# Официален вестник L 401/2021

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 401 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6412 ноември 2021 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 401

Издание на български език

Законодателство

Година 6412 ноември 2021 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение за изпълнение (ЕС) 2021/1968 на Съвета от 9 ноември 2021 година за изменение на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 за даване на разрешение на Латвия да въведе специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност | 1 |
| | * | Решение за изпълнение (ЕС) 2021/1969 на Комисията от 27 октомври 2021 година относно искането за регистрация на европейската гражданска инициатива, озаглавена Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики, съгласно Регламент (ЕС) 2019/788 на Европейския парламент и на Съвета
  (нотифицирано под номер С(2021) 7742) | 3 |
| | | ПРЕПОРЪКИ |
| | * | Препоръка (ЕС) 2021/1970 на Комисията от 10 ноември 2021 година относно общо европейско пространство на данни за културното наследство | 5 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕШЕНИЯ

*

Решение за изпълнение (ЕС) 2021/1968 на Съвета от 9 ноември 2021 година за изменение на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 за даване на разрешение на Латвия да въведе специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност

1

*

Решение за изпълнение (ЕС) 2021/1969 на Комисията от 27 октомври 2021 година относно искането за регистрация на европейската гражданска инициатива, озаглавена Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики, съгласно Регламент (ЕС) 2019/788 на Европейския парламент и на Съвета
  (нотифицирано под номер С(2021) 7742)

(нотифицирано под номер С(2021) 7742)

3

ПРЕПОРЪКИ

*

Препоръка (ЕС) 2021/1970 на Комисията от 10 ноември 2021 година относно общо европейско пространство на данни за културното наследство

5

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕШЕНИЯ

| 12.11.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 401/1

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/1968 НА СЪВЕТА

от 9 ноември 2021 година

за изменение на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 за даване на разрешение на Латвия да въведе специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (1), и по-специално член 395, параграф 1, първа алинея от нея,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

като има предвид, че:

| (1) | В членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО е установено правото на данъчно задължените лица да приспадат данъка върху добавената стойност (ДДС), начислен върху получените от тях доставки на стоки и услуги, които се използват за целите на техните облагаеми сделки. Съгласно член 26, параграф 1, буква а) от същата директива употребата на стопански активи за личните нужди на данъчно задължените лица или за нуждите на техния персонал, или по-общо за цели, различни от стопанската дейност на лицата, трябва се третира като възмездна доставка на услуги. |
| --- | --- |

(1)

В членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО е установено правото на данъчно задължените лица да приспадат данъка върху добавената стойност (ДДС), начислен върху получените от тях доставки на стоки и услуги, които се използват за целите на техните облагаеми сделки. Съгласно член 26, параграф 1, буква а) от същата директива употребата на стопански активи за личните нужди на данъчно задължените лица или за нуждите на техния персонал, или по-общо за цели, различни от стопанската дейност на лицата, трябва се третира като възмездна доставка на услуги.

| (2) | С Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 на Съвета (2) на Латвия бе разрешено да ограничи до 50 % правото на приспадане от ДДС върху покупката, лизинга, вътреобщностното придобиване и вноса на леки пътнически автомобили с допустима максимална маса до 3 500 килограма и с не повече от осем места за сядане без мястото на водача, както и върху разходите, свързани с поддръжката, ремонта и горивото на такива автомобили, до 31 декември 2018 г. Разрешението също така освобождава данъчно задължените лица от изискването да третират като доставка на услуги употребата за нестопански цели на такива леки пътнически автомобили. |
| --- | --- |

(2)

С Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 на Съвета (2) на Латвия бе разрешено да ограничи до 50 % правото на приспадане от ДДС върху покупката, лизинга, вътреобщностното придобиване и вноса на леки пътнически автомобили с допустима максимална маса до 3 500 килограма и с не повече от осем места за сядане без мястото на водача, както и върху разходите, свързани с поддръжката, ремонта и горивото на такива автомобили, до 31 декември 2018 г. Разрешението също така освобождава данъчно задължените лица от изискването да третират като доставка на услуги употребата за нестопански цели на такива леки пътнически автомобили.

| (3) | С Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1921 на Съвета (3) срокът на действие на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 на Съвета беше удължен до 31 декември 2021 г. |
| --- | --- |

(3)

С Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1921 на Съвета (3) срокът на действие на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 на Съвета беше удължен до 31 декември 2021 г.

| (4) | С писмо от 21 април 2021 г. Латвия подаде искане (наречено по-долу „искането“) до Комисията да продължи да прилага специалната мярка за дерогация от член 26, параграф 1), буква а) и от членове 168 и 168a от Директива 2006/112/ЕО, за да ограничи правото на приспадане във връзка с разходите за някои леки пътнически автомобили, които не се използват изцяло за целите на стопанската дейност. |
| --- | --- |

(4)

С писмо от 21 април 2021 г. Латвия подаде искане (наречено по-долу „искането“) до Комисията да продължи да прилага специалната мярка за дерогация от член 26, параграф 1), буква а) и от членове 168 и 168a от Директива 2006/112/ЕО, за да ограничи правото на приспадане във връзка с разходите за някои леки пътнически автомобили, които не се използват изцяло за целите на стопанската дейност.

| (5) | В съответствие с член 395, параграф 2, втора алинея от Директива 2006/112/ЕО, с писма от 10 юни 2021 г. Комисията препрати искането до останалите държави членки. С писмо от 14 юни 2021 г. Комисията уведоми Латвия, че разполага с цялата информация, която смята за необходима за разглеждане на искането. |
| --- | --- |

(5)

В съответствие с член 395, параграф 2, втора алинея от Директива 2006/112/ЕО, с писма от 10 юни 2021 г. Комисията препрати искането до останалите държави членки. С писмо от 14 юни 2021 г. Комисията уведоми Латвия, че разполага с цялата информация, която смята за необходима за разглеждане на искането.

| (6) | Съобразно изискването в член 6, параграф 2 от Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 Латвия представи доклад, включващ преглед на процентното ограничение, определено за приспадането на ДДС. Въз основа на наличната в момента информация, а именно опита от данъчни ревизии и статистически данни относно употребата за лични нужди на леки пътнически автомобили, Латвия твърди, че ограничението от 50 % продължава да е обосновано и целесъобразно. |
| --- | --- |

(6)

Съобразно изискването в член 6, параграф 2 от Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 Латвия представи доклад, включващ преглед на процентното ограничение, определено за приспадането на ДДС. Въз основа на наличната в момента информация, а именно опита от данъчни ревизии и статистически данни относно употребата за лични нужди на леки пътнически автомобили, Латвия твърди, че ограничението от 50 % продължава да е обосновано и целесъобразно.

| (7) | Предвид благоприятното въздействие на специалната мярка върху административната тежест за данъкоплатците и данъчните органи чрез опростяване на събирането на ДДС и предотвратяване на избягването на данъци чрез неправилно счетоводство, на Латвия следва да бъде разрешено да продължи да прилага специалната мярка. |
| --- | --- |

(7)

Предвид благоприятното въздействие на специалната мярка върху административната тежест за данъкоплатците и данъчните органи чрез опростяване на събирането на ДДС и предотвратяване на избягването на данъци чрез неправилно счетоводство, на Латвия следва да бъде разрешено да продължи да прилага специалната мярка.

| (8) | Удължаването на срока на прилагане на специалната мярка следва да се ограничи във времето, за да може да се направи оценка на ефективността ѝ и на подходящото процентно ограничение. |
| --- | --- |

(8)

Удължаването на срока на прилагане на специалната мярка следва да се ограничи във времето, за да може да се направи оценка на ефективността ѝ и на подходящото процентно ограничение.

| (9) | В случай че Латвия прецени, че е необходимо допълнително удължаване на срока на прилагане на специалната мярка след 2024 г., тя следва в срок до 31 март 2024 г. да представи на Комисията искане за удължаване, придружено от доклад, който включва преглед на приложеното процентно ограничение. |
| --- | --- |

(9)

В случай че Латвия прецени, че е необходимо допълнително удължаване на срока на прилагане на специалната мярка след 2024 г., тя следва в срок до 31 март 2024 г. да представи на Комисията искане за удължаване, придружено от доклад, който включва преглед на приложеното процентно ограничение.

| (10) | Специалната мярка ще има незначително отражение върху общия размер на данъчните приходи, събирани на етапа на крайно потребление, и няма да окаже отрицателно въздействие върху собствените ресурси на Съюза от ДДС. |
| --- | --- |

(10)

Специалната мярка ще има незначително отражение върху общия размер на данъчните приходи, събирани на етапа на крайно потребление, и няма да окаже отрицателно въздействие върху собствените ресурси на Съюза от ДДС.

| (11) | Поради това Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(11)

Поради това Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Член 6 от Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 се заменя със следното:

„Член 6

1.   Настоящото решение се прилага от 1 януари 2016 г. Срокът на действието му изтича на 31 декември 2024 г.

2.   Всяко искане за удължаване на срока на действие на разрешението, предвидено в настоящото решение, се представя на Комисията в срок до 31 март 2024 г. и се придружава от доклад, който включва преглед на процентното ограничение, определено в член 1.“

Член 2

Настоящото решение поражда действие в деня на приемането му.

Прилага се считано от 1 януари 2022 година.

Член 3

Адресат на настоящото решение е Република Латвия.

Съставено в Брюксел на 9 ноември 2021 година.

За Съвета

Председател

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  ОВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1.

1

(2)  Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 на Съвета от 10 декември 2015 г. за даване на разрешение на Латвия да въведе специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 334, 22.12.2015 г., стр. 15).

2

(3)  Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1921 на Съвета от 4 декември 2018 г. за изменение на Решение за изпълнение (ЕС) 2015/2429 за даване на разрешение на Латвия да въведе специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 311, 7.12.2018 г., стр. 36).

3

---

| 12.11.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 401/3

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/1969 НА КОМИСИЯТА

от 27 октомври 2021 година

относно искането за регистрация на европейската гражданска инициатива, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“, съгласно Регламент (ЕС) 2019/788 на Европейския парламент и на Съвета

(нотифицирано под номер С(2021) 7742)

(само текстът на английски език е автентичен)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2019/788 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. относно европейската гражданска инициатива (1), и по-специално член 6, параграфи 2 и 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | На 11 юли 2021 г. на Комисията бе представена европейската гражданска инициатива, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“. |
| --- | --- |

(1)

На 11 юли 2021 г. на Комисията бе представена европейската гражданска инициатива, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“.

| (2) | На 10 август 2021 г. в съответствие с член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/788 Комисията информира групата на организаторите за своята оценка, че изискванията за регистрация, посочени в член 6, параграф 3, букви а), г) и д) от посочения регламент, са изпълнени и че изискването, посочено в член 6, параграф 3, буква б), не е приложимо. Комисията обаче посочи също, че текстът на инициативата, формулиран в искането от 11 юли 2021 г., не ѝ позволява да заключи, че е изпълнено изцяло изискването съгласно член 6, параграф 3, буква в). Комисията беше приканена „да обяви екологична криза и по този начин да насърчи хората да излязат от зоната си на комфорт и да настояват за промени в политиката, при което целта е да се адаптират отделните политики, като се вземат предвид както екологичните, така и социалните фактори по един по-цялостен начин“, без да се уточнява кои правни актове на Съюза Комисията се приканва да предложи. Комисията прикани организаторите да коригират инициативата си, като посочат кой правен акт на Съюза приканват Комисията да предложи и като пояснят съдържанието на този(тези) правен(ни) акт(ове). |
| --- | --- |

(2)

На 10 август 2021 г. в съответствие с член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) 2019/788 Комисията информира групата на организаторите за своята оценка, че изискванията за регистрация, посочени в член 6, параграф 3, букви а), г) и д) от посочения регламент, са изпълнени и че изискването, посочено в член 6, параграф 3, буква б), не е приложимо. Комисията обаче посочи също, че текстът на инициативата, формулиран в искането от 11 юли 2021 г., не ѝ позволява да заключи, че е изпълнено изцяло изискването съгласно член 6, параграф 3, буква в). Комисията беше приканена „да обяви екологична криза и по този начин да насърчи хората да излязат от зоната си на комфорт и да настояват за промени в политиката, при което целта е да се адаптират отделните политики, като се вземат предвид както екологичните, така и социалните фактори по един по-цялостен начин“, без да се уточнява кои правни актове на Съюза Комисията се приканва да предложи. Комисията прикани организаторите да коригират инициативата си, като посочат кой правен акт на Съюза приканват Комисията да предложи и като пояснят съдържанието на този(тези) правен(ни) акт(ове).

| (3) | В резултат на това на 5 октомври 2021 г. на Комисията бе представена изменена версия на инициативата. |
| --- | --- |

(3)

В резултат на това на 5 октомври 2021 г. на Комисията бе представена изменена версия на инициативата.

| (4) | Целите на изменената инициатива са формулирани по следния начин: „Комисията трябва да предпазва и подобрява качеството на живот на европейците, като същевременно опазва другите видове и природната среда като цяло. Във връзка с това Комисията трябва да предложи правен акт — препоръка, с която да се допринесе за по-добро разбиране и спазване на мерките за опазване на околната среда в държавите — членки на ЕС. Целта на инициативата е Комисията да предложи правен акт, който да гарантира на европейците, че техните национални органи вземат предвид съображенията, свързани с околната среда, когато въвеждат нови или изменят съществуващи политики.“ |
| --- | --- |

(4)

Целите на изменената инициатива са формулирани по следния начин: „Комисията трябва да предпазва и подобрява качеството на живот на европейците, като същевременно опазва другите видове и природната среда като цяло. Във връзка с това Комисията трябва да предложи правен акт — препоръка, с която да се допринесе за по-добро разбиране и спазване на мерките за опазване на околната среда в държавите — членки на ЕС. Целта на инициативата е Комисията да предложи правен акт, който да гарантира на европейците, че техните национални органи вземат предвид съображенията, свързани с околната среда, когато въвеждат нови или изменят съществуващи политики.“

| (5) | Допълнителни подробности относно предмета, целите и контекста на инициативата са изложени в приложение. Организаторите предоставиха също допълнителна информация относно своята инициатива в отделен документ. |
| --- | --- |

(5)

Допълнителни подробности относно предмета, целите и контекста на инициативата са изложени в приложение. Организаторите предоставиха също допълнителна информация относно своята инициатива в отделен документ.

| (6) | Доколкото с инициативата се приканва Комисията да представи предложение за правен акт с цел да се гарантира, че държавите членки вземат предвид съображенията, свързани с околната среда, когато приемат национално законодателство и мерки, Комисията има правомощия да направи това въз основа на член 192, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(6)

Доколкото с инициативата се приканва Комисията да представи предложение за правен акт с цел да се гарантира, че държавите членки вземат предвид съображенията, свързани с околната среда, когато приемат национално законодателство и мерки, Комисията има правомощия да направи това въз основа на член 192, параграф 1 от Договора.

| (7) | По тези причини нито една от частите на инициативата не попада очевидно извън обхвата на правомощията на Комисията да представи предложение за правен акт на Съюза с цел изпълнение на Договорите, както се изисква в член 6, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

По тези причини нито една от частите на инициативата не попада очевидно извън обхвата на правомощията на Комисията да представи предложение за правен акт на Съюза с цел изпълнение на Договорите, както се изисква в член 6, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) 2019/788.

| (8) | Това заключение не засяга оценката на това дали конкретните фактически и материалноправни условия, необходими, за да може Комисията да предприеме действия, включително съответствието с принципа на пропорционалност, ще бъдат изпълнени в този случай. |
| --- | --- |

(8)

Това заключение не засяга оценката на това дали конкретните фактически и материалноправни условия, необходими, за да може Комисията да предприеме действия, включително съответствието с принципа на пропорционалност, ще бъдат изпълнени в този случай.

| (9) | Групата на организаторите е предоставила подходящи доказателства, че тя отговаря на изискванията, установени в член 5, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2019/788, и е посочила лицата за контакт в съответствие с член 5, параграф 3, първа алинея от този регламент. |
| --- | --- |

(9)

Групата на организаторите е предоставила подходящи доказателства, че тя отговаря на изискванията, установени в член 5, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2019/788, и е посочила лицата за контакт в съответствие с член 5, параграф 3, първа алинея от този регламент.

| (10) | Инициативата не представлява явна злоупотреба с право, не е явно несериозна или злонамерена, нито е в явно противоречие с ценностите на Съюза, установени в член 2 от Договора за Европейския съюз, и правата, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(10)

Инициативата не представлява явна злоупотреба с право, не е явно несериозна или злонамерена, нито е в явно противоречие с ценностите на Съюза, установени в член 2 от Договора за Европейския съюз, и правата, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз.

| (11) | В заключение инициативата, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“, отговаря на всички изисквания, посочени в член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2019/788, поради което следва да бъде регистрирана. |
| --- | --- |

(11)

В заключение инициативата, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“, отговаря на всички изисквания, посочени в член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2019/788, поради което следва да бъде регистрирана.

| (12) | Заключението, че условията за регистрация съгласно член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2019/788 са изпълнени, не означава, че Комисията по някакъв начин потвърждава фактическата правилност на съдържанието на инициативата, което е отговорност единствено на групата на организаторите на инициативата. Съдържанието на инициативата изразява единствено възгледите на групата на организаторите и по никакъв начин не може да се смята, че изразява възгледите на Комисията, |
| --- | --- |

(12)

Заключението, че условията за регистрация съгласно член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2019/788 са изпълнени, не означава, че Комисията по някакъв начин потвърждава фактическата правилност на съдържанието на инициативата, което е отговорност единствено на групата на организаторите на инициативата. Съдържанието на инициативата изразява единствено възгледите на групата на организаторите и по никакъв начин не може да се смята, че изразява възгледите на Комисията,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Европейската гражданска инициатива, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“, се регистрира.

Член 2

Адресат на настоящото решение е групата на организаторите на европейската гражданска инициатива, озаглавена „Призив за действие — включване на опазването на околната среда във всички политики“, представлявана от г-н Jure LEBEN и г-н Marko MAVER в качеството им на лица за контакт.

Съставено в Брюксел на 27 октомври 2021 година.

За Комисията

Věra JOUROVÁ

Заместник-председател

---

(1)  
  ОВ L 130, 17.5.2019 г., стр. 55.

1

---

ПРЕПОРЪКИ

| 12.11.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 401/5

---

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2021/1970 НА КОМИСИЯТА

от 10 ноември 2021 година

относно общо европейско пространство на данни за културното наследство

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Благодарение на цифровите технологии животът ни се променя с бързи темпове и на обществото се предоставят нови възможности, включително на институциите за културно наследство. С помощта на цифровите технологии институциите за културно наследство разполагат с по-ефективни инструменти, с които да могат да цифровизират ценностите на културното наследство и да достигнат до по-широка аудитория. По този начин на обществеността се дава по-голям достъп до културните ценности за тяхното откриване, опознаване и използване и се създават повече възможности за повторното им използване за иновативни и творчески услуги и продукти в различни отрасли, като например в други културни и творчески сектори, както и в туризма. |
| --- | --- |

(1)

Благодарение на цифровите технологии животът ни се променя с бързи темпове и на обществото се предоставят нови възможности, включително на институциите за културно наследство. С помощта на цифровите технологии институциите за културно наследство разполагат с по-ефективни инструменти, с които да могат да цифровизират ценностите на културното наследство и да достигнат до по-широка аудитория. По този начин на обществеността се дава по-голям достъп до културните ценности за тяхното откриване, опознаване и използване и се създават повече възможности за повторното им използване за иновативни и творчески услуги и продукти в различни отрасли, като например в други културни и творчески сектори, както и в туризма.

| (2) | Както се подчертава в Съобщението „Цифров компас до 2030 г.: Европейският път за цифровото десетилетие“ (1), цифровите технологии са се превърнали повече от всякога в основен фактор, за да можем да работим, да учим, да общуваме, да се забавляваме и да имаме достъп до широка гама от услуги и продукти — от здравеопазване до култура. |
| --- | --- |

(2)

Както се подчертава в Съобщението „Цифров компас до 2030 г.: Европейският път за цифровото десетилетие“ (1), цифровите технологии са се превърнали повече от всякога в основен фактор, за да можем да работим, да учим, да общуваме, да се забавляваме и да имаме достъп до широка гама от услуги и продукти — от здравеопазване до култура.

| (3) | По време на пандемията от COVID-19 се видяха силните и слабите страни на сектора на културното наследство, както и необходимостта от ускоряване на неговата цифрова трансформация, за да може предоставените възможности да бъдат максимално оползотворени. Много културни институции претърпяха големи финансови загуби или трябваше да затворят. Независимо от това, въпреки финансовите предизвикателства, породени от пандемията, много от тях също така успяха да задържат или дори да разширят публиката си, като увеличиха цифровите си услуги (напр. взаимодействие с публиката, споделяне на колекции, предлагане на цифрови инструменти), демонстрирайки отново своята висока стойност за обществото и европейската икономика. |
| --- | --- |

(3)

По време на пандемията от COVID-19 се видяха силните и слабите страни на сектора на културното наследство, както и необходимостта от ускоряване на неговата цифрова трансформация, за да може предоставените възможности да бъдат максимално оползотворени. Много културни институции претърпяха големи финансови загуби или трябваше да затворят. Независимо от това, въпреки финансовите предизвикателства, породени от пандемията, много от тях също така успяха да задържат или дори да разширят публиката си, като увеличиха цифровите си услуги (напр. взаимодействие с публиката, споделяне на колекции, предлагане на цифрови инструменти), демонстрирайки отново своята висока стойност за обществото и европейската икономика.

| (4) | Културното наследство е не само ключов елемент в изграждането на европейска идентичност, която разчита на общи ценности, но и важен фактор за европейската икономика, насърчаващ иновациите, творчеството и икономическия растеж. Например културният туризъм представлява до 40 % от туризма като цяло в Европа (2), а културното наследство е съществена част от културния туризъм. С помощта на модерната цифровизация на ценностите на културното наследство и повторното използване на това съдържание може да се създадат нови работни места не само в сектора на културното наследство, но и в други културни и творчески сектори, включително например в тези на видеоигрите и филмовата индустрия. Културните и творческите сектори генерират 3,95 % от добавената стойност на ЕС (477 милиарда евро), осигуряват заетост на 8,02 милиона души и включват 1,2 милиона предприятия, от които 99,9 % са МСП (3). |
| --- | --- |

(4)

Културното наследство е не само ключов елемент в изграждането на европейска идентичност, която разчита на общи ценности, но и важен фактор за европейската икономика, насърчаващ иновациите, творчеството и икономическия растеж. Например културният туризъм представлява до 40 % от туризма като цяло в Европа (2), а културното наследство е съществена част от културния туризъм. С помощта на модерната цифровизация на ценностите на културното наследство и повторното използване на това съдържание може да се създадат нови работни места не само в сектора на културното наследство, но и в други културни и творчески сектори, включително например в тези на видеоигрите и филмовата индустрия. Културните и творческите сектори генерират 3,95 % от добавената стойност на ЕС (477 милиарда евро), осигуряват заетост на 8,02 милиона души и включват 1,2 милиона предприятия, от които 99,9 % са МСП (3).

| (5) | В оценката (4) на Препоръката на Комисията относно цифровизацията и предоставянето чрез Интернет на материали в областта на културата, както и за съхранението на материали в цифров вид (2011/711/ЕС), се стигна до заключението, че някои от предизвикателствата, с които се е сблъскал секторът на културното наследство преди 10 години, са налице и днес, като например спешната необходимост от защита и съхранение на европейското културно наследство, и по-специално на застрашеното културно наследство. В оценката обаче се отчита също така, че през последните години положението в областта на културното наследство се е променила значително, като са се появили нови потребности, но най-вече нови възможности, които биха могли допълнително да увеличат приноса на културното наследство за европейската икономика. Ето защо е необходимо да се гарантират ответни политики, които да отговарят на тези нови нужди и очаквания на сектора на културното наследство, на културните и творческите сектори и на обществото като цяло. |
| --- | --- |

(5)

В оценката (4) на Препоръката на Комисията относно цифровизацията и предоставянето чрез Интернет на материали в областта на културата, както и за съхранението на материали в цифров вид (2011/711/ЕС), се стигна до заключението, че някои от предизвикателствата, с които се е сблъскал секторът на културното наследство преди 10 години, са налице и днес, като например спешната необходимост от защита и съхранение на европейското културно наследство, и по-специално на застрашеното културно наследство. В оценката обаче се отчита също така, че през последните години положението в областта на културното наследство се е променила значително, като са се появили нови потребности, но най-вече нови възможности, които биха могли допълнително да увеличат приноса на културното наследство за европейската икономика. Ето защо е необходимо да се гарантират ответни политики, които да отговарят на тези нови нужди и очаквания на сектора на културното наследство, на културните и творческите сектори и на обществото като цяло.

| (6) | С настоящата препоръка държавите членки се насърчават да въведат подходяща уредба, за да подобрят възстановяването и трансформацията на сектора на културното наследство и за да подкрепят институциите за културно наследство, така че те да получат повече права и възможности и да станат по-устойчиви в бъдеще. Това ще доведе до по-високо качество на цифровизация, повторно използване и цифрово съхранение в целия ЕС и ще има съответно въздействие върху други ключови отрасли на европейската икономика като туризъм, научни изследвания и други културни и творчески сектори. |
| --- | --- |

(6)

С настоящата препоръка държавите членки се насърчават да въведат подходяща уредба, за да подобрят възстановяването и трансформацията на сектора на културното наследство и за да подкрепят институциите за културно наследство, така че те да получат повече права и възможности и да станат по-устойчиви в бъдеще. Това ще доведе до по-високо качество на цифровизация, повторно използване и цифрово съхранение в целия ЕС и ще има съответно въздействие върху други ключови отрасли на европейската икономика като туризъм, научни изследвания и други културни и творчески сектори.

| (7) | Държавите членки имат различни подходи към културното наследство, които в различна степен отговарят на специфичните характеристики и нужди на институциите за културно наследство. С една всеобхватна цифрова стратегия за сектора на културното наследство, съдържаща ясно определена и конкретна визия и най-подходящите средства за нейното изпълнение, би се гарантирало прилагането на по-ефективни ответни политики и укрепването на сектора. С цел да се постигне ефективна цифрова трансформация и да се установи доверие и силно сътрудничество, в изготвянето на стратегията държавите членки следва да включат всички съответни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

(7)

Държавите членки имат различни подходи към културното наследство, които в различна степен отговарят на специфичните характеристики и нужди на институциите за културно наследство. С една всеобхватна цифрова стратегия за сектора на културното наследство, съдържаща ясно определена и конкретна визия и най-подходящите средства за нейното изпълнение, би се гарантирало прилагането на по-ефективни ответни политики и укрепването на сектора. С цел да се постигне ефективна цифрова трансформация и да се установи доверие и силно сътрудничество, в изготвянето на стратегията държавите членки следва да включат всички съответни заинтересовани страни.

| (8) | С развитието на модерните цифрови технологии, като триизмерен формат, изкуствен интелект, машинно самообучение, изчисления в облак, технологии за обработка на данни, виртуална реалност и добавена реалност, се предоставят безпрецедентни възможности за цифровизация, онлайн достъп и цифрово съхранение. С помощта на модерните цифрови технологии се развиват по-ефективни процеси (напр. автоматизирано генериране на метаданни, извличане на знания, автоматичен превод, разпознаване на текст чрез системи за оптично разпознаване на знаци) и се предлага по-високо качество на съдържанието. Дава се възможност за новаторски форми на художествено творчество, като същевременно се откриват нови начини за цифрово ангажиране с културното съдържание и неговото използване чрез съвместно подбиране и представяне на информация, съвместно изготвяне и краудсорсинг, което насърчава общественото участие. Изкуственият интелект, блок веригата и другите модерни технологии също могат да бъдат използвани за автоматично идентифициране на културни ценности, които са обект на незаконен трафик. Въвеждането на такива модерни технологии има значително въздействие върху възстановяването и растежа в Европа след пандемията от COVID-19 и държавите членки следва да го подкрепят, като предприемат подходящи мерки. |
| --- | --- |

(8)

С развитието на модерните цифрови технологии, като триизмерен формат, изкуствен интелект, машинно самообучение, изчисления в облак, технологии за обработка на данни, виртуална реалност и добавена реалност, се предоставят безпрецедентни възможности за цифровизация, онлайн достъп и цифрово съхранение. С помощта на модерните цифрови технологии се развиват по-ефективни процеси (напр. автоматизирано генериране на метаданни, извличане на знания, автоматичен превод, разпознаване на текст чрез системи за оптично разпознаване на знаци) и се предлага по-високо качество на съдържанието. Дава се възможност за новаторски форми на художествено творчество, като същевременно се откриват нови начини за цифрово ангажиране с културното съдържание и неговото използване чрез съвместно подбиране и представяне на информация, съвместно изготвяне и краудсорсинг, което насърчава общественото участие. Изкуственият интелект, блок веригата и другите модерни технологии също могат да бъдат използвани за автоматично идентифициране на културни ценности, които са обект на незаконен трафик. Въвеждането на такива модерни технологии има значително въздействие върху възстановяването и растежа в Европа след пандемията от COVID-19 и държавите членки следва да го подкрепят, като предприемат подходящи мерки.

| (9) | Освен това държавите членки и институциите за културно наследство следва да се възползват от безпрецедентните възможности, предоставяни от модерните цифрови технологии, за да стимулират действията в областта на климата и да подкрепят прехода към по-екологосъобразна и по-устойчива икономика на ЕС, както е посочено в Европейския зелен пакт (5). Например ценностите на културното наследство, цифровизирани в триизмерен формат, могат да бъдат източник на подходящи знания за свързаните с климата въздействия, адаптация и устойчивост (например триизмерният формат позволява недеструктивен анализ на ценностите, визуализация на щетите и информация за възстановяването, опазването и др.). По същия начин цифровите близнаци и технологиите за наблюдение на Земята може да бъдат от ключово значение за повишаване на устойчивостта спрямо изменението на климата и за подпомагане на превантивното опазване на паметници, сгради и обекти на културното наследство. В този контекст цифровизацията е също така двигател за подпомагане на експертите в борбата с престъпленията срещу околната среда на конкретни места. |
| --- | --- |

(9)

Освен това държавите членки и институциите за културно наследство следва да се възползват от безпрецедентните възможности, предоставяни от модерните цифрови технологии, за да стимулират действията в областта на климата и да подкрепят прехода към по-екологосъобразна и по-устойчива икономика на ЕС, както е посочено в Европейския зелен пакт (5). Например ценностите на културното наследство, цифровизирани в триизмерен формат, могат да бъдат източник на подходящи знания за свързаните с климата въздействия, адаптация и устойчивост (например триизмерният формат позволява недеструктивен анализ на ценностите, визуализация на щетите и информация за възстановяването, опазването и др.). По същия начин цифровите близнаци и технологиите за наблюдение на Земята може да бъдат от ключово значение за повишаване на устойчивостта спрямо изменението на климата и за подпомагане на превантивното опазване на паметници, сгради и обекти на културното наследство. В този контекст цифровизацията е също така двигател за подпомагане на експертите в борбата с престъпленията срещу околната среда на конкретни места.

| (10) | Важно е държавите членки да продължат да полагат усилия за цифровизация (6) и за цифрово съхранение на ценностите на културното наследство. Определянето на конкретни цели за цифровизация и съхранение, основани на оценка на нуждите и на ясни и обективни критерии, би довело до конкретни и измерими резултати. Това би било особено важно за застрашеното културно наследство. В такива случаи цифровизацията в триизмерен формат с най-високо ниво на детайлност може дори да се окаже необходимост, например за целите на опазването и възстановяването. Въпреки това, дори когато рискът от влошаване или унищожаване е нисък, тя следва да бъде приоритет предвид високия потенциал за повторно използване на цифровизираните ценности на културното наследство, като например за целите на новаторския опит и устойчивия туризъм, за да се подкрепи цялостното възстановяване и устойчивостта на икономиката в съответствие с целите на Европейския зелен пакт. Освен това държавите членки следва да увеличат усилията си по отношение на областите, които не са достатъчно цифровизирани, като сгради, паметници и обекти, както и нематериално културно наследство. |
| --- | --- |

(10)

Важно е държавите членки да продължат да полагат усилия за цифровизация (6) и за цифрово съхранение на ценностите на културното наследство. Определянето на конкретни цели за цифровизация и съхранение, основани на оценка на нуждите и на ясни и обективни критерии, би довело до конкретни и измерими резултати. Това би било особено важно за застрашеното културно наследство. В такива случаи цифровизацията в триизмерен формат с най-високо ниво на детайлност може дори да се окаже необходимост, например за целите на опазването и възстановяването. Въпреки това, дори когато рискът от влошаване или унищожаване е нисък, тя следва да бъде приоритет предвид високия потенциал за повторно използване на цифровизираните ценности на културното наследство, като например за целите на новаторския опит и устойчивия туризъм, за да се подкрепи цялостното възстановяване и устойчивостта на икономиката в съответствие с целите на Европейския зелен пакт. Освен това държавите членки следва да увеличат усилията си по отношение на областите, които не са достатъчно цифровизирани, като сгради, паметници и обекти, както и нематериално културно наследство.

| (11) | Освен за целите на съхранението и възстановяването, с триизмерните технологии институциите за културно наследство могат да разполагат и с по-големи възможности за достигане до по-широка публика чрез по-завладяващи изживявания, включително виртуален достъп до места, които обикновено са недостъпни (напр. под водата) или временно затворени, или за достигане до хора със зрителни увреждания чрез предлагане например на достъпни тактилни преживявания. Ето защо поставянето на подчертан акцент върху цифровизацията в триизмерен формат на застрашеното културно наследство и на най-посещаваните паметници, сгради и обекти в областта на културата и културното наследство ще повиши стойността и потенциала на културното наследство. Това ще е в съответствие и с Декларацията за сътрудничество за постигане на напредък в областта на цифровизацията на културното наследство от април 2019 г. (7), в която държавите членки се споразумяха да увеличат усилията си и да постигнат напредък заедно, в рамките на стълба на общоевропейската инициатива за цифровизация в триизмерен формат на артефакти, паметници и обекти на културното наследство. |
| --- | --- |

(11)

Освен за целите на съхранението и възстановяването, с триизмерните технологии институциите за културно наследство могат да разполагат и с по-големи възможности за достигане до по-широка публика чрез по-завладяващи изживявания, включително виртуален достъп до места, които обикновено са недостъпни (напр. под водата) или временно затворени, или за достигане до хора със зрителни увреждания чрез предлагане например на достъпни тактилни преживявания. Ето защо поставянето на подчертан акцент върху цифровизацията в триизмерен формат на застрашеното културно наследство и на най-посещаваните паметници, сгради и обекти в областта на културата и културното наследство ще повиши стойността и потенциала на културното наследство. Това ще е в съответствие и с Декларацията за сътрудничество за постигане на напредък в областта на цифровизацията на културното наследство от април 2019 г. (7), в която държавите членки се споразумяха да увеличат усилията си и да постигнат напредък заедно, в рамките на стълба на общоевропейската инициатива за цифровизация в триизмерен формат на артефакти, паметници и обекти на културното наследство.

| (12) | Въпреки това цифровизацията не води до цифрово съхранение по подразбиране. С цел осигуряване на дългосрочен достъп до цифровизираните си ценности, държавите членки трябва внимателно да планират и проведат цифровото им съхранение, като вземат предвид всички съответни финансови, организационни и технически предизвикателства в перспектива. Целите на цифровото съхранение може да включват не само ценностите на културното наследство, които се разглеждат като приоритетни за цифровизация (напр. застрашени ценности, най-посещавани паметници и обекти или недостатъчно цифровизирани области), но и преди това цифровизирани ценности. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки това цифровизацията не води до цифрово съхранение по подразбиране. С цел осигуряване на дългосрочен достъп до цифровизираните си ценности, държавите членки трябва внимателно да планират и проведат цифровото им съхранение, като вземат предвид всички съответни финансови, организационни и технически предизвикателства в перспектива. Целите на цифровото съхранение може да включват не само ценностите на културното наследство, които се разглеждат като приоритетни за цифровизация (напр. застрашени ценности, най-посещавани паметници и обекти или недостатъчно цифровизирани области), но и преди това цифровизирани ценности.

| (13) | С настоящата финансова рамка държавите членки разполагат с безпрецедентни възможности да използват различни потоци на финансиране, за да се даде значителен тласък на цифровизацията и съхранението и да се изгради значително по-голям капацитет в сектора на културното наследство. Държавите членки следва да повишават информираността на участниците в сектора относно възможностите за финансиране, които предоставят „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“ (8), фондовете по политиката на сближаване (9), REACT-EU (10), Инструментът за техническа подкрепа (11) и Механизмът за възстановяване и устойчивост (12), за да се подкрепят инвестициите, необходими за възстановяването и цифровата трансформация на сектора, да се осигури по-широк достъп до културата и да се окаже положително въздействие върху местните общности. |
| --- | --- |

(13)

С настоящата финансова рамка държавите членки разполагат с безпрецедентни възможности да използват различни потоци на финансиране, за да се даде значителен тласък на цифровизацията и съхранението и да се изгради значително по-голям капацитет в сектора на културното наследство. Държавите членки следва да повишават информираността на участниците в сектора относно възможностите за финансиране, които предоставят „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“ (8), фондовете по политиката на сближаване (9), REACT-EU (10), Инструментът за техническа подкрепа (11) и Механизмът за възстановяване и устойчивост (12), за да се подкрепят инвестициите, необходими за възстановяването и цифровата трансформация на сектора, да се осигури по-широк достъп до културата и да се окаже положително въздействие върху местните общности.

| (14) | Цифровизацията на европейското културно наследство изисква значителни финансови ресурси. С цел да се споделят финансовите усилия и същевременно да се ускори общественият достъп до културното наследство, институциите за културно наследство си сътрудничат с частни субекти. С много от тези споразумения за сътрудничество обаче се предоставят изключителни права на частните партньори. С Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета (13) се установява набор от минимален брой правила, уреждащи повторното използване, и се определят практически механизми, за да се улесни повторното използване на съществуващи документи, притежавани от органи от обществения сектор в държавите членки. По-специално от институциите за културно наследство, които попадат в нейния обхват (напр. музеи, архиви, библиотеки), се изисква да се съобразяват със специални разпоредби по отношение на изключителните договорености, както е посочено в член 12 от Директивата. С цел да се улесни справедливият и недискриминационен достъп на всички до културното наследство институциите за културно наследство, които си партнират с частния сектор, включително тези, които не попадат в обхвата на гореспоменатата директива, следва да се стремят да прилагат принципите, заложени в посочения член 12. |
| --- | --- |

(14)

Цифровизацията на европейското културно наследство изисква значителни финансови ресурси. С цел да се споделят финансовите усилия и същевременно да се ускори общественият достъп до културното наследство, институциите за културно наследство си сътрудничат с частни субекти. С много от тези споразумения за сътрудничество обаче се предоставят изключителни права на частните партньори. С Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета (13) се установява набор от минимален брой правила, уреждащи повторното използване, и се определят практически механизми, за да се улесни повторното използване на съществуващи документи, притежавани от органи от обществения сектор в държавите членки. По-специално от институциите за културно наследство, които попадат в нейния обхват (напр. музеи, архиви, библиотеки), се изисква да се съобразяват със специални разпоредби по отношение на изключителните договорености, както е посочено в член 12 от Директивата. С цел да се улесни справедливият и недискриминационен достъп на всички до културното наследство институциите за културно наследство, които си партнират с частния сектор, включително тези, които не попадат в обхвата на гореспоменатата директива, следва да се стремят да прилагат принципите, заложени в посочения член 12.

| (15) | Както е подчертано в Европейската програма за умения (14), поради пандемията от COVID-19 съществуващият вече недостиг на компетентности в областта на цифровите технологии се увеличи, като в същото време се появиха и нови неравенства, тъй като много специалисти не притежават нужното ниво на цифрови умения, необходими за работното място. Това важи и за сектора на културното наследство, където цифровото разделение кара малките институции (напр. музеите) да изпитват затруднения при използването на модерни технологии като триизмерни технологии или изкуствен интелект. Ето защо в съответствие с Европейската програма за умения и нейната първа водеща инициатива — Пакта за умения, както и в подкрепа на Плана за действие на Европейския стълб на социалните права (15) държавите членки следва да определят конкретни цели за повишаване на квалификацията или за преквалификация на специалистите в областта на културното наследство. В допълнение към това и въз основа на проекта за алианс за културното наследство (проекта CHARTER) в културните и творческите сектори — като една от 14-те сфери, посочени в стратегията за единния пазар, — понастоящем се изгражда широкомащабно партньорство за развитие на умения, което следва да стане част от Пакта за умения. |
| --- | --- |

(15)

Както е подчертано в Европейската програма за умения (14), поради пандемията от COVID-19 съществуващият вече недостиг на компетентности в областта на цифровите технологии се увеличи, като в същото време се появиха и нови неравенства, тъй като много специалисти не притежават нужното ниво на цифрови умения, необходими за работното място. Това важи и за сектора на културното наследство, където цифровото разделение кара малките институции (напр. музеите) да изпитват затруднения при използването на модерни технологии като триизмерни технологии или изкуствен интелект. Ето защо в съответствие с Европейската програма за умения и нейната първа водеща инициатива — Пакта за умения, както и в подкрепа на Плана за действие на Европейския стълб на социалните права (15) държавите членки следва да определят конкретни цели за повишаване на квалификацията или за преквалификация на специалистите в областта на културното наследство. В допълнение към това и въз основа на проекта за алианс за културното наследство (проекта CHARTER) в културните и творческите сектори — като една от 14-те сфери, посочени в стратегията за единния пазар, — понастоящем се изгражда широкомащабно партньорство за развитие на умения, което следва да стане част от Пакта за умения.

| (16) | Институциите за културно наследство се сблъскват с различни пречки, свързани с авторските права, при цифровизацията и споделянето на културното наследство, като например разходите, свързани с уреждането на правата, липсата на достатъчен експертен опит в областта на авторските права сред специалистите по културно наследство, ограниченията пред трансграничното сътрудничество между институциите. Поради това на равнище ЕС бяха предприети специфични мерки за справяне с тези предизвикателства. Например в Директива (ЕС) 2019/790 на Европейския парламент и на Съвета (16) относно авторското право и сродните му права в цифровия единен пазар се съдържат различни разпоредби, осъвременяващи уредбата на авторското право, която регулира работата на институциите за културно наследство в цифровата среда. Една от най-важните промени, въведени с Директивата, е ясна рамка за цифровизация и разпространение на намиращите се извън търговско обращение произведения, които институциите за културно наследство притежават в своите колекции. Освен това с Директивата се въвеждат хармонизирани и задължителни изключения за създаването на копия за съхранение от институциите за културно наследство и за автоматизирания анализ на текст и извличането на данни за научноизследователски цели. Накрая, в Директивата се изяснява статутът на произведенията на визуалното изкуство, които са обществено достояние, с цел по-голяма правна сигурност. По-специално с новите правила за авторското право ще се улесни основната мисия от обществен интерес на институциите за културно наследство, като се подобрят съхранението и достъпността на културното наследство и значително се улесни използването на произведения, които вече не са достъпни на пазара, в полза на европейската култура и на всички граждани. Ето защо държавите членки трябва да осигурят ефективно изпълнение и прилагане на законодателството на ЕС в областта на авторското право, така че институциите за културно наследство да могат да се възползват изцяло от уредбата на авторското право, както е актуализирана по-специално с Директива (ЕС) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Институциите за културно наследство се сблъскват с различни пречки, свързани с авторските права, при цифровизацията и споделянето на културното наследство, като например разходите, свързани с уреждането на правата, липсата на достатъчен експертен опит в областта на авторските права сред специалистите по културно наследство, ограниченията пред трансграничното сътрудничество между институциите. Поради това на равнище ЕС бяха предприети специфични мерки за справяне с тези предизвикателства. Например в Директива (ЕС) 2019/790 на Европейския парламент и на Съвета (16) относно авторското право и сродните му права в цифровия единен пазар се съдържат различни разпоредби, осъвременяващи уредбата на авторското право, която регулира работата на институциите за културно наследство в цифровата среда. Една от най-важните промени, въведени с Директивата, е ясна рамка за цифровизация и разпространение на намиращите се извън търговско обращение произведения, които институциите за културно наследство притежават в своите колекции. Освен това с Директивата се въвеждат хармонизирани и задължителни изключения за създаването на копия за съхранение от институциите за културно наследство и за автоматизирания анализ на текст и извличането на данни за научноизследователски цели. Накрая, в Директивата се изяснява статутът на произведенията на визуалното изкуство, които са обществено достояние, с цел по-голяма правна сигурност. По-специално с новите правила за авторското право ще се улесни основната мисия от обществен интерес на институциите за културно наследство, като се подобрят съхранението и достъпността на културното наследство и значително се улесни използването на произведения, които вече не са достъпни на пазара, в полза на европейската култура и на всички граждани. Ето защо държавите членки трябва да осигурят ефективно изпълнение и прилагане на законодателството на ЕС в областта на авторското право, така че институциите за културно наследство да могат да се възползват изцяло от уредбата на авторското право, както е актуализирана по-специално с Директива (ЕС) 2019/790.

| (17) | Europeana (17) играе ключова роля в укрепването на трансграничното сътрудничество и дейностите по стандартизация в ЕС и извън него. Нейните стандартизирани рамки за споделяне на цифрово съдържание и метаданни онлайн, по-специално Моделът на Europeana за данни (18), декларациите за правата (19) и рамката на Europeana за публикуване (20), са широко възприети в сектора на културното наследство в Европа и на международно равнище. Например Моделът на Europeana за данни позволява стандартизирано представяне на данните, предоставени в Europeana в различни формати от институции за културно наследство от различни области. С рамката RightsStatements.org се предоставя набор от стандартизирани декларации за правата, които могат да се използват от институциите за културно наследство, за да информират обществеността за положението относно авторските права и повторното използване на цифровите обекти. Въпреки това оперативната съвместимост продължава да бъде обект на непрекъснати усилия по отношение на форматите и стандартите за цифрово съдържание и метаданни, като например в случая на триизмерния формат или използването на контекстуални единици и списъци с форми на имената за семантична оперативна съвместимост. В Декларацията за сътрудничество за постигане на напредък в областта на цифровизацията на културното наследство от април 2019 г. държавите членки се споразумяха да увеличат усилията си за по-нататъшно разработване и насърчаване на стандартите и рамките за оперативна съвместимост в инициативите за цифровизация. Ето защо държавите членки и институциите за културно наследство следва да увеличат усилията си в подкрепа на съответните стандарти и рамки или за придържане към тях, за да се ускорят обменът и повторното използване на данни. |
| --- | --- |

(17)

Europeana (17) играе ключова роля в укрепването на трансграничното сътрудничество и дейностите по стандартизация в ЕС и извън него. Нейните стандартизирани рамки за споделяне на цифрово съдържание и метаданни онлайн, по-специално Моделът на Europeana за данни (18), декларациите за правата (19) и рамката на Europeana за публикуване (20), са широко възприети в сектора на културното наследство в Европа и на международно равнище. Например Моделът на Europeana за данни позволява стандартизирано представяне на данните, предоставени в Europeana в различни формати от институции за културно наследство от различни области. С рамката RightsStatements.org се предоставя набор от стандартизирани декларации за правата, които могат да се използват от институциите за културно наследство, за да информират обществеността за положението относно авторските права и повторното използване на цифровите обекти. Въпреки това оперативната съвместимост продължава да бъде обект на непрекъснати усилия по отношение на форматите и стандартите за цифрово съдържание и метаданни, като например в случая на триизмерния формат или използването на контекстуални единици и списъци с форми на имената за семантична оперативна съвместимост. В Декларацията за сътрудничество за постигане на напредък в областта на цифровизацията на културното наследство от април 2019 г. държавите членки се споразумяха да увеличат усилията си за по-нататъшно разработване и насърчаване на стандартите и рамките за оперативна съвместимост в инициативите за цифровизация. Ето защо държавите членки и институциите за културно наследство следва да увеличат усилията си в подкрепа на съответните стандарти и рамки или за придържане към тях, за да се ускорят обменът и повторното използване на данни.

| (18) | Създаването на общо европейско пространство на данни за културното наследство ще даде възможност на институциите за културно наследство да се възползват от мащаба на единния пазар в съответствие с Eвропейската стратегия за данните (21). С него ще се насърчи повторното използване на съдържание и ще се стимулира творчеството в различни сектори, което ще бъде от полза за цялата икономика и за обществото. По-специално с общото европейско пространство на данни за културното наследство ще се осигури висококачествено съдържание и ефикасен, надежден и лесен за използване достъп до европейското цифрово културно наследство. Това ще укрепи по-нататъшното сътрудничество, партньорствата и ангажираността с мрежата от партньори за данни (напр. музеи, галерии, библиотеки, архиви в цяла Европа), със съставителите (т.нар. („агрегатори“) и експертите, работещи в областта на цифровото културно наследство. Пространството на данни ще се основава на настоящата стратегия за Europeana за периода 2020—2025 г. (22), чиято цел е да се даде възможност на институциите за културно наследство да извършат цифрова трансформация. |
| --- | --- |

(18)

Създаването на общо европейско пространство на данни за културното наследство ще даде възможност на институциите за културно наследство да се възползват от мащаба на единния пазар в съответствие с Eвропейската стратегия за данните (21). С него ще се насърчи повторното използване на съдържание и ще се стимулира творчеството в различни сектори, което ще бъде от полза за цялата икономика и за обществото. По-специално с общото европейско пространство на данни за културното наследство ще се осигури висококачествено съдържание и ефикасен, надежден и лесен за използване достъп до европейското цифрово културно наследство. Това ще укрепи по-нататъшното сътрудничество, партньорствата и ангажираността с мрежата от партньори за данни (напр. музеи, галерии, библиотеки, архиви в цяла Европа), със съставителите (т.нар. („агрегатори“) и експертите, работещи в областта на цифровото културно наследство. Пространството на данни ще се основава на настоящата стратегия за Europeana за периода 2020—2025 г. (22), чиято цел е да се даде възможност на институциите за културно наследство да извършат цифрова трансформация.

| (19) | Понастоящем Europeana предоставя достъп до 52 милиона ценности на културното наследство, като 45 % от тях могат да бъдат използвани повторно в различни сектори. Изображенията и текстът съставляват 97,5 % от ценностите, като само 2,47 % от тях са аудио-визуално съдържание, а 0,03 % са в триизмерен формат. Благодарение на по-големия принос на висококачествените цифровизирани ценности, например в триизмерен формат, ще се увеличат иновациите и творчеството чрез използване и повторно използване на цифровизираните ценности на културното наследство в различни ключови области (например образование, интелигентни градове и моделиране на околната среда, устойчив туризъм и културни и творчески сектори). С предоставянето на допълнителни 40 милиона висококачествени, цифровизирани и разнообразни видове ценности чрез пространството на данни ще се увеличи богатството на материалите, достъпни онлайн, като същевременно се популяризира в още по-голяма степен нашето европейско културно наследство. С това увеличаване ще се постигне и по-добро повторно използване и следователно потенциални нови услуги и приложения. Важно е с подкрепата на държавите членки институциите за културно наследство да имат значителен принос към пространството на данни. |
| --- | --- |

(19)

Понастоящем Europeana предоставя достъп до 52 милиона ценности на културното наследство, като 45 % от тях могат да бъдат използвани повторно в различни сектори. Изображенията и текстът съставляват 97,5 % от ценностите, като само 2,47 % от тях са аудио-визуално съдържание, а 0,03 % са в триизмерен формат. Благодарение на по-големия принос на висококачествените цифровизирани ценности, например в триизмерен формат, ще се увеличат иновациите и творчеството чрез използване и повторно използване на цифровизираните ценности на културното наследство в различни ключови области (например образование, интелигентни градове и моделиране на околната среда, устойчив туризъм и културни и творчески сектори). С предоставянето на допълнителни 40 милиона висококачествени, цифровизирани и разнообразни видове ценности чрез пространството на данни ще се увеличи богатството на материалите, достъпни онлайн, като същевременно се популяризира в още по-голяма степен нашето европейско културно наследство. С това увеличаване ще се постигне и по-добро повторно използване и следователно потенциални нови услуги и приложения. Важно е с подкрепата на държавите членки институциите за културно наследство да имат значителен принос към пространството на данни.

| (20) | Националните съставители, съставителите по области или тематичните съставители имат ключова роля в областта на културното наследство, изграждайки мостове между различните участници в сектора на културното наследство и извън него, на национално и европейско равнище. Например националните съставители събират и обогатяват съдържание за Europeana, предоставят достъп до ценностите на културното наследство на своята страна и ги популяризират, като обединяват ценни ресурси и знания за сектора на културното наследство. Въпреки че повечето от съставителите в ЕС разполагат с официален мандат за дейността си, все още има много други, които се нуждаят от такъв и се борят да си осигурят достатъчно и устойчиви ресурси или организационна подкрепа. Държавите членки следва да се справят с това предизвикателство, като засилят ролята на съставителите, осигурят адекватна подкрепа и подкрепят приноса им към общото европейско пространство на данни за културното наследство. |
| --- | --- |

(20)

Националните съставители, съставителите по области или тематичните съставители имат ключова роля в областта на културното наследство, изграждайки мостове между различните участници в сектора на културното наследство и извън него, на национално и европейско равнище. Например националните съставители събират и обогатяват съдържание за Europeana, предоставят достъп до ценностите на културното наследство на своята страна и ги популяризират, като обединяват ценни ресурси и знания за сектора на културното наследство. Въпреки че повечето от съставителите в ЕС разполагат с официален мандат за дейността си, все още има много други, които се нуждаят от такъв и се борят да си осигурят достатъчно и устойчиви ресурси или организационна подкрепа. Държавите членки следва да се справят с това предизвикателство, като засилят ролята на съставителите, осигурят адекватна подкрепа и подкрепят приноса им към общото европейско пространство на данни за културното наследство.

| (21) | Очакваното нарастване на броя и сложността на цифровите ценности ще изисква сигурни, стабилни, ефикасни и устойчиви решения, основани на изчисленията в облак, за обработка, достъп и управление на такива масиви от данни. Ето защо подкрепата на държавите членки (23) за Европейската федерация за инфраструктура и услуги от облака към периферията ще бъде от ключово значение за ефективния достъп до цифровизираните ценности на културното наследство. |
| --- | --- |

(21)

Очакваното нарастване на броя и сложността на цифровите ценности ще изисква сигурни, стабилни, ефикасни и устойчиви решения, основани на изчисленията в облак, за обработка, достъп и управление на такива масиви от данни. Ето защо подкрепата на държавите членки (23) за Европейската федерация за инфраструктура и услуги от облака към периферията ще бъде от ключово значение за ефективния достъп до цифровизираните ценности на културното наследство.

| (22) | Настоящата препоръка надгражда и заменя Препоръка 2011/711/ЕС, |
| --- | --- |

(22)

Настоящата препоръка надгражда и заменя Препоръка 2011/711/ЕС,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

ГЛАВА I

ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

Цел и обхват

| 1. | Целта на настоящата препоръка е да постави началото на общо европейско пространство на данни за културното наследство („пространство на данни“), като по този начин помогне на институциите за културно наследство да ускорят усилията си за цифровизация и съхранение и да се възползват от възможностите, създадени от цифровата трансформация. С настоящата препоръка държавите членки се насърчават да въведат подходяща уредба, за да подобрят възстановяването и трансформацията на сектора и за да подкрепят институциите за културно наследство с оглед на по-голямата им устойчивост в бъдеще. |
| --- | --- |

1.

| 2. | С настоящата препоръка се обхващат всички видове културно наследство (материално, нематериално, природно, създадено в цифров вид), включително всички категории застрашено културно наследство. |
| --- | --- |

2.

Определения

| 3. | За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:






  (1) | „Ценности на културното наследство“ означава ценности на:






  а) | материалното културно наследство като паметници, археологически обекти, звукови и аудио-визуални материали, книги, списания, вестници, снимки, музейни експонати, архивни документи; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(1)

„Ценности на културното наследство“ означава ценности на:

а)

материалното културно наследство като паметници, археологически обекти, звукови и аудио-визуални материали, книги, списания, вестници, снимки, музейни експонати, архивни документи;

| б) | нематериалното културно наследство; |
| --- | --- |

б)

нематериалното културно наследство;

| в) | природното наследство, като ландшафти и природни обекти, както е определено в член 2 от Конвенцията за опазване на световното културно и природно наследство (24); |
| --- | --- |

в)

природното наследство, като ландшафти и природни обекти, както е определено в член 2 от Конвенцията за опазване на световното културно и природно наследство (24);

| г) | създаденото в цифров вид наследство. |
| --- | --- |

г)

създаденото в цифров вид наследство.

| (2) | „Нематериално културно наследство“ означава практики, представи, изрази, знания, умения, както и свързаните с тях инструменти, предмети, артефакти и културни пространства, които общностите, групите, а в някои случаи и отделните лица, признават като част от своето културно наследство по смисъла на член 2 от Конвенцията за опазване на нематериалното културно наследство (25). |
| --- | --- |

(2)

„Нематериално културно наследство“ означава практики, представи, изрази, знания, умения, както и свързаните с тях инструменти, предмети, артефакти и културни пространства, които общностите, групите, а в някои случаи и отделните лица, признават като част от своето културно наследство по смисъла на член 2 от Конвенцията за опазване на нематериалното културно наследство (25).

| (3) | „Създадено в цифров вид“ означава ценности, създадени в цифрова форма, като например цифрово изкуство или анимация, виртуални музеи без аналогов еквивалент, или културно съдържание, създадено извън институциите за културно наследство, като например в социалните мрежи или в игралната индустрия. |
| --- | --- |

(3)

„Създадено в цифров вид“ означава ценности, създадени в цифрова форма, като например цифрово изкуство или анимация, виртуални музеи без аналогов еквивалент, или културно съдържание, създадено извън институциите за културно наследство, като например в социалните мрежи или в игралната индустрия.

| (4) | „Институция за културно наследство“ означава общодостъпна библиотека или музей, архивно учреждение или институция в областта на филмовото или звукозаписното наследство, съгласно определението в член 2, точка 3 на Директива (ЕС) 2019/790. |
| --- | --- |

(4)

„Институция за културно наследство“ означава общодостъпна библиотека или музей, архивно учреждение или институция в областта на филмовото или звукозаписното наследство, съгласно определението в член 2, точка 3 на Директива (ЕС) 2019/790.

| (5) | „Цифровизация“ означава преобразуване на ценностите от аналогов в цифров формат. |
| --- | --- |

(5)

„Цифровизация“ означава преобразуване на ценностите от аналогов в цифров формат.

| (6) | „Цифрова трансформация“ означава както процеса, така и резултата от използването на цифровите технологии за трансформиране на начина, по който една организация функционира и принася полза. |
| --- | --- |

(6)

„Цифрова трансформация“ означава както процеса, така и резултата от използването на цифровите технологии за трансформиране на начина, по който една организация функционира и принася полза.

| (7) | „Цифрово съхранение“ означава съвкупност от необходими дейности, за да се гарантира, че цифровите обекти могат да бъдат намерени, визуализирани, използвани и разбрани в бъдеще. |
| --- | --- |

(7)

„Цифрово съхранение“ означава съвкупност от необходими дейности, за да се гарантира, че цифровите обекти могат да бъдат намерени, визуализирани, използвани и разбрани в бъдеще.

ГЛАВА II

МОДЕРНА ЦИФРОВИЗАЦИЯ И ЦИФРОВО СЪХРАНЕНИЕ НА КУЛТУРНОТО НАСЛЕДСТВО

| 4. | С цел да се ускори цифровата трансформация на сектора държавите членки следва да предвидят и/или редовно да актуализират една всеобхватна и ориентирана към бъдещето цифрова стратегия за културното наследство на съответното национално или регионално равнище. За изготвяне на цифровата стратегия държавите членки следва да си сътрудничат с всички заинтересовани страни, като например институциите за културно наследство и компетентните органи, или да направят необходимото за сътрудничеството между тях, като следва да осигурят ресурси/подкрепа за изпълнението на стратегията. |
| --- | --- |

4.

| 5. | За да се осигури по-ефикасен процес на цифровизация и цифрово съхранение и по-високо качество на съдържанието за по-широк достъп, използване и повторно използване, в националната стратегия следва да се съдържат мерки за подпомагане на институциите за културно наследство при усвояване на модерните технологии, като триизмерните технологии, изкуствения интелект, разширената реалност, изчисленията в облак, технологиите за обработка на данни и блок веригата. |
| --- | --- |

5.

| 6. | В цифровата стратегия следва да се определят ясни цели за цифровизация и цифрово съхранение. Тези цели следва да се основават на обективни и ясни критерии, включително:






  а) | застрашеното културно наследство; |
| --- | --- | --- |

6.

а)

застрашеното културно наследство;

| б) | най-посещаваните физически паметници, сгради и обекти в областта на културата и културното наследство, както и |
| --- | --- |

б)

най-посещаваните физически паметници, сгради и обекти в областта на културата и културното наследство, както и

| в) | ниското ниво на цифровизация на определени категории ценности на културното наследство. |
| --- | --- |

в)

ниското ниво на цифровизация на определени категории ценности на културното наследство.

До 2030 г. държавите членки следва да цифровизират в триизмерен формат всички паметници и обекти, попадащи в обхвата на буква а), и 50 % от тези, попадащи в обхвата на буква б).

До 2025 г. държавите членки следва да цифровизират 40 % от всички цели за 2030 г.

Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че всички цифровизирани културни ценности, посочени в точка 6, букви а), б) и в), се съхраняват и в цифров вид.

| 7. | При планиране на цифровизацията държавите членки и институциите за културно наследство следва да възприемат цялостен подход. При такъв подход следва например да се отчитат целта на цифровизацията, целевите групи ползватели, най-високото качество на достъпна цена, цифровото съхранение на цифровизираните ценности на културното наследство, включително аспекти като формати, съхранение, бъдещи миграции, постоянна поддръжка и необходимите финансови и кадрови ресурси в дългосрочен план. В цифровата стратегия следва да се предвиди ясен и добре дефиниран мандат за националните или регионалните съставители за сътрудничество с институциите за културно наследство с цел цифровизираните ценности на културното наследство да станат достъпни чрез Europeana и пространството на данни. По-специално държавите членки следва да засилят ролята на съставителите като посредници между Europeana и институциите за културно наследство и да насърчават активния им принос в пространството на данни. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Държавите членки следва да подкрепят партньорствата между сектора на културното наследство и други сфери, като например висшето образование и професионалното образование и обучение, творческите сектори и устойчивия културен туризъм, за да се стимулират иновациите за нови услуги и приложения. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Държавите членки следва да улеснят включването на малките и средните предприятия в подкрепа на цифровата трансформация на сектора на културното наследство, по-специално към цифровизация и иновации на основата на данни. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Когато институциите за културно наследство влизат в партньорства с частния сектор, те следва да гарантират, че са определени ясни и справедливи условия за повторното използване на цифровизираните ценности в съответствие с правилата за конкуренцията и с Директива (ЕС) 2019/1024, и по-специално с правилата относно изключителните договорености, предвидени в член 12 от посочената директива, когато е приложимо. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки за оценка на недостига на компетентности в областта на цифровите технологии в сектора, така че институциите за културно наследство да могат да се възползват напълно от възможностите, предлагани от модерните цифрови технологии. По-специално държавите членки следва да си поставят амбициозни цели, които да бъдат постигнати до 2030 г., за повишаване на квалификацията и за преквалификация на специалистите в областта на културното наследство, включително по отношение на управлението и анализа на данни, изкуствения интелект, модерните технологии за цифровизация и разширена реалност. |
| --- | --- |

11.

| 12. | С цел да се улесни цифровата трансформация на институциите за културно наследство и да се подпомогне разширяването на достъпа до културното наследство и неговото популяризиране, на държавите членки се препоръчва да се възползват изцяло от възможностите, предлагани от настоящата уредба за авторското право, като:






  а) | гарантират правилно и ефективно прилагане на съответните разпоредби на ЕС в областта на авторското право, по-специално тези, предвидени в Директива (ЕС) 2019/790; |
| --- | --- | --- |

12.

а)

гарантират правилно и ефективно прилагане на съответните разпоредби на ЕС в областта на авторското право, по-специално тези, предвидени в Директива (ЕС) 2019/790;

| б) | оказват съдействие на всички страни при ефикасното практическо прилагане на националните разпоредби за прилагане; |
| --- | --- |

б)

оказват съдействие на всички страни при ефикасното практическо прилагане на националните разпоредби за прилагане;

| в) | строго наблюдават националните разпоредби за прилагане, за да се гарантира успешното им прилагане, а също така |
| --- | --- |

в)

строго наблюдават националните разпоредби за прилагане, за да се гарантира успешното им прилагане, а също така

| г) | подпомагат специалистите в областта на културното наследство при придобиване на авторски права и лицензиране на свързаните с тях умения и предоставят експертни познания в областта на авторското право. |
| --- | --- |

г)

подпомагат специалистите в областта на културното наследство при придобиване на авторски права и лицензиране на свързаните с тях умения и предоставят експертни познания в областта на авторското право.

| 13. | С цел намиране на съвместни решения за общите предизвикателства пред модерната цифровизация и съхранението и с цел обмен на най-добри практики за представяне и популяризиране на европейската култура, ценности и успешни примери, държавите членки следва да насърчават трансграничното сътрудничество и партньорствата с институциите за културно наследство на международно равнище в допълнение към действията, насърчавани от ЮНЕСКО и Съвета на Европа. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Държавите членки следва да използват пълноценно всички възможности за финансиране на европейско и национално равнище, за да ускорят усилията за цифровизация и съхранение. |
| --- | --- |

14.

ГЛАВА III

РЪКОВОДНИ ПРИНЦИПИ ЗА ОБЩО ЕВРОПЕЙСКО ПРОСТРАНСТВО НА ДАННИ ЗА КУЛТУРНОТО НАСЛЕДСТВО

| 15. | Институциите за културно наследство следва да се придържат към съответните стандарти и рамки, като тези, използвани от инициативата Europeana за обмен на цифрово съдържание и метаданни, включително модела на Europeana за данни, RightsStatements.org и рамката на Europeana за публикуване, за да се постигне оперативна съвместимост на европейско равнище. Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да насърчават и улесняват спазването на такива съществуващи и бъдещи стандарти и рамки и да си сътрудничат на европейско равнище за разширяването им в контекста на пространството на данни. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Държавите членки следва активно да насърчават институциите за културно наследство да предоставят своите цифровизирани ценности чрез Europeana и по този начин да допринасят за пространството на данни в съответствие със стандартите и рамките, посочени в точка 15, и с индикативните цели, предвидени в приложения I и II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Приносът на институциите за културно наследство, посочен в точка 16, следва да включва по-специално цифровизирани в триизмерен формат ценности на културното наследство с цел популяризиране на европейската култура, повишаване на потенциалното повторно използване във важни области като социалните и хуманитарните науки, устойчивия културен туризъм, културните и творческите сектори или с цел подпомагане на идентифицирането на културните ценности, които са обект на незаконен трафик. |
| --- | --- |

17.

| 18. | За да се ускори обменът на данни, държавите членки следва да гарантират, че в резултат на техните политики данните, получени от публично финансирани проекти за цифровизация, са и ще продължат да бъдат лесни за намиране, достъпни, оперативно съвместими и многократно използваеми („принципите FAIR“) чрез цифрови инфраструктури (включително пространството на данни). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Всички видове публично финансиране на бъдещи проекти за цифровизация на ценностите на културното наследство следва да бъдат обвързани с условието цифровизираното съдържание да се предостави на Europeana и на пространството на данни, както е посочено в точка 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Държавите членки следва да предприемат всички необходими мерки за подкрепа и повишаване на информираността на обществеността по отношение на Europeana, и по-специално в сектора на образованието и в училищата, включително чрез учебни материали. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Държавите членки следва да се възползват от Европейската федерация за инфраструктура и услуги от облака към периферията с цел подобряване на съхранението, управлението и достъпа до цифровизираните ценности на културното наследство. |
| --- | --- |

21.

ГЛАВА IV

ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙСТВИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРЕПОРЪКАТА

Държавите членки следва да информират Комисията в срок до 24 месеца от публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз, а след това — веднъж на всеки две години, за действията, предприети в изпълнение на настоящата препоръка.

Съставено в Брюксел на 10 ноември 2021 година.

За Комисията

Thierry BRETON

Член на Комисията

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  Доклад на Световната организация по туризъм към ООН за полезните взаимодействия между туризма и културата (UNWTO report on Tourism and Culture Synergies).

2

(3)  SWD/2021/351 final.

3

(4)  SWD(2021)15 final.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  Вкл. цифровизация в двуизмерен формат.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe_bg.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/.

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_bg.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_bg.

12

(13)  Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор (OВ L 172, 26.6.2019 г., стp. 56).

13

(14)  COM/2020/274 final.

14

(15)  COM(2021) 102 final.

15

(16)  Директива (ЕС) 2019/790 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. относно авторското право и сродните му права в цифровия единен пазар и за изменение на директиви 96/9/ЕО и 2001/29/ЕО (OВ L 130, 17.5.2019 г., стp. 92).

16

(17)  COM/2018/612 final.

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation.

18

(19)  https://rightsstatements.org/.

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework.

20

(21)  COM/2020/66 final.

21

(22)  https://op.europa.eu/bg/publication-detail/-/publication/2174be9e-ac58-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe.

23

(24)  ЮНЕСКО, Конвенция за опазване на световното културно и природно наследство, Париж, 16 ноември 1972 г.

24

(25)  ЮНЕСКО, Конвенция за опазване на нематериалното културно наследство от 2003 г., Париж, 17 октомври 2003 г.

25

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Индикативни цели за приноса по отношение на съдържанието към Europeana и пространството на данни до 2030 г. по държави членки (1)

| | А | Б | В | Г | Д | Е |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Брой записи към 1 февруари 2021 г. | Брой записи с високо качество
   (2) към 1 февруари 2021 г. | Нови записи с високо качество до 2030 г. | Общ брой записи до 2030 г.
  [= A+В] | Общ брой записи с високо качество до 2030 г. (3)

  [=Б+В] | Триизмерни цифрови ценности до 2030 г. (4) |
| Австрия | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Белгия | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| България | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Хърватия | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Кипър | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Чехия | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Дания | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Естония | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Финландия | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Франция | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Германия | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Гърция | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Унгария | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Ирландия | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Италия | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Латвия | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Литва | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Люксембург | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Малта | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Нидерландия | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Полша | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Португалия | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Румъния | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Словакия | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Словения | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Испания | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Швеция | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| ЕС 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

А

Б

В

Г

Д

Е

Брой записи към 1 февруари 2021 г.

Брой записи с високо качество
   (2) към 1 февруари 2021 г.

Нови записи с високо качество до 2030 г.

Общ брой записи до 2030 г.

[= A+В]

Общ брой записи с високо качество до 2030 г. (3)

[=Б+В]

Триизмерни цифрови ценности до 2030 г. (4)

Австрия

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Белгия

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

България

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Хърватия

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Кипър

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Чехия

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Дания

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Естония

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Финландия

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Франция

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Германия

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Гърция

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Унгария

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Ирландия

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Италия

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Латвия

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Литва

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Люксембург

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Малта

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Нидерландия

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Полша

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Португалия

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Румъния

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Словакия

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Словения

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Испания

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Швеция

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

ЕС 27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Индикативните цели за всяка държава членка са пропорционални на населението ѝ, коригирани спрямо БВП на държавата членка на глава от населението (по СПС).

(2)  Записите с високо качество отговарят на изискванията за ниво 2 или по-високо (ниво 2+) на рамката на Europeana за публикуване на съдържание и на изискванията за ниво А или по-високо за метаданните. Тези стандарти са необходими за насърчаване на повторната употреба за различни цели.

(3)  Държавите членки се насърчават да подобряват качеството на записите от ниво 1, поради което общият брой на записите с високо качество може да се увеличи.

(4)  40 % от новите записи следва да бъдат триизмерни цифрови ценности. Счита се, че броят на триизмерните цифрови ценности, които понастоящем са на разположение в Europeana, е незначителен.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Междинни цели за приноса по отношение на съдържанието към Europeana и пространството на данни до 2025 г. по държави членки

| | А | Б | В | Г | Д | Е |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Брой записи към 1 февруари 2021 г. | Брой записи с високо качество
   (1) към 1 февруари 2021 г. | Нови записи до 2025 г. (2) | Общ брой записи до 2025 г
  [= A+В] | Общ брой записи с високо качество до 2025 г. (3)

  [=Б+В] | Триизмерни цифрови ценности до 2025 г. (4) |
| Австрия | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Белгия | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| България | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Хърватия | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Кипър | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Чехия | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Дания | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Естония | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Финландия | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Франция | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Германия | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Гърция | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Унгария | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Ирландия | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Италия | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Латвия | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Литва | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Люксембург | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Малта | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Нидерландия | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Полша | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Португалия | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Румъния | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Словакия | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Словения | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Испания | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Швеция | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| ЕС 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

А

Б

В

Г

Д

Е

Брой записи към 1 февруари 2021 г.

Брой записи с високо качество
   (1) към 1 февруари 2021 г.

Нови записи до 2025 г. (2)

Общ брой записи до 2025 г

[= A+В]

Общ брой записи с високо качество до 2025 г. (3)

[=Б+В]

Триизмерни цифрови ценности до 2025 г. (4)

Австрия

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Белгия

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

България

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Хърватия

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Кипър

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Чехия

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Дания

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Естония

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Финландия

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Франция

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Германия

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Гърция

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Унгария

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Ирландия

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Италия

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Латвия

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Литва

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Люксембург

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Малта

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Нидерландия

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Полша

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Португалия

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Румъния

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Словакия

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Словения

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Испания

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Швеция

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

ЕС 27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Записите с високо качество отговарят на изискванията за ниво 2 или по-високо (ниво 2+) на рамката на Europeana за публикуване на съдържание и на изискванията за ниво А или по-високо за метаданните. Тези стандарти са необходими за насърчаване на повторната употреба за различни цели.

(2)  Междинна цел: 40 % от индикативните цели до 2030 г.

(3)  Държавите членки се насърчават да подобряват качеството на записите от ниво 1, поради което общият брой на записите с високо качество може да се увеличи.

(4)  Междинна цел за триизмерните цифрови ценности: 15 % от целите за 2030 г.

---