Kontrolni zbroj ne smije biti temelj provjere valjanosti potvrde niti je tehnički dio identifikatora; on služi samo za provjeru cjelovitosti koda. Kontrolni zbroj izračunava se u skladu s normom ISO-7812-1 (LUHN-10) (3) na temelju cijelog UCI-ja u digitalnom/fizičkom prijenosnom formatu. Kontrolni zbroj mora biti odvojen od ostatka UCI-ja znakom „#”.

Mora se osigurati kompatibilnost s prijašnjim verzijama: države članice koje s vremenom promijene strukturu svojih identifikatora (unutar glavne verzije, trenutačno v1) moraju se pobrinuti da se bilo koja dva identična identifikatora odnose na istu potvrdu/tvrdnju o cijepljenju. Drugim riječima, države članice ne smiju ponovno upotrijebiti isti identifikator.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org)

1

(2)  Kad je riječ o rješenjima s QR kodovima, države članice trebale bi razmotriti dodatni skup znakova ukupne duljine od 72 znaka (uključujući 27–30 znakova samog identifikatora) koji može prenositi druge informacije. Definiranje specifikacija tih informacija je u nadležnosti država članica.

2

(3)  Algoritam Luhn mod N je proširenje Luhnova algorithma (poznatog i kao algoritam mod 10) koji služi za brojčane oznake, a koristi se, npr., za izračun kontrolnog zbroja na kreditnim karticama. Proširenje omogućuje algoritmu da radi s nizovima vrijednosti bilo koje baze (u našem slučaju s alfa znakovima).”.”

3

---

PRILOG III.

„PRILOG V.

JSON (JAVASCRIPT OBJECT NOTATION) SHEMA

1.   Uvod

U ovom se Prilogu utvrđuje tehnička struktura podataka za EU digitalne COVID potvrde (EUDCC) u obliku JSON sheme. U dokumentu su utvrđene posebne upute za pojedinačna podatkovna polja.

2.   Mjesto i verzije JSON sheme

Mjerodavna službena JSON shema za EUDCC dostupna je na adresi https://github.com/ehn-dcc-development/ehn-dcc-schema. Druga mjesta nisu mjerodavna, ali se mogu upotrebljavati za pripremu budućih revizija.

Na navedenom URL-u automatski se prikazuje trenutačna verzija, kako je utvrđena u ovom Prilogu, koju podržavaju sve zemlje koje trenutačno koriste sustav.

Sljedeća verzija, koju će sve zemlje podržavati od zadanog datuma, prikazana je ispod navedenog URL-a oznakom verzije i detaljnije objašnjena u datoteci Readme.

3.   Zajedničke strukture i opći zahtjevi

EU digitalna COVID potvrda ne smije se izdati ako se zbog podataka koji nedostaju sva podatkovna polja ne mogu popuniti ispravno u skladu sa specifikacijama. To ne utječe na obvezu država članica da izdaju EU digitalne COVID potvrde.

Podaci u svim poljima mogu biti uneseni s punim skupom znakova u skladu s normom UNICODE 13.0 kodiranima u UTF-8, osim ako nisu izričito ograničeni na skup vrijednosti ili ograničeniji skup znakova.

Zajednička struktura je:

"JSON": {

"ver": <oznaka verzije>,

"nam": {

<ime osobe>

},

"dob": <datum rođenja>,

"v" or "t" or "r": [

{<informacije o dozi cjepiva, rezultatu testa ili preboljenju, jedan unos>}

]

}

U sljedećem odjeljku nalaze se detaljne informacije o pojedinačnim skupinama i poljima.

3.1.   Verzija

Mora se navesti verzija. Označavanje verzija mora biti u skladu sa semantičkim označavanjem verzija (semver: https://semver.org). U radu sustava verzija je jedna od službeno objavljenih verzija (trenutačna verzija ili neka od prethodnih službeno objavljenih verzija). Za dodatne informacije vidjeti odjeljak JSON Schema location.

| Identifikator polja | Ime polja | Upute |
| --- | --- | --- |
| ver | verzija sheme | Ova vrijednost mora biti jednaka identifikatoru verzije sheme na temelju koje je EUDCC izrađen.
  Primjer:
  "ver": "1.3.0" |

Identifikator polja

Ime polja

Upute

ver

verzija sheme

Ova vrijednost mora biti jednaka identifikatoru verzije sheme na temelju koje je EUDCC izrađen.

Primjer:

"ver": "1.3.0"

3.2.   Ime osobe i datum rođenja

Ime osobe je službeno puno ime osobe, kako je napisano u službenim putnim ispravama. Identifikator strukture je nam. Mora postojati točno jedno (1) ime osobe.

| Identifikator polja | Ime polja | Upute |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | prezime (prezimena) | Prezimena nositelja.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava sva prezimena. Ako osoba ima više od jednog prezimena, prezimena moraju biti razdvojena razmakom (bjelinom). Kombinacije imena sa spojnicama ili sličnim znakovima ne smiju se mijenjati.
  Primjeri:
  "fn": "Musterfrau-Gößinger"
  "fn": "Musterfrau-Gößinger Müller" |
| nam/fnt | standardizirano prezime (standardizirana prezimena) | Prezimena nositelja transliterirana u skladu s pravilima koja su primijenjena za nositeljeve strojno čitljive putne isprave (npr. pravila iz dijela 3. dokumenta ICAO-a br. 9303 ).
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava samo znakove A-Z i <. Najveća duljina: 80 znakova (u skladu sa specifikacijom iz dokumenta ICAO-a br. 9303 ).
  Primjeri:
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"
  "fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER" |
| nam/gn | ime (imena) | Imena nositelja.
  Ako nositelj nema imena, ovo se polje može preskočiti.
  U svim ostalim slučajevima mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava sva imena. Ako osoba ima više od jednog imena, imena moraju biti razdvojena razmakom (bjelinom).
  Primjer:
  "gn": "Isolde Erika" |
| nam/gnt | standardizirano ime (standardizirana imena) | Imena nositelja transliterirana u skladu s pravilima koja su primijenjena za nositeljeve strojno čitljive putne isprave (npr. pravila iz dijela 3. dokumenta ICAO-a br. 9303 ).
  Ako nositelj nema imena, ovo se polje može preskočiti.
  U svim ostalim slučajevima mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava samo znakove A-Z i <. Najveća duljina: 80 znakova.
  Primjer:
  "gnt": "ISOLDE<ERIKA" |
| dob | datum rođenja | Datum rođenja imatelja DCC-a.
  Cijeli ili djelomični datum, bez vremena, ograničen na raspon od 1900-01-01 do 2099-12-31.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno ako je poznat cijeli ili djelomični datum rođenja. Ako datum rođenja nije poznat ni djelomično, polje je prazan niz "". Sadržaj polja trebao bi biti jednak podacima na putnim ispravama.
  Ako je datum rođenja dostupan, koristi se jedan od sljedećih formata iz norme ISO 8601. Nisu dopuštene druge opcije.
  YYYY-MM-DD
  YYYY-MM
  YYYY
  (Aplikacija vršitelj provjere može prikazati dijelove datuma rođenja koji nedostaju koristeći konvenciju XX, koja se koristi u strojno čitljivim putnim ispravama, npr. 1990-XX-XX.)
  Primjeri:
  "dob": "1979-04-14"
  "dob": "1901-08"
  "dob": "1939"
  "dob": "" |

Identifikator polja

Ime polja

Upute

nam/fn

prezime (prezimena)

Prezimena nositelja.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava sva prezimena. Ako osoba ima više od jednog prezimena, prezimena moraju biti razdvojena razmakom (bjelinom). Kombinacije imena sa spojnicama ili sličnim znakovima ne smiju se mijenjati.

Primjeri:

"fn": "Musterfrau-Gößinger"

"fn": "Musterfrau-Gößinger Müller"

nam/fnt

standardizirano prezime (standardizirana prezimena)

Prezimena nositelja transliterirana u skladu s pravilima koja su primijenjena za nositeljeve strojno čitljive putne isprave (npr. pravila iz dijela 3. dokumenta ICAO-a br. 9303 ).

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava samo znakove A-Z i <. Najveća duljina: 80 znakova (u skladu sa specifikacijom iz dokumenta ICAO-a br. 9303 ).

Primjeri:

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER"

"fnt": "MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER"

nam/gn

ime (imena)

Imena nositelja.

Ako nositelj nema imena, ovo se polje može preskočiti.

U svim ostalim slučajevima mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava sva imena. Ako osoba ima više od jednog imena, imena moraju biti razdvojena razmakom (bjelinom).

Primjer:

"gn": "Isolde Erika"

nam/gnt

standardizirano ime (standardizirana imena)

Imena nositelja transliterirana u skladu s pravilima koja su primijenjena za nositeljeve strojno čitljive putne isprave (npr. pravila iz dijela 3. dokumenta ICAO-a br. 9303 ).

Ako nositelj nema imena, ovo se polje može preskočiti.

U svim ostalim slučajevima mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno i koje sadržava samo znakove A-Z i <. Najveća duljina: 80 znakova.

Primjer:

"gnt": "ISOLDE<ERIKA"

dob

datum rođenja

Datum rođenja imatelja DCC-a.

Cijeli ili djelomični datum, bez vremena, ograničen na raspon od 1900-01-01 do 2099-12-31.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno ako je poznat cijeli ili djelomični datum rođenja. Ako datum rođenja nije poznat ni djelomično, polje je prazan niz "". Sadržaj polja trebao bi biti jednak podacima na putnim ispravama.

Ako je datum rođenja dostupan, koristi se jedan od sljedećih formata iz norme ISO 8601. Nisu dopuštene druge opcije.

YYYY-MM-DD

YYYY-MM

YYYY

(Aplikacija vršitelj provjere može prikazati dijelove datuma rođenja koji nedostaju koristeći konvenciju XX, koja se koristi u strojno čitljivim putnim ispravama, npr. 1990-XX-XX.)

Primjeri:

"dob": "1979-04-14"

"dob": "1901-08"

"dob": "1939"

"dob": ""

3.3.   Skupine za podatke specifične za vrstu potvrde

JSON shema podržava tri skupine unosa koji obuhvaćaju podatke specifične za vrstu potvrde. Svaki EUDCC sadržava točno jednu (1) skupinu. Nisu dopuštene prazne skupine.

| Identifikacijska oznaka skupine | Ime skupine | Unosi |
| --- | --- | --- |
| v | skupina „cijepljenje” | Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jednu (1) dozu cjepiva. |
| t | skupina „test” | Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jedan (1) rezultat testa. |
| r | skupina „preboljenje” | Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jednu (1) izjavu o preboljenju. |

Identifikacijska oznaka skupine

Ime skupine

Unosi

v

skupina „cijepljenje”

Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jednu (1) dozu cjepiva.

t

skupina „test”

Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jedan (1) rezultat testa.

r

skupina „preboljenje”

Ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jednu (1) izjavu o preboljenju.

4.   Podaci specifični za vrstu potvrde

4.1.   Potvrda o cijepljenju

Skupina „cijepljenje”, ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje jedan čin cijepljenja (jednu dozu). Svi su elementi skupine „cijepljenje” obvezni, a prazne vrijednosti nisu dopuštene.

| Identifikator polja | Ime polja | Upute |
| --- | --- | --- |
| v/tg | bolest ili agens protiv kojeg je namijenjeno: COVID-19 (SARS-CoV ili neka od njegovih varijanti) | Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  disease-agent-targeted.json.
  Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "tg": "840539006" |
| v/vp | cjepivo ili profilaksa protiv bolesti COVID-19 | Vrsta primijenjenog cjepiva ili profilakse.
  Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  vaccine-prophylaxis.json.
  Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "vp": "1119349007" (mRNA cjepivo protiv virusa SARS-CoV-2) |
| v/mp | lijek (cjepivo) protiv bolesti COVID-19 | Cjepivo u ovoj dozi cijepljenja. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  vaccine-medicinal-product.json.
  Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:
  "mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty) |
| v/ma | nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva protiv bolesti COVID-19 ili proizvođač tog cjepiva | Nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili, ako nema nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođač. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  vaccine-mah-manf.json.
  Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:
  "ma": "ORG-100030215" (Biontech Manufacturing GmbH) |
| v/dn | broj doze u seriji doza | Uzastopni broj (pozitivan cijeli broj) doze primljene u ovom činu cijepljenja. 1 za prvu dozu, 2 za drugu dozu itd. Detaljnija pravila utvrđena su u odjeljku 5. Priloga II.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjeri:
  "dn": "1" (prva doza)
  "dn": "2" (druga doza)
  "dn": "3" (treća doza) |
| v/sd | ukupni broj doza u seriji | Ukupni broj doza (pozitivan cijeli broj) u seriji cjepiva. Detaljnija pravila utvrđena su u odjeljku 5. Priloga II.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjeri:
  "sd": "1" (u slučaju primarne serije cjepiva s 1 dozom)
  "sd": "2" (u slučaju primarne serije cjepiva s 2 doze ili u slučaju dodatne doze nakon primarne serije cjepiva s 1 dozom)
  "sd": "3" (npr. u slučaju dodatnih doza nakon primarne serije cjepiva s 2 doze) |
| v/dt | datum cijepljenja | Datum primitka opisane doze u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:
  "dt": "2021-03-28" |
| v/co | država članica ili treća zemlja u kojoj je cjepivo primljeno | Zemlja navedena dvoslovnom oznakom u skladu s normom ISO 3166 (PREPORUČENO) ili upućivanje na međunarodnu organizaciju odgovornu za čin cijepljenja (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija). Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti country-2-codes.json.
  Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.
  Mora postojati točno jedno (1) polje.
  Primjer:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| v/is | izdavatelj potvrde | Ime organizacije koja je izdala potvrdu. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:
  "is": "Ministry of Health of the Czech Republic"
  "is": "Vaccination Centre South District 3" |
| v/ci | jedinstveni identifikator potvrde | Jedinstveni identifikator potvrde (UVCI), u skladu s dokumentom https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf
  Dodavanje kontrolnog zbroja nije obvezno. Prefiks "URN:UVCI:" smije se dodati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjeri:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

Identifikator polja

Ime polja

Upute

v/tg

bolest ili agens protiv kojeg je namijenjeno: COVID-19 (SARS-CoV ili neka od njegovih varijanti)

Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

disease-agent-targeted.json.

Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"tg": "840539006"

v/vp

cjepivo ili profilaksa protiv bolesti COVID-19

Vrsta primijenjenog cjepiva ili profilakse.

Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

vaccine-prophylaxis.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"vp": "1119349007" (mRNA cjepivo protiv virusa SARS-CoV-2)

v/mp

lijek (cjepivo) protiv bolesti COVID-19

Cjepivo u ovoj dozi cijepljenja. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

vaccine-medicinal-product.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:

"mp": "EU/1/20/1528" (Comirnaty)

v/ma

nositelj odobrenja za stavljanje u promet cjepiva protiv bolesti COVID-19 ili proizvođač tog cjepiva

Nositelj odobrenja za stavljanje u promet ili, ako nema nositelja odobrenja za stavljanje u promet, proizvođač. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

vaccine-mah-manf.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:

"ma": "ORG-100030215" (Biontech Manufacturing GmbH)

v/dn

broj doze u seriji doza

Uzastopni broj (pozitivan cijeli broj) doze primljene u ovom činu cijepljenja. 1 za prvu dozu, 2 za drugu dozu itd. Detaljnija pravila utvrđena su u odjeljku 5. Priloga II.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"dn": "1" (prva doza)

"dn": "2" (druga doza)

"dn": "3" (treća doza)

v/sd

ukupni broj doza u seriji

Ukupni broj doza (pozitivan cijeli broj) u seriji cjepiva. Detaljnija pravila utvrđena su u odjeljku 5. Priloga II.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"sd": "1" (u slučaju primarne serije cjepiva s 1 dozom)

"sd": "2" (u slučaju primarne serije cjepiva s 2 doze ili u slučaju dodatne doze nakon primarne serije cjepiva s 1 dozom)

"sd": "3" (npr. u slučaju dodatnih doza nakon primarne serije cjepiva s 2 doze)

v/dt

datum cijepljenja

Datum primitka opisane doze u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:

"dt": "2021-03-28"

v/co

država članica ili treća zemlja u kojoj je cjepivo primljeno

Zemlja navedena dvoslovnom oznakom u skladu s normom ISO 3166 (PREPORUČENO) ili upućivanje na međunarodnu organizaciju odgovornu za čin cijepljenja (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija). Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti country-2-codes.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje.

Primjer:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

v/is

izdavatelj potvrde

Ime organizacije koja je izdala potvrdu. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "Vaccination Centre South District 3"

v/ci

jedinstveni identifikator potvrde

Jedinstveni identifikator potvrde (UVCI), u skladu s dokumentom https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

Dodavanje kontrolnog zbroja nije obvezno. Prefiks "URN:UVCI:" smije se dodati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.2.   Potvrda o testiranju

Skupina „test”, ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jedan (1) rezultat testa.

| Identifikator polja | Ime polja | Upute |
| --- | --- | --- |
| t/tg | bolest ili agens protiv kojeg je namijenjeno: COVID-19 (SARS-CoV ili neka od njegovih varijanti) | Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti disease-agent-targeted.json.
  Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "tg": "840539006" |
| t/tt | vrsta testa | Vrsta korištenog testa na temelju materijala koji se testom traži. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti test-type.json (na temelju LOINC-a). Nisu dopuštene vrijednosti koje nisu u skupu vrijednosti.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "tt": "LP6464-4" (umnažanje nukleinske kiseline s detekcijom sondi)
  "tt": "LP217198-3" (brzi imunološki test) |
| t/nm | naziv testa (samo za testove koji se temelje na umnažanju nukleinske kiseline) | Naziv korištenog testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT). Naziv bi trebao sadržavati ime proizvođača i trgovačko ime testa, razdvojene zarezom.
  Za NAAT: ovo polje nije obvezno.
  Za RAT: ovo se polje ne koristi jer se naziv testa neizravno dobiva iz identifikatora proizvoda za testiranje (t/ma).
  Ako je podatak dostavljen, polje ne smije biti prazno.
  Primjer:
  "nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit" |
| t/ma | identifikator proizvoda za testiranje (samo za brze antigenske testove) | Identifikator proizvoda za testiranje brzim antigenskim testom (RAT) iz JRC-ove baze podataka. Skup vrijednosti (HSC-ov zajednički popis):






  — | svi brzi antigenski test na HSC-ovu zajedničkom popisu (format čitljiv čovjeku). |

Identifikator polja

Ime polja

Upute

t/tg

bolest ili agens protiv kojeg je namijenjeno: COVID-19 (SARS-CoV ili neka od njegovih varijanti)

Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti disease-agent-targeted.json.

Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"tg": "840539006"

t/tt

vrsta testa

Vrsta korištenog testa na temelju materijala koji se testom traži. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti test-type.json (na temelju LOINC-a). Nisu dopuštene vrijednosti koje nisu u skupu vrijednosti.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"tt": "LP6464-4" (umnažanje nukleinske kiseline s detekcijom sondi)

"tt": "LP217198-3" (brzi imunološki test)

t/nm

naziv testa (samo za testove koji se temelje na umnažanju nukleinske kiseline)

Naziv korištenog testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT). Naziv bi trebao sadržavati ime proizvođača i trgovačko ime testa, razdvojene zarezom.

Za NAAT: ovo polje nije obvezno.

Za RAT: ovo se polje ne koristi jer se naziv testa neizravno dobiva iz identifikatora proizvoda za testiranje (t/ma).

Ako je podatak dostavljen, polje ne smije biti prazno.

Primjer:

"nm": "ELITechGroup, SARS-CoV-2 ELITe MGB® Kit"

t/ma

identifikator proizvoda za testiranje (samo za brze antigenske testove)

Identifikator proizvoda za testiranje brzim antigenskim testom (RAT) iz JRC-ove baze podataka. Skup vrijednosti (HSC-ov zajednički popis):

—

svi brzi antigenski test na HSC-ovu zajedničkom popisu (format čitljiv čovjeku).

| — | https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojno čitljiv, vrijednosti polja id_device uvrštene na popis iz skupa vrijednosti). |
| --- | --- |

—

https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat (strojno čitljiv, vrijednosti polja id_device uvrštene na popis iz skupa vrijednosti).

U zemljama EU-a/EGP-a izdavatelji izdaju potvrde samo za testove iz trenutačno važećeg skupa vrijednosti. Skup vrijednosti ažurira se svaka 24 sata.

Vrijednosti koje nisu u skupu vrijednosti smiju se koristiti u potvrdama koje izdaju treće zemlje, ali identifikatori moraju biti iz JRC-ove baze podataka. Nije dopušteno korištenje drugih identifikatora, npr. onih koje je izravno dao proizvođač testa.

Vršitelji provjere moraju detektirati vrijednosti koje nisu u ažurnom skupu vrijednosti i za potvrde s tim vrijednostima pokazati da nisu valjane. Ako se identifikator ukloni iz skupa vrijednosti, potvrde s tim identifikatorom mogu se prihvaćati najviše 72 sata od datuma uklanjanja.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Za RAT: mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Za NAAT: ovo se polje ne koristi, čak i ako je identifikator NAAT testa prisutan u JRC-ovoj bazi podataka.

Primjer:

"ma": "344" (SD BIOSENSOR Inc, STANDARD F COVID-19 Ag FIA)

t/sc

datum i vrijeme uzimanja uzorka

Datum i vrijeme uzimanja uzorka. Vrijeme mora sadržavati vremensku zonu. Ova vrijednost nije vrijeme kad je dobiven rezultat testa.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Koristi se jedan od sljedećih formata iz norme ISO 8601. Nisu dopuštene druge opcije.

YYYY-MM-DDThh:mm:ssZ

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hhmm

YYYY-MM-DDThh:mm:ss[+-]hh:mm

Primjeri:

"sc": "2021-08-20T10:03:12Z" (UTC)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02" (CEST)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+0200" (CEST)

"sc": "2021-08-20T12:03:12+02:00" (CEST)

t/tr

rezultat testa

Rezultat testa. Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti test-result.json (prema kodnom sustavu SNOMED CT, GPS).

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"tr": "260415000" (nije otkriveno)

t/tc

centar ili objekt za testiranje

Ime subjekta koji je proveo ispitivanje. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8. Svi suvišni znakovi u nizu trebali bi se odbaciti. Ime nije predviđeno za automatsku provjeru.

Za NAAT testove: mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Za RAT testove: ovo polje nije obvezno. Ako postoji, ne smije biti prazno.

Primjer:

"tc": "Test centre west region 245"

t/co

država članica ili treća zemlja u kojoj je obavljeno testiranje

Zemlja navedena dvoslovnom oznakom u skladu s normom ISO 3166 (PREPORUČENO) ili upućivanje na međunarodnu organizaciju odgovornu za obavljanje testiranja (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija). Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti country-2-codes.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje.

Primjeri:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

t/is

izdavatelj potvrde

Ime organizacije koja je izdala potvrdu. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "North-West region health authority"

t/ci

jedinstveni identifikator potvrde

Jedinstveni identifikator potvrde (UVCI), u skladu s dokumentom vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Dodavanje kontrolnog zbroja nije obvezno. Prefiks "URN:UVCI:" smije se dodati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

4.3.   Potvrda o preboljenju

Skupina „preboljenje”, ako postoji, sadržava točno jedan (1) unos koji opisuje točno jednu (1) izjavu o preboljenju. Svi su elementi skupine „preboljenje” obvezni, a prazne vrijednosti nisu dopuštene.

| Identifikator polja | Ime polja | Upute |
| --- | --- | --- |
| r/tg | bolest ili agens koji je nositelj prebolio: COVID-19 (SARS-CoV-2 ili neka od njegovih varijanti) | Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  disease-agent-targeted.json.
  Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "tg": "840539006" |
| r/fr | datum prvog pozitivnog rezultata testa NAAT nositelja | Datum na koji je uzet uzorak za koji je u testu NAAT dobiven pozitivan rezultat u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "fr": "2021-05-18" |
| r/co | država članica ili treća zemlja u kojoj je obavljeno testiranje | Zemlja navedena dvoslovnom oznakom u skladu s normom ISO 3166 (PREPORUČENO) ili upućivanje na međunarodnu organizaciju odgovornu za obavljanje testiranja (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija). Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti
  country-2-codes.json.
  Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.
  Mora postojati točno jedno (1) polje.
  Primjeri:
  "co": "CZ"
  "co": "UNHCR" |
| r/is | izdavatelj potvrde | Ime organizacije koja je izdala potvrdu. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:
  "is": "Ministry of Health of the Czech Republic"
  "is": "Central University Hospital" |
| r/df | početak valjanosti potvrde | Prvi datum od kojeg se potvrda smatra valjanom. Datum ne smije biti ranije od datuma izračunanog iz r/fr + 11 dana.
  Datum mora biti u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "df": "2021-05-29" |
| r/du | istek valjanosti potvrde | Posljednji datum na koji se potvrda smatra valjanom, koji dodjeljuje izdavatelj potvrde. Datum ne smije biti iza datuma izračunanog iz r/fr + 180 dana.
  Datum mora biti u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjer:
  "du": "2021-11-14" |
| r/ci | jedinstveni identifikator potvrde | Jedinstveni identifikator potvrde (UVCI), u skladu s dokumentom vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)
  Dodavanje kontrolnog zbroja nije obvezno. Prefiks "URN:UVCI:" smije se dodati.
  Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.
  Primjeri:
  "ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"
  "ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B" |

Identifikator polja

Ime polja

Upute

r/tg

bolest ili agens koji je nositelj prebolio: COVID-19 (SARS-CoV-2 ili neka od njegovih varijanti)

Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

disease-agent-targeted.json.

Ovaj skup vrijednosti ima točno jedan unos, 840539006, a to je kôd za COVID-19 prema kodnom sustavu SNOMED CT (GPS).

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"tg": "840539006"

r/fr

datum prvog pozitivnog rezultata testa NAAT nositelja

Datum na koji je uzet uzorak za koji je u testu NAAT dobiven pozitivan rezultat u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"fr": "2021-05-18"

r/co

država članica ili treća zemlja u kojoj je obavljeno testiranje

Zemlja navedena dvoslovnom oznakom u skladu s normom ISO 3166 (PREPORUČENO) ili upućivanje na međunarodnu organizaciju odgovornu za obavljanje testiranja (kao što je UNHCR ili Svjetska zdravstvena organizacija). Kodirana vrijednost iz skupa vrijednosti

country-2-codes.json.

Vrijednost se distribuira iz pristupnika za EUDCC.

Mora postojati točno jedno (1) polje.

Primjeri:

"co": "CZ"

"co": "UNHCR"

r/is

izdavatelj potvrde

Ime organizacije koja je izdala potvrdu. Dopušteno je uvrstiti identifikator kao dio imena, ali nije preporučeno koristiti samo identifikatore bez imena u tekstualnom obliku. Najviše 80 znakova kodiranih u UTF-8.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno. Primjer:

"is": "Ministry of Health of the Czech Republic"

"is": "Central University Hospital"

r/df

početak valjanosti potvrde

Prvi datum od kojeg se potvrda smatra valjanom. Datum ne smije biti ranije od datuma izračunanog iz r/fr + 11 dana.

Datum mora biti u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"df": "2021-05-29"

r/du

istek valjanosti potvrde

Posljednji datum na koji se potvrda smatra valjanom, koji dodjeljuje izdavatelj potvrde. Datum ne smije biti iza datuma izračunanog iz r/fr + 180 dana.

Datum mora biti u formatu YYYY-MM-DD (cijeli datum, bez vremena). Nisu dopušteni drugi formati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjer:

"du": "2021-11-14"

r/ci

jedinstveni identifikator potvrde

Jedinstveni identifikator potvrde (UVCI), u skladu s dokumentom vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf (europa.eu)

Dodavanje kontrolnog zbroja nije obvezno. Prefiks "URN:UVCI:" smije se dodati.

Mora postojati točno jedno (1) polje koje nije prazno.

Primjeri:

"ci": "URN:UVCI:01:NL:187/37512422923"

"ci": "URN:UVCI:01:AT:10807843F94AEE0EE5093FBC254BD813#B"

---

Ispravci

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/197

---

Ispravak Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost

(
  Službeni list Europske unije L 57 od 18. veljače 2021
  .)

Na stranici 62., u Prilogu V. točki 3. prvom stavku, iza točke (c):

umjesto:

„[...]

Za potrebe provedbe ovog podstavka primjenjuju se sljedeće formule:

| — | za točku (a): Ci ≥ MFCi država članica i prima MFCi |
| --- | --- |

—

za točku (a): Ci ≥ MFCi država članica i prima MFCi

i

i

i

| — | za točku (b): Ci < MFCi članica i prima Ci |
| --- | --- |

—

za točku (b): Ci < MFCi članica i prima Ci

i

i

i

pri čemu:

| — | i se odnosi na dotičnu državu članicu, |
| --- | --- |

—

i se odnosi na dotičnu državu članicu,

| — | MFC je maksimalni financijski doprinos za dotičnu državu članicu, |
| --- | --- |

—

MFC je maksimalni financijski doprinos za dotičnu državu članicu,

| — | C je iznos procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost.”; |
| --- | --- |

—

C je iznos procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost.”;

treba stajati:

„[...]

Za potrebe provedbe ovog stavka primjenjuju se sljedeće formule:

| — | za točku (a): Ci ≥ MFCi država članica i prima MFCi |
| --- | --- |

—

za točku (a): Ci ≥ MFCi država članica i prima MFCi

i

i

i

| — | za točku (b): Ci < MFCi članica i prima Ci |
| --- | --- |

—

za točku (b): Ci < MFCi članica i prima Ci

i

i

i

pri čemu:

| — | i se odnosi na dotičnu državu članicu, |
| --- | --- |

—

i se odnosi na dotičnu državu članicu,

| — | MFC je maksimalni financijski doprinos za dotičnu državu članicu, |
| --- | --- |

—

MFC je maksimalni financijski doprinos za dotičnu državu članicu,

| — | C je iznos procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost.”. |
| --- | --- |

—

C je iznos procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost.”.

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/198 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/198

---

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/771 оd 21. siječnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem posebnih kriterija i uvjeta za provjere evidencije u službenim dokumentima u okviru službenih kontrola u ekološkoj proizvodnji i službenih kontrola skupina subjekata

(Službeni list Europske unije
  SL L 165 od 11. svibnja 2021
  .)

Na stranici 26. u članku 1. stavku 4. točki (d):

umjesto:

| „(d) | podatke iz prvog odjeljka točke 2.1. Priloga III. Uredbi (EU) 2018/848;”; |
| --- | --- |

„(d)

podatke iz prvog odjeljka točke 2.1. Priloga III. Uredbi (EU) 2018/848;”;

treba stajati:

| „(d) | podatke iz točke 2.1.1. Priloga III. Uredbi (EU) 2018/848;”. |
| --- | --- |

„(d)

podatke iz točke 2.1.1. Priloga III. Uredbi (EU) 2018/848;”.

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/199 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/199

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1100 оd 5. srpnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili ostalih legiranih čelika podrijetlom iz Turske

(
  Službeni list Europske unije L 238 od 6. srpnja 2021
  .)

Na stranici 76., u članku 1. stavku 1. prvom podstavku:

umjesto:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na plosnato valjane proizvode od željeza, nelegiranog čelika ili ostalih legiranih čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljane i dalje neobrađene, koji nisu platirani niti prevučeni, koji su podrijetlom iz Turske te koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (oznaka TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (oznaka TARIC 7211140095), ex 7211 19 00 (oznaka TARIC 7211190095), ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (oznaka TARIC 7226919119) i 7226 91 99.”;

treba stajati:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na plosnato valjane proizvode od željeza, nelegiranog čelika ili ostalih legiranih čelika, bilo da su u kolutima ili ne (uključujući proizvode koji su odrezani na određenu dužinu i „uske trake”), samo toplovaljane i dalje neobrađene, koji nisu platirani niti prevučeni, koji su podrijetlom iz Turske te koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (oznaka TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (oznake TARIC 7211140010, 7211140095), ex 7211 19 00 (oznake TARIC 7211190010, 7211190095), ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (oznaka TARIC 7226919119) i 7226 91 99.”.

---

| 18.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 410/200 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 410/200

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/567 od 6. travnja 2021. o odobravanju aktivne tvari vodeni ekstrakt iz proklijalih sjemenki biljke slatki Lupinus albus kao tvari niskog rizika u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011

(
  Službeni list Europske unije L 118 od 7. travnja 2021
  .)

Na stranici 8., u Prilogu I., u tablici, u stupcu „Čistoća”, u četvrtoj rečenici, i na stranici 9., u Prilogu II., kojim se dodaje unos 28. u dijelu D Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, u tablici, u stupcu „Čistoća”, u četvrtoj rečenici:

umjesto:

„Ukupni kinolizidini alkaloidi (QA):”;

treba stajati:

„Ukupni kinolizidinski alkaloidi (QA):”.

Na stranici 8., u Prilogu I., u tablici, u stupcu „Posebne odredbe”, u trećem odlomku, točki 2., i na stranici 9., u Prilogu II., kojim se dodaje unos 28. u dijelu D Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, u tablici, u stupcu „Posebne odredbe”, u trećem odlomku, točki 2.:

umjesto:

„posebno o maksimalnom udjelu kvinolizidinih alkaloida”;

treba stajati:

„posebno o maksimalnom udjelu kinolizidinskih alkaloida”.

---