# Eiropas Savienības L 330/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 330 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 20. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 330

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 20. septembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1529 (2021. gada 15. septembris), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1529 (2021. gada 15. septembris), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

IPA III

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1530 (2021. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu Eiropa pasaulē, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1531 (2021. gada 17. septembris), ar ko attiecībā uz aklonifēna, akrinatrīna, Bacillus pumilus QST 2808, etirimola, pentiopirāda, piklorāma un Pseudomonas sp. celma DSMZ 13134 maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1532 (2021. gada 17. septembris), ar ko attiecībā uz 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-diona iekļaušanu aromatizējošo vielu Savienības sarakstā groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1533 (2021. gada 17. septembris), ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura no Japānas nosūtīta, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 (
  1
  ) | 72 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1530 (2021. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu Eiropa pasaulē, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (
  1
  )

1

27

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1531 (2021. gada 17. septembris), ar ko attiecībā uz aklonifēna, akrinatrīna, Bacillus pumilus QST 2808, etirimola, pentiopirāda, piklorāma un Pseudomonas sp. celma DSMZ 13134 maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  )

Bacillus pumilus

Pseudomonas

1

44

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1532 (2021. gada 17. septembris), ar ko attiecībā uz 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-diona iekļaušanu aromatizējošo vielu Savienības sarakstā groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu (
  1
  )

H

1

69

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1533 (2021. gada 17. septembris), ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura no Japānas nosūtīta, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 (
  1
  )

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 20.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1529

(2021. gada 15. septembris),

ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 231/2014 (4) zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī. Lai saglabātu Savienības ārējās darbības efektivitāti, laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam būtu jāturpina piemērot ārējās palīdzības plānošanas un sniegšanas satvars. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 231/2014 (4) zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī. Lai saglabātu Savienības ārējās darbības efektivitāti, laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam būtu jāturpina piemērot ārējās palīdzības plānošanas un sniegšanas satvars.

| (2) | Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta mērķis ir sagatavot saņēmējus turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu. Tāpēc ir svarīgi ieviest īpašu pirmspievienošanās palīdzības instrumentu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (IPA III) paplašināšanās atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka tā mērķi un darbība atbilst Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā izklāstītajiem Savienības ārējās darbības vispārīgajiem mērķiem, tostarp tādiem kā pamattiesību un principu ievērošana, kā arī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aizsardzība un veicināšana, un papildina šos mērķus. Šim instrumentam būtu arī jāpapildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments – “Eiropa pasaulē” (NDICI), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (5). |
| --- | --- |

(2)

Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta mērķis ir sagatavot saņēmējus turpmākai dalībai Savienībā un atbalstīt to pievienošanās procesu. Tāpēc ir svarīgi ieviest īpašu pirmspievienošanās palīdzības instrumentu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (IPA III) paplašināšanās atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka tā mērķi un darbība atbilst Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā izklāstītajiem Savienības ārējās darbības vispārīgajiem mērķiem, tostarp tādiem kā pamattiesību un principu ievērošana, kā arī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma aizsardzība un veicināšana, un papildina šos mērķus. Šim instrumentam būtu arī jāpapildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments – “Eiropa pasaulē” (NDICI), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (5).

| (3) | LES 49. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kas ievēro vērtības, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un apņemas sekmēt minētās vērtības, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti. Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, nediskriminēšana, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība. |
| --- | --- |

(3)

LES 49. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kas ievēro vērtības, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un apņemas sekmēt minētās vērtības, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti. Minētās vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, nediskriminēšana, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

| (4) | Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par Savienības dalībvalsti tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā pilnībā atbilst pievienošanās kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp īstenot politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas valsts, kas iesniegusi pieteikumu pievienoties Savienībai, var kļūt par Savienības dalībvalsti tikai tad, kad ir apliecināts, ka tā pilnībā atbilst pievienošanās kritērijiem, kas tika noteikti Eiropadomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā (“Kopenhāgenas kritēriji”), un ar noteikumu, ka Savienība spēj integrēt jauno dalībvalsti. Kopenhāgenas kritēriji attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un minoritāšu tiesību ievērošanu un aizsardzību, uz funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšanu, kā arī uz spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēkus Savienībā un uz spēju uzņemties ne tikai Līgumos paredzētās tiesības, bet arī pienākumus, tostarp īstenot politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķus.

| (5) | Savienības paplašināšanās politika ir stratēģisks ieguldījums Eiropas mierā, drošībā, stabilitātē un labklājībā un dod Savienībai lielākas iespējas pievērsties globālām problēmām. Tā arī nodrošina plašākas ekonomiskās un tirdzniecības iespējas, kas sniedz abpusēju ieguvumu gan Savienībai, gan valstīm, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm, un vienlaikus nodrošina pakāpenisku saņēmēju pārveidi. Iespējai kļūt par Savienības dalībvalsti piemīt spēcīga transformējoša ietekme, un tā rada pozitīvas izmaiņas demokrātijā, politikā, ekonomikā un sabiedrībā. |
| --- | --- |

(5)

Savienības paplašināšanās politika ir stratēģisks ieguldījums Eiropas mierā, drošībā, stabilitātē un labklājībā un dod Savienībai lielākas iespējas pievērsties globālām problēmām. Tā arī nodrošina plašākas ekonomiskās un tirdzniecības iespējas, kas sniedz abpusēju ieguvumu gan Savienībai, gan valstīm, kuras vēlas kļūt par tās dalībvalstīm, un vienlaikus nodrošina pakāpenisku saņēmēju pārveidi. Iespējai kļūt par Savienības dalībvalsti piemīt spēcīga transformējoša ietekme, un tā rada pozitīvas izmaiņas demokrātijā, politikā, ekonomikā un sabiedrībā.

| (6) | Paplašināšanās procesa pamatā ir noteikti kritēriji, kā arī taisnīgi un stingri nosacījumi. Katrs saņēmējs tiek novērtēts, pamatojoties uz nopelniem. Panāktā progresa novērtējuma un trūkumu uzskaites mērķis ir I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem sniegt stimulus un vadlīnijas vajadzīgo tālejošo reformu turpināšanā. Lai paplašināšanās izredzes kļūtu par realitāti, joprojām būtiska ir stingra apņemšanās ievērot “pamatjautājumi vispirms”. Pieeja “pamatjautājumi vispirms” sasaista tiesiskumu un pamattiesības ar divām citām izšķiroši svarīgām pievienošanās procesa jomām: ekonomikas pārvaldību, kur lielāks uzsvars likts uz ekonomikas attīstību un uzlabotu konkurētspēju, un demokrātisku iestāžu stiprināšanu un valsts pārvaldes reformu. Katrs no šiem trim pamatprincipiem ir izšķiroši svarīgs reformu procesos pie I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un risina galvenos jautājumus, par kuriem cilvēki pauduši bažas. Virzība uz pievienošanos ir atkarīga no tā, kā katrs pieteikuma iesniedzējs ievēro Savienības vērtības, un no tā spējas veikt un īstenot nepieciešamās reformas, lai pielāgotu savu politisko, institucionālo, tiesisko, administratīvo un ekonomisko sistēmu Savienības noteikumiem, standartiem, politikas nostādnēm un praksēm. |
| --- | --- |

(6)

Paplašināšanās procesa pamatā ir noteikti kritēriji, kā arī taisnīgi un stingri nosacījumi. Katrs saņēmējs tiek novērtēts, pamatojoties uz nopelniem. Panāktā progresa novērtējuma un trūkumu uzskaites mērķis ir I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem sniegt stimulus un vadlīnijas vajadzīgo tālejošo reformu turpināšanā. Lai paplašināšanās izredzes kļūtu par realitāti, joprojām būtiska ir stingra apņemšanās ievērot “pamatjautājumi vispirms”. Pieeja “pamatjautājumi vispirms” sasaista tiesiskumu un pamattiesības ar divām citām izšķiroši svarīgām pievienošanās procesa jomām: ekonomikas pārvaldību, kur lielāks uzsvars likts uz ekonomikas attīstību un uzlabotu konkurētspēju, un demokrātisku iestāžu stiprināšanu un valsts pārvaldes reformu. Katrs no šiem trim pamatprincipiem ir izšķiroši svarīgs reformu procesos pie I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un risina galvenos jautājumus, par kuriem cilvēki pauduši bažas. Virzība uz pievienošanos ir atkarīga no tā, kā katrs pieteikuma iesniedzējs ievēro Savienības vērtības, un no tā spējas veikt un īstenot nepieciešamās reformas, lai pielāgotu savu politisko, institucionālo, tiesisko, administratīvo un ekonomisko sistēmu Savienības noteikumiem, standartiem, politikas nostādnēm un praksēm.

| (7) | Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, un tās ir ļoti svarīgas Savienības drošībai un stabilitātei kopumā. Svarīga ir arī galīga, iekļaujoša un saistoša divpusējo strīdu atrisināšana. |
| --- | --- |

(7)

Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, un tās ir ļoti svarīgas Savienības drošībai un stabilitātei kopumā. Svarīga ir arī galīga, iekļaujoša un saistoša divpusējo strīdu atrisināšana.

| (8) | Pieņemt Eiropas pamatvērtības un apņemties tās ievērot ir izvēle, un tas ir būtiski visiem partneriem, kas vēlas pievienoties Savienībai. Ņemot to vērā, partneriem būtu jāuzņemas atbildība un pilnībā jāapņemas ievērot Eiropas vērtības, kā arī atbalstīt noteikumos un vērtībās balstītu globālo kārtību un savu iedzīvotāju interesēs aktīvi veikt nepieciešamās reformas. Tas nozīmē arī pakāpeniski pieskaņoties Savienības kopējai ārpolitikai un drošības politikai, īpaši jautājumos, kas skar būtiskas kopīgās intereses, piemēram, jautājumos par ierobežojošiem pasākumiem un dezinformācijas un citu hibrīddraudu apkarošanu. |
| --- | --- |

(8)

Pieņemt Eiropas pamatvērtības un apņemties tās ievērot ir izvēle, un tas ir būtiski visiem partneriem, kas vēlas pievienoties Savienībai. Ņemot to vērā, partneriem būtu jāuzņemas atbildība un pilnībā jāapņemas ievērot Eiropas vērtības, kā arī atbalstīt noteikumos un vērtībās balstītu globālo kārtību un savu iedzīvotāju interesēs aktīvi veikt nepieciešamās reformas. Tas nozīmē arī pakāpeniski pieskaņoties Savienības kopējai ārpolitikai un drošības politikai, īpaši jautājumos, kas skar būtiskas kopīgās intereses, piemēram, jautājumos par ierobežojošiem pasākumiem un dezinformācijas un citu hibrīddraudu apkarošanu.

| (9) | Komisija savā 2018. gada 6. februāra paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” uzsvēra noteiktas, uz sasniegumiem balstītas Rietumbalkānu izredzes dalībai Savienībā. 2020. gada 5. februārī Komisija savā paziņojumā “Pievienošanās procesa uzlabošana – ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” nāca klajā ar pārstrādātu metodoloģiju pievienošanās procesam, kuru apstiprināja Padome. Komisija arī nāca klajā ar ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, lai tie ilgtermiņā atgūtos no Covid-19 krīzes. |
| --- | --- |

(9)

Komisija savā 2018. gada 6. februāra paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” uzsvēra noteiktas, uz sasniegumiem balstītas Rietumbalkānu izredzes dalībai Savienībā. 2020. gada 5. februārī Komisija savā paziņojumā “Pievienošanās procesa uzlabošana – ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” nāca klajā ar pārstrādātu metodoloģiju pievienošanās procesam, kuru apstiprināja Padome. Komisija arī nāca klajā ar ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, lai tie ilgtermiņā atgūtos no Covid-19 krīzes.

| (10) | Savienība un tās dalībvalstis 2018. gada 17. maija Sofijas deklarācijā un 2020. gada 6. maija Zagrebas deklarācijā ir atkārtoti apliecinājušas viennozīmīgo atbalstu Rietumbalkānu Eiropas perspektīvai, kā arī savas saistības visos līmeņos atbalstīt reģiona politisko, ekonomisko un sociālo pārveidi. Zagrebas deklarācijā Savienība un tās dalībvalstis ir atkārtoti paudušas savu stingro solidaritāti ar Rietumbalkānu partneriem, jo īpaši Covid-19 krīzes kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Savienība un tās dalībvalstis 2018. gada 17. maija Sofijas deklarācijā un 2020. gada 6. maija Zagrebas deklarācijā ir atkārtoti apliecinājušas viennozīmīgo atbalstu Rietumbalkānu Eiropas perspektīvai, kā arī savas saistības visos līmeņos atbalstīt reģiona politisko, ekonomisko un sociālo pārveidi. Zagrebas deklarācijā Savienība un tās dalībvalstis ir atkārtoti paudušas savu stingro solidaritāti ar Rietumbalkānu partneriem, jo īpaši Covid-19 krīzes kontekstā.

| (11) | Eiropadome kandidātvalsts statusu ir piešķīrusi Albānijas Republikai, Islandei, Melnkalnei, Ziemeļmaķedonijas Republikai, Serbijas Republikai un Turcijas Republikai. Tā ir apstiprinājusi Rietumbalkānu Eiropas perspektīvu, kā pamatā ir stabilizācijas un asociācijas process, kurš joprojām ir vienots satvars attiecībām ar Rietumbalkāniem. Neskarot nostājas par statusu vai jebkādus turpmākus lēmumus, kas jāpieņem Eiropadomei vai Padomei, valstis, kuras izmanto šādas Eiropas perspektīvas radītās priekšrocības un kurām vēl nav piešķirts kandidātvalsts statuss, var uzskatīt par potenciālajām kandidātvalstīm tikai šīs regulas īstenošanas nolūkos. Islandes valdība 2015. gada martā lūdza Savienībai vairs neuzskatīt Islandi par kandidātvalsti, tomēr oficiāli neatsaucot Islandes dalības pieteikumu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropadome kandidātvalsts statusu ir piešķīrusi Albānijas Republikai, Islandei, Melnkalnei, Ziemeļmaķedonijas Republikai, Serbijas Republikai un Turcijas Republikai. Tā ir apstiprinājusi Rietumbalkānu Eiropas perspektīvu, kā pamatā ir stabilizācijas un asociācijas process, kurš joprojām ir vienots satvars attiecībām ar Rietumbalkāniem. Neskarot nostājas par statusu vai jebkādus turpmākus lēmumus, kas jāpieņem Eiropadomei vai Padomei, valstis, kuras izmanto šādas Eiropas perspektīvas radītās priekšrocības un kurām vēl nav piešķirts kandidātvalsts statuss, var uzskatīt par potenciālajām kandidātvalstīm tikai šīs regulas īstenošanas nolūkos. Islandes valdība 2015. gada martā lūdza Savienībai vairs neuzskatīt Islandi par kandidātvalsti, tomēr oficiāli neatsaucot Islandes dalības pieteikumu.

| (12) | Palīdzība būtu arī jāsniedz saskaņā nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu galvenokārt jākoncentrē uz to, kā I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem palīdzēt stiprināt demokrātijas institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un valsts pārvaldi, ievērot pamattiesības, tostarp pie minoritātēm piederošo personu pamattiesības, un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļaušanu un aizliegt diskrimināciju jebkādu iemeslu dēļ, tostarp personu, kas atrodas neaizsargātās situācijās, bērnu vai personu ar invaliditāti diskrimināciju. Tai būtu arī jāsekmē sociālas tirgus ekonomikas attīstība atbilstoši galvenajiem principiem un tiesībām, kas noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja 2017. gada 17. novembrī (6). Tai nebūtu jāsekmē darbības, kas veicina jebkāda veida segregāciju vai sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

(12)

Palīdzība būtu arī jāsniedz saskaņā nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu galvenokārt jākoncentrē uz to, kā I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem palīdzēt stiprināt demokrātijas institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un valsts pārvaldi, ievērot pamattiesības, tostarp pie minoritātēm piederošo personu pamattiesības, un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļaušanu un aizliegt diskrimināciju jebkādu iemeslu dēļ, tostarp personu, kas atrodas neaizsargātās situācijās, bērnu vai personu ar invaliditāti diskrimināciju. Tai būtu arī jāsekmē sociālas tirgus ekonomikas attīstība atbilstoši galvenajiem principiem un tiesībām, kas noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi proklamēja un parakstīja 2017. gada 17. novembrī (6). Tai nebūtu jāsekmē darbības, kas veicina jebkāda veida segregāciju vai sociālo atstumtību.

| (13) | Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, tāpēc, sniedzot palīdzību, būtu arī jāturpina atbalstīt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju centienus sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, un teritoriālo attīstību, tostarp, īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas. Šīm programmām būtu vēl vairāk jāveicina plaša palīdzības redzamība Savienībā un I pielikumā uzskaitītajos saņēmējos. Palīdzībai saskaņā ar šo regulu būtu arī jāveicina saņēmēju ekonomiskā un sociālā attīstība un ekonomikas pārvaldība, jāsekmē ekonomiskā integrācija Savienības vienotajā tirgū, tostarp sadarbība muitas jomā, jāveicina atklāta un taisnīga tirdzniecība, kas atbalsta gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes programmu, tostarp ar reģionālās attīstības un kohēzijas politikas, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas, sociālās un nodarbinātības politikas, tostarp darbaspēka mobilitātes, īstenošanu, digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstību, un veicinot pētniecību un inovāciju, arī saistībā ar 2018. gada pamatiniciatīvu “Digitalizācijas programma Rietumbalkāniem”. |
| --- | --- |

(13)

Labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir būtiski paplašināšanās procesa elementi, tāpēc, sniedzot palīdzību, būtu arī jāturpina atbalstīt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju centienus sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, un teritoriālo attīstību, tostarp, īstenojot Savienības makroreģionālās stratēģijas. Šīm programmām būtu vēl vairāk jāveicina plaša palīdzības redzamība Savienībā un I pielikumā uzskaitītajos saņēmējos. Palīdzībai saskaņā ar šo regulu būtu arī jāveicina saņēmēju ekonomiskā un sociālā attīstība un ekonomikas pārvaldība, jāsekmē ekonomiskā integrācija Savienības vienotajā tirgū, tostarp sadarbība muitas jomā, jāveicina atklāta un taisnīga tirdzniecība, kas atbalsta gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes programmu, tostarp ar reģionālās attīstības un kohēzijas politikas, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas, sociālās un nodarbinātības politikas, tostarp darbaspēka mobilitātes, īstenošanu, digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstību, un veicinot pētniecību un inovāciju, arī saistībā ar 2018. gada pamatiniciatīvu “Digitalizācijas programma Rietumbalkāniem”.

| (14) | Ar IPA III paredzētajām darbībām būtu jāatbalsta samierināšana, miera veidošana un konfliktu novēršana, izmantojot starpniecības centienus, uzticības veicināšanas pasākumus un procesus, ar ko veicina tiesiskumu, patiesības noskaidrošanu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas. |
| --- | --- |

(14)

Ar IPA III paredzētajām darbībām būtu jāatbalsta samierināšana, miera veidošana un konfliktu novēršana, izmantojot starpniecības centienus, uzticības veicināšanas pasākumus un procesus, ar ko veicina tiesiskumu, patiesības noskaidrošanu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas.

| (15) | Saskaņā ar šo regulu sniegtā palīdzība būtu jāizmanto, lai stiprinātu veselības drošību un sagatavotību sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, kā arī lai, papildinot citus Savienības instrumentus, vērstos pret būtisko ekonomikas satricinājumu, ko radījis Covid-19 uzliesmojums, un mazinātu tā smagās sociālekonomiskās sekas, mobilizējot resursus nolūkā paātrināt reģiona ekonomikas atveseļošanu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar šo regulu sniegtā palīdzība būtu jāizmanto, lai stiprinātu veselības drošību un sagatavotību sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, kā arī lai, papildinot citus Savienības instrumentus, vērstos pret būtisko ekonomikas satricinājumu, ko radījis Covid-19 uzliesmojums, un mazinātu tā smagās sociālekonomiskās sekas, mobilizējot resursus nolūkā paātrināt reģiona ekonomikas atveseļošanu.

| (16) | Īpašs uzsvars būtu jāliek uz papildu iespēju radīšanu jaunatnei, tostarp jaunajiem profesionāļiem, vienlaikus nodrošinot, lai šādas iespējas veicinātu I pielikumā uzskaitīto saņēmēju sociālekonomisko attīstību. Saskaņā ar šo regulu sniegtās palīdzības mērķim vajadzētu arī būt novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju. |
| --- | --- |

(16)

Īpašs uzsvars būtu jāliek uz papildu iespēju radīšanu jaunatnei, tostarp jaunajiem profesionāļiem, vienlaikus nodrošinot, lai šādas iespējas veicinātu I pielikumā uzskaitīto saņēmēju sociālekonomisko attīstību. Saskaņā ar šo regulu sniegtās palīdzības mērķim vajadzētu arī būt novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju.

| (17) | Gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, gan Savienībai būtu labi jāinformē par centieniem, ko Savienība, izmantojot IPA III finansējumu, īsteno, lai atbalstītu reformu progresu pie minētajiem saņēmējiem. Šajā sakarā Savienībai būtu jāpastiprina saziņas un kampaņu centieni, lai nodrošinātu IPA III finansējuma redzamību. |
| --- | --- |

(17)

Gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, gan Savienībai būtu labi jāinformē par centieniem, ko Savienība, izmantojot IPA III finansējumu, īsteno, lai atbalstītu reformu progresu pie minētajiem saņēmējiem. Šajā sakarā Savienībai būtu jāpastiprina saziņas un kampaņu centieni, lai nodrošinātu IPA III finansējuma redzamību.

| (18) | Savienībai būtu jāsniedz atbalsts pārejai uz tādu pievienošanos, kas, pamatojoties uz dalībvalstu pieredzi, dotu ieguvumu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Šādā sadarbībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās pieredzes apmaiņai, kuru dalībvalstis guvušas savu reformu procesā. |
| --- | --- |

(18)

Savienībai būtu jāsniedz atbalsts pārejai uz tādu pievienošanos, kas, pamatojoties uz dalībvalstu pieredzi, dotu ieguvumu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Šādā sadarbībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās pieredzes apmaiņai, kuru dalībvalstis guvušas savu reformu procesā.

| (19) | Tiesiskuma, tostarp tiesu iestāžu neatkarības, stiprināšana, cīņa pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizēto noziedzību, kā arī pārredzamība, laba pārvaldība visos līmeņos un valsts pārvaldes reforma, tostarp tādās jomās kā publiskais iepirkums, konkurence un valsts atbalsts, joprojām ir galvenie uzdevumi, un saņēmējiem tie ir būtiski, lai tuvinātos Savienībai un sagatavotos pilnībā uzņemties Savienības dalībvalsts pienākumus. Ņemot vērā to, ka minētajās jomās veiktās reformas noris ilgākā termiņā un ka ir jāgūst manāmi rezultāti, saskaņā ar šo regulu sniegtai finansiālajai palīdzībai iespējami īsā laikā būtu jāatrisina minētie jautājumi. |
| --- | --- |

(19)

Tiesiskuma, tostarp tiesu iestāžu neatkarības, stiprināšana, cīņa pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizēto noziedzību, kā arī pārredzamība, laba pārvaldība visos līmeņos un valsts pārvaldes reforma, tostarp tādās jomās kā publiskais iepirkums, konkurence un valsts atbalsts, joprojām ir galvenie uzdevumi, un saņēmējiem tie ir būtiski, lai tuvinātos Savienībai un sagatavotos pilnībā uzņemties Savienības dalībvalsts pienākumus. Ņemot vērā to, ka minētajās jomās veiktās reformas noris ilgākā termiņā un ka ir jāgūst manāmi rezultāti, saskaņā ar šo regulu sniegtai finansiālajai palīdzībai iespējami īsā laikā būtu jāatrisina minētie jautājumi.

| (20) | Saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu Komisijai būtu jāsekmē parlamenta spēju stiprināšana, parlamentārā uzraudzība, demokrātiskās procedūras un taisnīga pārstāvība katrā no I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu Komisijai būtu jāsekmē parlamenta spēju stiprināšana, parlamentārā uzraudzība, demokrātiskās procedūras un taisnīga pārstāvība katrā no I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem.

| (21) | Uzlabota stratēģiskā un operatīvā sadarbība drošības jomā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir būtiska, lai efektīvi un sekmīgi vērstos pret drošības apdraudējumiem un organizētās noziedzības un terorisma draudiem. |
| --- | --- |

(21)

Uzlabota stratēģiskā un operatīvā sadarbība drošības jomā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir būtiska, lai efektīvi un sekmīgi vērstos pret drošības apdraudējumiem un organizētās noziedzības un terorisma draudiem.

| (22) | Svarīgs aspekts sadarbībā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir starptautiskā un reģionālā sadarbība migrācijas jomā, tostarp turpmāka robežu un migrācijas pārvaldības spēju konsolidācija, starptautiskās aizsardzības pieejamības nodrošināšana, apmaiņa ar attiecīgo informāciju, robežkontroles uzlabošana un centieni vērsties pret neatbilstīgu migrāciju, piespiedu pārvietošanas novēršana un cīņa pret cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu. |
| --- | --- |

(22)

Svarīgs aspekts sadarbībā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir starptautiskā un reģionālā sadarbība migrācijas jomā, tostarp turpmāka robežu un migrācijas pārvaldības spēju konsolidācija, starptautiskās aizsardzības pieejamības nodrošināšana, apmaiņa ar attiecīgo informāciju, robežkontroles uzlabošana un centieni vērsties pret neatbilstīgu migrāciju, piespiedu pārvietošanas novēršana un cīņa pret cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu.

| (23) | Būtu jāuzlabo I pielikumā uzskaitīto saņēmēju komunikācijas spējas, lai nodrošinātu sabiedrības atbalstu un izpratni par Savienības vērtībām un priekšrocībām un pienākumiem, kādi ir iespējamai dalībai Savienībā, vienlaikus pievēršoties dezinformācijas jautājumam. |
| --- | --- |

(23)

Būtu jāuzlabo I pielikumā uzskaitīto saņēmēju komunikācijas spējas, lai nodrošinātu sabiedrības atbalstu un izpratni par Savienības vērtībām un priekšrocībām un pienākumiem, kādi ir iespējamai dalībai Savienībā, vienlaikus pievēršoties dezinformācijas jautājumam.

| (24) | Savienībai ir jāuzņemas vadība pārejā uz veselīgu planētu un ciešāk savienotu pasauli. Eiropas zaļais kurss, kas noteikts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā, nodrošina atjaunotu apņemšanos un jaunu stratēģisko satvaru šā globālā mērķa sasniegšanai. Savienībai būtu jāizmanto sava ietekme, speciālās zināšanas un finansiālā palīdzība, lai rosinātu I pielikumā uzskaitītos saņēmējus pievienoties tai ceļā uz ilgtspējas sasniegšanu. Tāpēc ar šo regulu būtu jāveicina zaļā programma, pastiprinot vides aizsardzību, palīdzot mazināt klimata pārmaiņas un palielināt klimatnoturību un paātrinot pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

(24)

Savienībai ir jāuzņemas vadība pārejā uz veselīgu planētu un ciešāk savienotu pasauli. Eiropas zaļais kurss, kas noteikts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā, nodrošina atjaunotu apņemšanos un jaunu stratēģisko satvaru šā globālā mērķa sasniegšanai. Savienībai būtu jāizmanto sava ietekme, speciālās zināšanas un finansiālā palīdzība, lai rosinātu I pielikumā uzskaitītos saņēmējus pievienoties tai ceļā uz ilgtspējas sasniegšanu. Tāpēc ar šo regulu būtu jāveicina zaļā programma, pastiprinot vides aizsardzību, palīdzot mazināt klimata pārmaiņas un palielināt klimatnoturību un paātrinot pāreju uz mazoglekļa ekonomiku.

| (25) | I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir jābūt labāk sagatavotiem, lai pievērstos globālām problēmām, piemēram, tām, kas ir saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un klimata pārmaiņām, un jāpielāgojas Savienības centieniem risināt minētos jautājumus. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (7) un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, IPA III būtu jāpalīdz Savienības politikā integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt vispārējo mērķi – ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu – un mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. gadā un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. Gaidāms, ka saskaņā ar IPA III veikto darbību ieguldījums klimata mērķu sasniegšanā būs 18 % no IPA III kopējā finansējuma, ar mērķi līdz 2027. gadam šo procentuālo daļu palielināt līdz 20 %. Sagatavojot un īstenojot IPA III, ir jāapzina attiecīgās darbības, un IPA III kopējais ieguldījums būtu jāņem vērā attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |
| --- | --- |

(25)

I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir jābūt labāk sagatavotiem, lai pievērstos globālām problēmām, piemēram, tām, kas ir saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un klimata pārmaiņām, un jāpielāgojas Savienības centieniem risināt minētos jautājumus. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (7) un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, IPA III būtu jāpalīdz Savienības politikā integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt vispārējo mērķi – ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu – un mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. gadā un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. Gaidāms, ka saskaņā ar IPA III veikto darbību ieguldījums klimata mērķu sasniegšanā būs 18 % no IPA III kopējā finansējuma, ar mērķi līdz 2027. gadam šo procentuālo daļu palielināt līdz 20 %. Sagatavojot un īstenojot IPA III, ir jāapzina attiecīgās darbības, un IPA III kopējais ieguldījums būtu jāņem vērā attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

| (26) | IPA III darbībām būtu jāpalīdz īstenot 2015. gada septembrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, kas ir universāla programma, kuru Savienība un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās īstenot un kuru atbalsta visi I pielikumā uzskaitītie saņēmēji. Lai sasniegtu šos mērķus, papildus darbībām, kurās viens no galvenajiem mērķiem ir klimats, ar darbībām, ko veic saskaņā ar IPA III, kad vien iespējams, būtu jāintegrē vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķi visās nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot vides aizsardzībai un pārrobežu piesārņojuma novēršanai, un zaļā izaugsme būtu jāiekļauj valsts un vietējās stratēģijās, tostarp, atbalstot ilgtspējas kritēriju publiskajā iepirkumā. Darbībām, ko veic saskaņā ar IPA III, vajadzētu būt saskanīgām ar principu “nekaitēt” un pēc iespējas būtu jāievēro Savienības taksonomija, jo īpaši, lai nodrošinātu investīciju ilgtspēju Rietumbalkānos un Turcijā. |
| --- | --- |

(26)

IPA III darbībām būtu jāpalīdz īstenot 2015. gada septembrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, kas ir universāla programma, kuru Savienība un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās īstenot un kuru atbalsta visi I pielikumā uzskaitītie saņēmēji. Lai sasniegtu šos mērķus, papildus darbībām, kurās viens no galvenajiem mērķiem ir klimats, ar darbībām, ko veic saskaņā ar IPA III, kad vien iespējams, būtu jāintegrē vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķi visās nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot vides aizsardzībai un pārrobežu piesārņojuma novēršanai, un zaļā izaugsme būtu jāiekļauj valsts un vietējās stratēģijās, tostarp, atbalstot ilgtspējas kritēriju publiskajā iepirkumā. Darbībām, ko veic saskaņā ar IPA III, vajadzētu būt saskanīgām ar principu “nekaitēt” un pēc iespējas būtu jāievēro Savienības taksonomija, jo īpaši, lai nodrošinātu investīciju ilgtspēju Rietumbalkānos un Turcijā.

| (27) | Īstenojot šo regulu, būtu jāvadās pēc dzimumu līdztiesības principa un pēc principa – pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm, kā arī būtu jācenšas aizsargāt un veicināt sieviešu un meiteņu tiesības saskaņā ar ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāniem un attiecīgajiem Padomes secinājumiem un starptautiskajām konvencijām, tostarp Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumiem par sievietēm, mieru un drošību. Stiprinot dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm Savienības ārējā darbībā un palielinot centienus sasniegt minimālos snieguma standartus, kas norādīti ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānos, būtu jāpanāk dzimumsensitīva un pārveidojoša pieeja sadarbībā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Dzimumu līdztiesība būtu jāatspoguļo un jāintegrē visā šīs regulas īstenošanas gaitā. |
| --- | --- |

(27)

Īstenojot šo regulu, būtu jāvadās pēc dzimumu līdztiesības principa un pēc principa – pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm, kā arī būtu jācenšas aizsargāt un veicināt sieviešu un meiteņu tiesības saskaņā ar ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāniem un attiecīgajiem Padomes secinājumiem un starptautiskajām konvencijām, tostarp Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumiem par sievietēm, mieru un drošību. Stiprinot dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm Savienības ārējā darbībā un palielinot centienus sasniegt minimālos snieguma standartus, kas norādīti ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānos, būtu jāpanāk dzimumsensitīva un pārveidojoša pieeja sadarbībā starp Savienību un I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Dzimumu līdztiesība būtu jāatspoguļo un jāintegrē visā šīs regulas īstenošanas gaitā.

| (28) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam IPA
  III laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 18. punktam Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp ceļvedī jaunu pašu resursu ieviešanai (8). |
| --- | --- |

(28)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam IPA
  III laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 18. punktam Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp ceļvedī jaunu pašu resursu ieviešanai (8).

| (29) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina sniegtās palīdzības atbilstība prasībām, saskaņotība, konsekvence un papildināmība, jo īpaši, regulāri apspriežoties un bieži apmainoties ar informāciju dažādos palīdzības sniegšanas cikla posmos, tostarp vietējā līmenī. Būtu jāveic arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku koordināciju un papildināmību ar citiem līdzekļu devējiem, tostarp, regulāri apspriežoties. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar attiecīgajām I pielikumā uzskaitīto saņēmēju ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgi vietējām un reģionālām iestādēm, notiek pienācīga apspriešanās un tām ir savlaicīgi nodrošināta piekļuve attiecīgajai informācijai, tādējādi ļaujot tām veikt nozīmīgus uzdevumus programmu plānošanas un īstenošanas un ar to saistītos uzraudzības procesos. Vajadzētu palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi –programmās, kuras īsteno valdības struktūras un pilsoniskās sabiedrības kā tiešas Savienības palīdzības saņēmējas nozīmi. Tāpat ar Savienības palīdzību būtu jāatbalsta arī cilvēktiesību aizstāvji. |
| --- | --- |

(29)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina sniegtās palīdzības atbilstība prasībām, saskaņotība, konsekvence un papildināmība, jo īpaši, regulāri apspriežoties un bieži apmainoties ar informāciju dažādos palīdzības sniegšanas cikla posmos, tostarp vietējā līmenī. Būtu jāveic arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku koordināciju un papildināmību ar citiem līdzekļu devējiem, tostarp, regulāri apspriežoties. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar attiecīgajām I pielikumā uzskaitīto saņēmēju ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgi vietējām un reģionālām iestādēm, notiek pienācīga apspriešanās un tām ir savlaicīgi nodrošināta piekļuve attiecīgajai informācijai, tādējādi ļaujot tām veikt nozīmīgus uzdevumus programmu plānošanas un īstenošanas un ar to saistītos uzraudzības procesos. Vajadzētu palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi –programmās, kuras īsteno valdības struktūras un pilsoniskās sabiedrības kā tiešas Savienības palīdzības saņēmējas nozīmi. Tāpat ar Savienības palīdzību būtu jāatbalsta arī cilvēktiesību aizstāvji.

| (30) | To darbību prioritātes, ar kurām cenšas sasniegt to attiecīgo politikas jomu mērķus, kas tiek atbalstītas ar šo regulu, būtu jānosaka plānošanas satvarā, ko Komisija ir izstrādājusi Savienības daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (“IPA plānošanas satvars”). IPA plānošanas satvars būtu jāizstrādā partnerībā ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem atbilstoši vispārējam politikas satvaram un principiem, kā arī vispārējiem un konkrētiem mērķiem, kas noteikti šajā regulā, un tajā būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās nacionālās stratēģijas. IPA plānošanas satvarā būtu jānosaka atbalstāmās jomas, izmantojot indikatīvu sadalījumu katrai atbalsta jomai, tostarp ar klimatu saistīto izdevumu aplēses. |
| --- | --- |

(30)

To darbību prioritātes, ar kurām cenšas sasniegt to attiecīgo politikas jomu mērķus, kas tiek atbalstītas ar šo regulu, būtu jānosaka plānošanas satvarā, ko Komisija ir izstrādājusi Savienības daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (“IPA plānošanas satvars”). IPA plānošanas satvars būtu jāizstrādā partnerībā ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem atbilstoši vispārējam politikas satvaram un principiem, kā arī vispārējiem un konkrētiem mērķiem, kas noteikti šajā regulā, un tajā būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās nacionālās stratēģijas. IPA plānošanas satvarā būtu jānosaka atbalstāmās jomas, izmantojot indikatīvu sadalījumu katrai atbalsta jomai, tostarp ar klimatu saistīto izdevumu aplēses.

| (31) | Savienības un I pielikumā uzskaitīto saņēmēju kopējās interesēs ir pastiprināt šo saņēmēju centienus reformēt savas politiskās, tiesību un ekonomikas sistēmas, lai pievienotos Savienībai. Palīdzības pamatā vajadzētu būt gan uz sniegumu balstītai pieejai, gan taisnīgas daļas principam, nodrošinot progresu attiecībā uz visiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Palīdzībai vajadzētu būt mērķtiecīgai un pielāgotai saņēmēju konkrētajai situācijai, ņemot vērā jebkādus turpmākus centienus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šīs regulas mērķus. I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības un spējas būtu jāņem vērā saskaņā ar taisnīgas daļas principu, lai izvairītos no nesamērīgi zema palīdzības līmeņa salīdzinājumā ar citiem saņēmējiem. Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu jādiferencē pēc apjoma un intensitātes atbilstoši I pielikumā uzskaitīto saņēmēju sniegumam, jo īpaši to apņēmībai īstenot reformas un progresam to īstenošanā, sevišķi tādās jomās kā tiesiskums un pamattiesības, demokrātijas institūcijas un valsts pārvaldes reforma, ekonomiskā attīstība un konkurētspēja. |
| --- | --- |

(31)

Savienības un I pielikumā uzskaitīto saņēmēju kopējās interesēs ir pastiprināt šo saņēmēju centienus reformēt savas politiskās, tiesību un ekonomikas sistēmas, lai pievienotos Savienībai. Palīdzības pamatā vajadzētu būt gan uz sniegumu balstītai pieejai, gan taisnīgas daļas principam, nodrošinot progresu attiecībā uz visiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Palīdzībai vajadzētu būt mērķtiecīgai un pielāgotai saņēmēju konkrētajai situācijai, ņemot vērā jebkādus turpmākus centienus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šīs regulas mērķus. I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības un spējas būtu jāņem vērā saskaņā ar taisnīgas daļas principu, lai izvairītos no nesamērīgi zema palīdzības līmeņa salīdzinājumā ar citiem saņēmējiem. Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu jādiferencē pēc apjoma un intensitātes atbilstoši I pielikumā uzskaitīto saņēmēju sniegumam, jo īpaši to apņēmībai īstenot reformas un progresam to īstenošanā, sevišķi tādās jomās kā tiesiskums un pamattiesības, demokrātijas institūcijas un valsts pārvaldes reforma, ekonomiskā attīstība un konkurētspēja.

| (32) | Ja attiecīgie rādītāji uzrāda būtisku I pielikumā uzskaitīto saņēmēju regresu vai pastāvīgu progresa trūkumu jomās, uz kurām attiecas pieeja “pamatjautājumi vispirms”, būtu attiecīgi jāpielāgo palīdzības tvērums un intensitāte, neskarot Padomes pilnvaras pieņemt ierobežojošus pasākumus pēc tam, kad saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu ir pieņemts lēmums daļēji vai pilnībā pārtraukt vai samazināt ekonomiskās un finanšu attiecības ar vienu vai vairākām trešām valstīm, un neskarot Komisijas pilnvaras apturēt maksājumus vai finansēšanas nolīgumu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regulu”). Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saņēmēji ievērotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principus. |
| --- | --- |

(32)

Ja attiecīgie rādītāji uzrāda būtisku I pielikumā uzskaitīto saņēmēju regresu vai pastāvīgu progresa trūkumu jomās, uz kurām attiecas pieeja “pamatjautājumi vispirms”, būtu attiecīgi jāpielāgo palīdzības tvērums un intensitāte, neskarot Padomes pilnvaras pieņemt ierobežojošus pasākumus pēc tam, kad saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu ir pieņemts lēmums daļēji vai pilnībā pārtraukt vai samazināt ekonomiskās un finanšu attiecības ar vienu vai vairākām trešām valstīm, un neskarot Komisijas pilnvaras apturēt maksājumus vai finansēšanas nolīgumu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regulu”). Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saņēmēji ievērotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principus.

| (33) | Komisijai ik gadu būtu jānovērtē IPA plānošanas satvara īstenošana, aprakstot, kā tika īstenota uz sniegumu balstīta pieeja un taisnīgas daļas princips. Šajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī pašreizējais stāvoklis attiecībā uz finansējuma līmeni katram mērķim, kā arī katram I pielikumā minētajam saņēmējam. Tam būtu arī jādod ar šo regulu izveidotajai komitejai iespēja saņemt pienācīgu informāciju, lai palīdzētu Komisijai. |
| --- | --- |

(33)

Komisijai ik gadu būtu jānovērtē IPA plānošanas satvara īstenošana, aprakstot, kā tika īstenota uz sniegumu balstīta pieeja un taisnīgas daļas princips. Šajā novērtējumā būtu jāiekļauj arī pašreizējais stāvoklis attiecībā uz finansējuma līmeni katram mērķim, kā arī katram I pielikumā minētajam saņēmējam. Tam būtu arī jādod ar šo regulu izveidotajai komitejai iespēja saņemt pienācīgu informāciju, lai palīdzētu Komisijai.

| (34) | Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti skaidri uzraudzības un izvērtēšanas mehānismi, lai garantētu efektīvu pārskatatbildību un pārredzamību Savienības budžeta īstenošanā un nodrošinātu efektīvu novērtējumu par virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu. Ja vien tas ir iespējams un lietderīgi, Savienības darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jāizvērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem un konkrētai valstij paredzētiem un izmērāmiem rādītājiem, kas ir pielāgoti IPA III specifikai un mērķiem. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti skaidri uzraudzības un izvērtēšanas mehānismi, lai garantētu efektīvu pārskatatbildību un pārredzamību Savienības budžeta īstenošanā un nodrošinātu efektīvu novērtējumu par virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu. Ja vien tas ir iespējams un lietderīgi, Savienības darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jāizvērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem un konkrētai valstij paredzētiem un izmērāmiem rādītājiem, kas ir pielāgoti IPA III specifikai un mērķiem.

| (35) | Pāreja no pirmspievienošanās finansējuma tiešās pārvaldības, ko veic Komisija, uz netiešo pārvaldību, ko veic saņēmēji, būtu jāveic pakāpeniski un ņemot vērā attiecīgās minēto saņēmēju spējas, ievērojot labas pārvaldības principus. Komisijai būtu jāveic piemēroti uzraudzības pasākumi, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, un vajadzības gadījumā jāspēj anulēt minēto pāreju. Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina izmantot struktūras un instrumentus, kas pirmspievienošanās procesā ir apliecinājuši savu vērtību. |
| --- | --- |

(35)

Pāreja no pirmspievienošanās finansējuma tiešās pārvaldības, ko veic Komisija, uz netiešo pārvaldību, ko veic saņēmēji, būtu jāveic pakāpeniski un ņemot vērā attiecīgās minēto saņēmēju spējas, ievērojot labas pārvaldības principus. Komisijai būtu jāveic piemēroti uzraudzības pasākumi, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, un vajadzības gadījumā jāspēj anulēt minēto pāreju. Sniedzot palīdzību, būtu jāturpina izmantot struktūras un instrumentus, kas pirmspievienošanās procesā ir apliecinājuši savu vērtību.

| (36) | Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību, konsekvenci un papildināmību, kā arī sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām un programmām, piemēram, pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis Eiropa” kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (10), Erasmus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (11), programma “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (12), Eiropas zaļo kursu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (13) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (14), tostarp attiecīgā gadījumā saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(36)

Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību, konsekvenci un papildināmību, kā arī sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām un programmām, piemēram, pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis Eiropa” kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (10), Erasmus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (11), programma “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (12), Eiropas zaļo kursu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (13) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1153 (14), tostarp attiecīgā gadījumā saskaņotību un papildināmību ar makrofinansiālo palīdzību.

| (37) | Lai maksimāli palielinātu apvienoto pasākumu ietekmi kopīga mērķa sasniegšanai, IPA III būtu jāspēj dot ieguldījumu saskaņā ar citām programmām veiktās darbībās, ja vien ar ieguldījumu netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. |
| --- | --- |

(37)

Lai maksimāli palielinātu apvienoto pasākumu ietekmi kopīga mērķa sasniegšanai, IPA III būtu jāspēj dot ieguldījumu saskaņā ar citām programmām veiktās darbībās, ja vien ar ieguldījumu netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.

| (38) | Saskaņā ar IPA III Savienības piešķirtais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu saskaņā ar programmas Erasmus+ starptautisko dimensiju veiktās darbības, kas būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/817. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar IPA III Savienības piešķirtais finansējums būtu jāizmanto, lai finansētu saskaņā ar programmas Erasmus+ starptautisko dimensiju veiktās darbības, kas būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/817.

| (39) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz 322. pantu LESD, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši ievieš procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, godalgas, iepirkumu, un netiešu pārvaldību, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudi. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(39)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz 322. pantu LESD, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši ievieš procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, godalgas, iepirkumu, un netiešu pārvaldību, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudi. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (40) | Tā kā būtiska nozīme saistībā ar pareizu finanšu pārvaldību un efektīvu Savienības finansējumu ir demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanai, kā minēts Finanšu regulā, palīdzību varētu apturēt, ja I pielikumā minētais saņēmējs pasliktina situāciju demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma jomā. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā būtiska nozīme saistībā ar pareizu finanšu pārvaldību un efektīvu Savienības finansējumu ir demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanai, kā minēts Finanšu regulā, palīdzību varētu apturēt, ja I pielikumā minētais saņēmējs pasliktina situāciju demokrātijas, cilvēktiesību vai tiesiskuma jomā.

| (41) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju izpildīt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(41)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju izpildīt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (42) | Savienībai būtu jāturpina piemērot kopīgos noteikumus savas ārējās darbības īstenošanai. Noteikumi un procedūras, kas paredzēti, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, ir noteikti Regulā (ES) 2021/947. Būtu jāparedz sīki izstrādāti papildu noteikumi, lai risinātu konkrētas situācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomās. |
| --- | --- |

(42)

Savienībai būtu jāturpina piemērot kopīgos noteikumus savas ārējās darbības īstenošanai. Noteikumi un procedūras, kas paredzēti, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, ir noteikti Regulā (ES) 2021/947. Būtu jāparedz sīki izstrādāti papildu noteikumi, lai risinātu konkrētas situācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību, lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomās.

| (43) | Ārējās darbības bieži vien tiek īstenotas ļoti nestabilā vidē, kur nepieciešams pastāvīgi un ātri pielāgoties Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un globāliem izaicinājumiem, piemēram, tādiem kā cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība, drošība un stabilitāte, klimata pārmaiņas un vide, neatbilstīga migrācija un iedzīvotāju piespiedu pārvietošana un tās pamatcēloņi. Tādējādi, lai paredzamības principu konsekventi saskaņotu ar vajadzību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām, ir jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana. Lai palielinātu Savienības spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām, vienlaikus ievērojot principu par Savienības budžeta ikgadēju noteikšanu, šajā regulā būtu jāsaglabā elastība, kas jau ir atļauta saskaņā ar Finanšu regulu attiecībā uz citām politikas jomām, proti, piešķirto līdzekļu pārnesumus un atkārtotu piešķiršanu, vienlaikus ievērojot šajā regulā noteiktos mērķus un uzdevumus. Tas nodrošinās Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu gan attiecībā uz Savienības pilsoņiem, gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tādējādi maksimāli palielinot Savienības līdzekļus, kas pieejami Savienības ārējās darbības pasākumiem. |
| --- | --- |

(43)

Ārējās darbības bieži vien tiek īstenotas ļoti nestabilā vidē, kur nepieciešams pastāvīgi un ātri pielāgoties Savienības partneru mainīgajām vajadzībām un globāliem izaicinājumiem, piemēram, tādiem kā cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība, drošība un stabilitāte, klimata pārmaiņas un vide, neatbilstīga migrācija un iedzīvotāju piespiedu pārvietošana un tās pamatcēloņi. Tādējādi, lai paredzamības principu konsekventi saskaņotu ar vajadzību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām, ir jāpielāgo programmu finansiālā īstenošana. Lai palielinātu Savienības spēju reaģēt uz neparedzētām vajadzībām, vienlaikus ievērojot principu par Savienības budžeta ikgadēju noteikšanu, šajā regulā būtu jāsaglabā elastība, kas jau ir atļauta saskaņā ar Finanšu regulu attiecībā uz citām politikas jomām, proti, piešķirto līdzekļu pārnesumus un atkārtotu piešķiršanu, vienlaikus ievērojot šajā regulā noteiktos mērķus un uzdevumus. Tas nodrošinās Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu gan attiecībā uz Savienības pilsoņiem, gan I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tādējādi maksimāli palielinot Savienības līdzekļus, kas pieejami Savienības ārējās darbības pasākumiem.

| (44) | Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+), kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947, balstoties uz iepriekšējo fondu, būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas pasaules mērogā nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un citu finanšu instrumentu veidā, tostarp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Saskaņā ar šo regulu veikto EFIA+ darbību, kas aptver Rietumbalkānus, pārvaldība arī turpmāk būtu jānodrošina ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu (WBIF). WBIF koordinācijas komiteja pašlaik ietver I pielikumā uzskaitītos Rietumbalkānu saņēmējus, Eiropas Rietumbalkānu kopīgā fonda ieguldītājus, attiecīgās finanšu iestādes un attiecīgā gadījumā attiecīgās reģionālās organizācijas. Īpašajai stratēģiskajai padomei EFIA+ darbībām, kas aptver Rietumbalkānus, arī turpmāk vajadzētu būt iekļaujošai, kā minēts iepriekš. |
| --- | --- |

(44)

Jaunajam Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+), kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947, balstoties uz iepriekšējo fondu, būtu jāveido integrēta finanšu pakete, kas pasaules mērogā nodrošina finansēšanas spējas dotāciju, budžeta garantiju un citu finanšu instrumentu veidā, tostarp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem. Saskaņā ar šo regulu veikto EFIA+ darbību, kas aptver Rietumbalkānus, pārvaldība arī turpmāk būtu jānodrošina ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu (WBIF). WBIF koordinācijas komiteja pašlaik ietver I pielikumā uzskaitītos Rietumbalkānu saņēmējus, Eiropas Rietumbalkānu kopīgā fonda ieguldītājus, attiecīgās finanšu iestādes un attiecīgā gadījumā attiecīgās reģionālās organizācijas. Īpašajai stratēģiskajai padomei EFIA+ darbībām, kas aptver Rietumbalkānus, arī turpmāk vajadzētu būt iekļaujošai, kā minēts iepriekš.

| (45) | Ar garantiju ārējai darbībai, kura izveidota ar Regulu (ES) 2021/947, atbalsta EFIA+ darbības, un IPA III vajadzētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgo uzkrājumu attiecībā uz darbībām, kas tiek veiktas par labu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tostarp uzkrājumu un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem. |
| --- | --- |

(45)

Ar garantiju ārējai darbībai, kura izveidota ar Regulu (ES) 2021/947, atbalsta EFIA+ darbības, un IPA III vajadzētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgo uzkrājumu attiecībā uz darbībām, kas tiek veiktas par labu I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, tostarp uzkrājumu un saistības, kas izriet no makrofinansiālās palīdzības aizdevumiem.

| (46) | Svarīgi ir nodrošināt, ka pārrobežu sadarbības programmas tiek īstenotas saskaņā ar ārējās darbības programmās izveidoto satvaru un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1059 (15). Šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(46)

Svarīgi ir nodrošināt, ka pārrobežu sadarbības programmas tiek īstenotas saskaņā ar ārējās darbības programmās izveidoto satvaru un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1059 (15). Šajā regulā būtu jānosaka īpaši noteikumi par līdzfinansējumu.

| (47) | Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti šajā regulā, veido darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plāni ietver virkni pasākumu, kas sagrupēti vienā dokumentā. |
| --- | --- |

(47)

Gada vai daudzgadu rīcības plāni un pasākumi, kas minēti šajā regulā, veido darba programmas saskaņā ar Finanšu regulu. Gada vai daudzgadu rīcības plāni ietver virkni pasākumu, kas sagrupēti vienā dokumentā.

| (48) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (17), (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (18) un (ES) 2017/1939 (19) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem pret Savienības finanšu interesēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (20). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem būtu arī nekavējoties jāziņo Komisijai par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un tā jāinformē par administratīvā un tiesas procesa gaitu. Tā kā mērķis ir panākt atbilstību labai praksei dalībvalstīs, šī ziņošana būtu jāveic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (17), (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (18) un (ES) 2017/1939 (19) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem pret Savienības finanšu interesēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (20). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem būtu arī nekavējoties jāziņo Komisijai par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un tā jāinformē par administratīvā un tiesas procesa gaitu. Tā kā mērķis ir panākt atbilstību labai praksei dalībvalstīs, šī ziņošana būtu jāveic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.

| (49) | Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu jāīsteno pārredzami, atbildīgi un depolitizēti. Komisijai tas būtu cieši jāuzrauga – arī vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Palīdzība saskaņā ar šo regulu būtu jāīsteno pārredzami, atbildīgi un depolitizēti. Komisijai tas būtu cieši jāuzrauga – arī vietējā līmenī.

| (50) | Komunikācija sekmē demokrātiskas debates, pastiprina institucionālu Savienības finansējuma kontroli un rūpīgu tā pārbaudi un palīdz vairot Savienības uzticamību. Savienībai un Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāpalielina Savienības darbību redzamība un būtu pienācīgi jāziņo par Savienības atbalsta pievienoto vērtību. Šajā sakarībā, ievērojot Finanšu regulas noteikumus, ar Savienības finansējuma saņēmējiem noslēgtajos nolīgumos būtu jāiekļauj pienākumi, kas nodrošina pienācīgu redzamību, un Komisijai būtu pienācīgi un laikus jārīkojas, ja minētie pienākumi netiek pildīti. |
| --- | --- |

(50)

Komunikācija sekmē demokrātiskas debates, pastiprina institucionālu Savienības finansējuma kontroli un rūpīgu tā pārbaudi un palīdz vairot Savienības uzticamību. Savienībai un Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāpalielina Savienības darbību redzamība un būtu pienācīgi jāziņo par Savienības atbalsta pievienoto vērtību. Šajā sakarībā, ievērojot Finanšu regulas noteikumus, ar Savienības finansējuma saņēmējiem noslēgtajos nolīgumos būtu jāiekļauj pienākumi, kas nodrošina pienācīgu redzamību, un Komisijai būtu pienācīgi un laikus jārīkojas, ja minētie pienākumi netiek pildīti.

| (51) | Lai ņemtu vērā jebkādas izmaiņas paplašināšanās politikas regulējumā vai būtiskas izmaiņas I pielikumā uzskaitītajos saņēmējos, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz II un III pielikumā uzskaitīto palīdzības tematisko prioritāšu pielāgošanu un atjaunināšanu, kā arī pieņemt deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu, nosakot palīdzībai atsevišķus konkrētus mērķus un tematiskās prioritātes. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(51)

Lai ņemtu vērā jebkādas izmaiņas paplašināšanās politikas regulējumā vai būtiskas izmaiņas I pielikumā uzskaitītajos saņēmējos, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz II un III pielikumā uzskaitīto palīdzības tematisko prioritāšu pielāgošanu un atjaunināšanu, kā arī pieņemt deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu, nosakot palīdzībai atsevišķus konkrētus mērķus un tematiskās prioritātes. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (52) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz īpašajiem nosacījumiem un struktūrām netiešai pārvaldībai ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un lauku attīstības palīdzības īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Izstrādājot vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāņem vērā gūtā pieredze saistībā ar iepriekšējā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta pārvaldību un īstenošanu. Ja notikumu attīstība to liek darīt, minētie vienotie nosacījumi būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz īpašajiem nosacījumiem un struktūrām netiešai pārvaldībai ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un lauku attīstības palīdzības īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Izstrādājot vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāņem vērā gūtā pieredze saistībā ar iepriekšējā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta pārvaldību un īstenošanu. Ja notikumu attīstība to liek darīt, minētie vienotie nosacījumi būtu jāgroza.

| (53) | Saskaņā ar šo regulu izveidotās komitejas kompetencē vajadzētu būt tiesību aktiem un saistībām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (23) un Regulu (ES) Nr. 231/2014, kā arī Padomes Regulas (EK) Nr. 389/2006 (24) 3. panta īstenošanai. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar šo regulu izveidotās komitejas kompetencē vajadzētu būt tiesību aktiem un saistībām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (23) un Regulu (ES) Nr. 231/2014, kā arī Padomes Regulas (EK) Nr. 389/2006 (24) 3. panta īstenošanai.

| (54) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (55) | Lai nodrošinātu atbalsta sniegšanas nepārtrauktību attiecīgajā politikas jomā un lai to varētu īstenot no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku – no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(55)

Lai nodrošinātu atbalsta sniegšanas nepārtrauktību attiecīgajā politikas jomā un lai to varētu īstenot no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku – no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (“2021.–2027. gada DFS”).

IPA III

Tajā ir izklāstīti IPA III mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības palīdzības veidi un šādas palīdzības sniegšanas noteikumi.

IPA III

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “pārrobežu sadarbība” ir sadarbība starp:

| a) | dalībvalstīm un šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm un šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| b) | diviem vai vairākiem šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem; vai |
| --- | --- |

b)

diviem vai vairākiem šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem; vai

| c) | šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2021/947 I pielikumā. |
| --- | --- |

c)

šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2021/947 I pielikumā.

3. pants

IPA III
  mērķi

1.   IPA III vispārīgais mērķis ir palīdzēt I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem pieņemt un īstenot politiskās, institucionālās, tiesiskās, administratīvās, sociālās un ekonomiskās reformas, kas vajadzīgas, lai šie saņēmēji ievērotu Savienības vērtības un pakāpeniski pielāgotos Savienības noteikumiem, standartiem, politikai un praksei (“acquis”) ar mērķi nodrošināt turpmāku dalību Savienībā, tādējādi veicinot savstarpēju stabilitāti, drošību, mieru un labklājību.

2.   
  IPA III ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | stiprināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp, veicinot neatkarīgu tiesu varu, pastiprinot drošību un cīnoties pret korupciju un organizēto noziedzību, ievērojot starptautiskās tiesības, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu brīvību un akadēmisko brīvību, un pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi; veicināt nediskriminēšanu un iecietību; ievērot pie minoritātēm piederošu personu tiesības un veicināt dzimumu līdztiesību; un uzlabot migrācijas pārvaldību, tostarp robežu pārvaldību, novērst neatbilstīgu migrāciju un risināt piespiedu pārvietošanas jautājumus; |
| --- | --- |

a)

stiprināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp, veicinot neatkarīgu tiesu varu, pastiprinot drošību un cīnoties pret korupciju un organizēto noziedzību, ievērojot starptautiskās tiesības, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu brīvību un akadēmisko brīvību, un pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi; veicināt nediskriminēšanu un iecietību; ievērot pie minoritātēm piederošu personu tiesības un veicināt dzimumu līdztiesību; un uzlabot migrācijas pārvaldību, tostarp robežu pārvaldību, novērst neatbilstīgu migrāciju un risināt piespiedu pārvietošanas jautājumus;

| b) | pastiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un atbalstīt pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos, tostarp publiskā iepirkuma un valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un atbalstīt pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos, tostarp publiskā iepirkuma un valsts atbalsta jomā;

| c) | izstrādāt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju noteikumus, standartus, politiku un praksi saskaņā ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi un stiprināt reģionālo sadarbību, samierināšanu un labas kaimiņattiecības, kā arī tiešus personiskus kontaktus un stratēģisko komunikāciju; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju noteikumus, standartus, politiku un praksi saskaņā ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi un stiprināt reģionālo sadarbību, samierināšanu un labas kaimiņattiecības, kā arī tiešus personiskus kontaktus un stratēģisko komunikāciju;

| d) | pastiprināt ekonomisko un sociālo attīstību un kohēziju, īpašu uzmanību pievēršot jaunatnei, tostarp, izmantojot pilnvērtīgas izglītības un nodarbinātības politiku, atbalstot investīcijas un privātā sektora attīstību, koncentrējoties uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī lauksaimniecību un lauku attīstību; |
| --- | --- |

d)

pastiprināt ekonomisko un sociālo attīstību un kohēziju, īpašu uzmanību pievēršot jaunatnei, tostarp, izmantojot pilnvērtīgas izglītības un nodarbinātības politiku, atbalstot investīcijas un privātā sektora attīstību, koncentrējoties uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī lauksaimniecību un lauku attīstību;

| e) | pastiprināt vides aizsardzību, palielināt klimatnoturību, paātrināt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku, attīstīt digitālo ekonomiku un sabiedrību un stiprināt ilgtspējīgu savienojamību visās tās dimensijās; |
| --- | --- |

e)

pastiprināt vides aizsardzību, palielināt klimatnoturību, paātrināt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku, attīstīt digitālo ekonomiku un sabiedrību un stiprināt ilgtspējīgu savienojamību visās tās dimensijās;

| f) | atbalstīt teritoriālo kohēziju un pārrobežu sadarbību pāri sauszemes un jūras robežām, tostarp transnacionālo un starpreģionālo sadarbību. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt teritoriālo kohēziju un pārrobežu sadarbību pāri sauszemes un jūras robežām, tostarp transnacionālo un starpreģionālo sadarbību.

3.   Atbilstīgi konkrētajiem mērķiem ar atbalstu attiecīgā gadījumā var tikt risinātas šādas tematiskās prioritātes:

| a) | jau agrīnā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu pienācīgu darbību, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, un turpināt konsolidēt demokrātijas institūcijas; |
| --- | --- |

a)

jau agrīnā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu pienācīgu darbību, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, un turpināt konsolidēt demokrātijas institūcijas;

| b) | stiprināt spēju risināt ar migrāciju saistītās problēmas reģionālā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

b)

stiprināt spēju risināt ar migrāciju saistītās problēmas reģionālā un starptautiskā līmenī;

| c) | uzlabot stratēģiskās komunikācijas spēju, tostarp saziņu ar sabiedrību par reformām, kas nepieciešamas, lai izpildītu kritērijus dalībai Savienībā; |
| --- | --- |

c)

uzlabot stratēģiskās komunikācijas spēju, tostarp saziņu ar sabiedrību par reformām, kas nepieciešamas, lai izpildītu kritērijus dalībai Savienībā;

| d) | uzlabot labu pārvaldību un reformēt valsts pārvaldi saskaņā ar valsts pārvaldes principiem; |
| --- | --- |

d)

uzlabot labu pārvaldību un reformēt valsts pārvaldi saskaņā ar valsts pārvaldes principiem;

| e) | stiprināt fiskālo un ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

e)

stiprināt fiskālo un ekonomikas pārvaldību;

| f) | stiprināt visus labu kaimiņattiecību, reģionālās stabilitātes un savstarpējās sadarbības aspektus; |
| --- | --- |

f)

stiprināt visus labu kaimiņattiecību, reģionālās stabilitātes un savstarpējās sadarbības aspektus;

| g) | stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes vajadzības; |
| --- | --- |

g)

stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes vajadzības;

| h) | stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju, neatkarību un plurālismu; |
| --- | --- |

h)

stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju, neatkarību un plurālismu;

| i) | veicināt saņēmēju noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi; |
| --- | --- |

i)

veicināt saņēmēju noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi;

| j) | veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

j)

veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm;

| k) | stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī sniegt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm un sportam; |
| --- | --- |

k)

stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī sniegt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm un sportam;

| l) | veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

l)

veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum;

| m) | veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību; |
| --- | --- |

m)

veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību;

| n) | veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu transportu, novērst trūkumus svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, un uzlabot energoapgādes drošību un diversifikāciju; |
| --- | --- |

n)

veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu transportu, novērst trūkumus svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, un uzlabot energoapgādes drošību un diversifikāciju;

| o) | uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju; |
| --- | --- |

o)

uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju;

| p) | uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju; |
| --- | --- |

p)

uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju;

| q) | ieguldīt pārtikas apgādes un ūdensapgādes nodrošinājumā un drošumā; |
| --- | --- |

q)

ieguldīt pārtikas apgādes un ūdensapgādes nodrošinājumā un drošumā;

| r) | aizsargāt vidi un uzlabot vides kvalitāti; |
| --- | --- |

r)

aizsargāt vidi un uzlabot vides kvalitāti;

| s) | sadarboties ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem veselības, lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomās; |
| --- | --- |

s)

sadarboties ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem veselības, lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomās;

| t) | palielināt lauksaimniecības pārtikas un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru. |
| --- | --- |

t)

palielināt lauksaimniecības pārtikas un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru.

4.   Lai veicinātu labas kaimiņattiecības, sekmētu Savienības integrāciju un veicinātu sociālekonomisko attīstību, ar palīdzību pārrobežu sadarbībai starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem vajadzības gadījumā var risināt šādas tematiskās prioritātes:

| a) | veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju; |
| --- | --- |

a)

veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju;

| b) | aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu mazināšanu un riska novēršanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu mazināšanu un riska novēršanu un pārvaldību;

| c) | veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskās infrastruktūras; |
| --- | --- |

c)

veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskās infrastruktūras;

| d) | veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

d)

veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību;

| e) | veicināt tūrismu un saglabāt un popularizēt kultūras un dabas mantojumu; |
| --- | --- |

e)

veicināt tūrismu un saglabāt un popularizēt kultūras un dabas mantojumu;

| f) | ieguldīt jaunatnē, sportā, izglītībā un prasmēs; |
| --- | --- |

f)

ieguldīt jaunatnē, sportā, izglītībā un prasmēs;

| g) | veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību; |
| --- | --- |

g)

veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību;

| h) | veicināt pārrobežu iniciatīvas, lai sekmētu samierināšanu un pārejas tiesiskumu; |
| --- | --- |

h)

veicināt pārrobežu iniciatīvas, lai sekmētu samierināšanu un pārejas tiesiskumu;

| i) | pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un MVU attīstību, tirdzniecību un investīcijas; |
| --- | --- |

i)

pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un MVU attīstību, tirdzniecību un investīcijas;

| j) | stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

j)

stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas.

5.   Tematiskās prioritātes palīdzības sniegšanai, ņemot vērā I pielikumā uzskaitīto saņēmēju vajadzības un spējas, ir sīkāk izklāstītas II pielikumā. Tematiskās prioritātes pārrobežu sadarbībai starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem ir sīkāk izklāstītas III pielikumā. Katra no minētajām tematiskajām prioritātēm var palīdzēt sasniegt vienu vai vairākus konkrētus mērķus.

6.   Komisija pirms IPA plānošanas satvara pieņemšanas ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 14. un 15. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot konkrētus konkrētus mērķus un tematiskās prioritātes palīdzībai jautājumos, kas minēti šā panta 3. punkta a) līdz m) apakšpunktā un r) apakšpunktā un 4. punkta a) līdz j) apakšpunktā.

4. pants

Budžets

1.   Finansējums IPA III īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 14 162 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 24. pantu šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot, lai finansētu atbalsta pasākumus, kas vajadzīgi IPA III īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

5. pants

Vairākprogrammu noteikumi

1.   Īstenojot šo regulu, ir jānodrošina saskanība, sinerģija un papildināmība ar citām Savienības ārējās darbības jomām un citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un programmām, un politikas saskaņotība attīstībai.

2.   Regula (ES) 2021/947 attiecas uz darbībām, kas īstenotas saskaņā ar šo regulu, ja uz to ir atsauce šajā regulā.

3.   IPA III piešķir finansējumu darbībām, ko īsteno un pārvalda saskaņā ar Regulu (ES) 2021/817. Minētā finansējuma izmantošanai piemēro Regulu (ES) 2021/817. Šajā nolūkā IPA III ieguldījumu iekļauj vienotajā plānošanas dokumentā, kas minēts Regulas (ES) 2021/947 13. panta 6. punktā un pieņemts saskaņā ar minētajā regulā noteiktajām procedūrām. Šajā plānošanas dokumentā iekļauj indikatīvu minimālo summu, kas jāpiešķir darbībām, kuras ir izveidotas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/817.

4.   Palīdzību saskaņā ar šo regulu var sniegt tāda veida darbībām, kas ir paredzētas saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu, kuru konkrētie mērķi un atbalsta darbības joma izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 (25), Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (26), un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, kas jāizveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013.

5.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds sniedz ieguldījumu programmās vai pasākumos, kuru mērķis ir pārrobežu sadarbība starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un vienu vai vairākām dalībvalstīm. Komisija pieņem šīs programmas un pasākumus saskaņā ar šīs regulas 17. panta 3. punktu. Ieguldījuma summu no IPA III līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbībai (“IPA III-PRS”), kā minēts Regulas (ES) 2021/1059 10. panta 3. punktā, nosaka saskaņā ar minēto pantu. IPA III-PRS programmas pārvalda saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1059.

6.   IPA III var sniegt ieguldījumu starptautiskās un starpreģionālās sadarbības programmās vai pasākumos, kurus izveido un īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1059, attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas, un kuros piedalās šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji.

Ja starptautiska un starpreģionāla sadarbības programma vai pasākums saņemt atbalstu arī no NDICI, priekšfinansējumu izmaksā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 22. panta 5. punktu.

7.   Vajadzības gadījumā citas Savienības programmas var sniegt ieguldījumu darbībās, kas izveidotas saskaņā ar šīs regulas 9. pantu, ar noteikumu, ka ieguldījums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Šī regula var arī palīdzēt īstenot saskaņā ar citām Savienības programmām izveidotos pasākumus, ar noteikumu, ka ieguldījums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka piemērojamos noteikumus.

8.   Lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti vai lai veicinātu reģionālo sadarbību, Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos var nolemt attiecināt 9. panta 1. punktā minētos rīcības plānus un pasākumus arī uz valstīm, teritorijām vai reģioniem, kuri citādi nebūtu tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar 3. panta 1. punktu, ar noteikumu, ka īstenojamajam plānam vai pasākumam ir globālas, reģionālas vai pārrobežu iezīmes.

II NODAĻA

Stratēģiskā plānošana

6. pants

Politikas satvars un vispārīgie principi

1.   Paplašināšanās politikas satvars, ko noteikusi Eiropadome un Padome, nolīgumi, kas nosaka juridiski saistošas attiecības ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, kā arī Eiropas Parlamenta rezolūcijas, Komisijas paziņojumi un kopīgi Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumi veido vispārējo politikas satvaru šīs regulas īstenošanai. Komisija nodrošina palīdzības saskaņā ar šo regulu un paplašināšanās politikas regulējuma saskaņotību.

2.   Lai sasniegtu 3. panta 2. punktā minētos konkrētos mērķus, IPA III programmas un darbības integrē horizontālas klimata pārmaiņu, vides aizsardzības, cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības prioritātes, lai veicinātu integrētas darbības, kas saskaņotā veidā rada papildu ieguvumus un panāk vairāku mērķu sasniegšanu. Attiecīgā gadījumā programmās un darbībās ņem vērā savstarpējo saikni starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības mērķiem, kā arī nabadzības mazināšanas mērķiem.

3.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sniedz ieguldījumu Savienības saistību īstenošanā attiecībā uz lielāku palīdzības sniegšanas pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp, ar tīmeklī balstītu datubāzu starpniecību darot pieejamu informāciju par palīdzības apjomu un sadalījumu, un nodrošina to, ka dati ir salīdzināmi un tiem var viegli piekļūt, tos var kopīgi izmantot un publicēt.

4.   Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotību, un tiecas novērst dublēšanos starp palīdzību saskaņā ar šo regulu, un citiem Savienības, dalībvalstu un Eiropas Investīciju bankas grupas sniegtās palīdzības veidiem, saskaņā ar noteiktajiem principiem darbības koordinācijas stiprināšanai ārējās palīdzības jomā, tostarp, izmantojot ciešāku koordināciju ar dalībvalstīm vietējā līmenī, un izmantojot politikas un procedūru, jo īpaši starptautisko attīstības efektivitātes principu, saskaņošanu. Šādā koordinācijā iekļauj regulāras un savlaicīgas konsultācijas, biežu informācijas apmaiņu dažādajos palīdzības cikla posmos un iekļauj iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis ir palīdzības koordinēšana, tostarp vietējā līmenī, un tā veido būtisku posmu Savienības un dalībvalstu plānošanas procesos.

5.   Atbilstīgi iekļaujošas partnerības principam vajadzības gadījumā Komisija nodrošina, ka ar attiecīgajām I pielikumā uzskaitīto saņēmēju ieinteresētajām personām, to skaitā pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām un reģionālām iestādēm, attiecīgā gadījumā notiek pienācīga apspriešanās un tām ir savlaicīgi nodrošināta piekļuve attiecīgajai informācijai, tādējādi ļaujot tām būt nozīmīgām programmu plānošanas un īstenošanas un ar to saistītos uzraudzības procesos. Komisija mudina veikt koordināciju starp attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Tiek stiprinātas pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, tostarp attiecīgā gadījumā pilsoniskās sabiedrības organizāciju kā tiešo palīdzības saņēmēju spējas.

6.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu koordināciju un papildināmību ar daudzpusējām un reģionālām organizācijām un iestādēm kā, piemēram, starptautiskām organizācijām un finanšu iestādēm, un aģentūrām un ārpus Savienības esošiem līdzekļu devējiem.

III NODAĻA

Īstenošana

7. pants

IPA
  plānošanas satvars

1.   Saskaņā ar šo regulu sniegtā palīdzība balstās uz IPA plānošanas satvaru, lai īstenotu 3. panta 2. punktā minētos konkrētos mērķus un tematiskās prioritātes, kas minētas 3. panta 3. punktā un sīkāk izklāstītas II un III pielikumā. Komisija izstrādā IPA plānošanas satvaru visam 2021.–2027. gada DFS laikam.

2.   Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ikgadējās apropriācijas, ievērojot 2021.–2027. gada DFS robežvērtības.

3.   IPA plānošanas satvaru izstrādā saskaņā ar politikas satvaru un vispārīgajiem principiem, kas izklāstīti 6. pantā, un tajā pienācīgi ņem vērā attiecīgās valstu stratēģijas un nozaru politiku.

4.   IPA plānošanas satvarā iekļauj indikatīvu Savienības finansējuma sadalījumu attiecīgi pa tematiskajām jomām saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punktā, un pa gadiem, neskarot iespēju apvienot palīdzību dažādu konkrēto mērķu sasniegšanas veicināšanai.

5.   IPA plānošanas satvarā iekļauj rādītājus, lai novērtētu virzību uz 3. panta 2. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu. Šie rādītāji saskan ar IV pielikumā minētajiem galvenajiem snieguma rādītājiem.

6.   Komisija veic ikgadēju novērtējumu par IPA plānošanas satvara īstenošanu, ņemot vērā 6. pantā minētā politikas satvara izmaiņas un pamatojoties uz rādītājiem, kas minēti šā panta 5. punktā. Šis novērtējums ietver arī aktuālo stāvokli attiecībā uz atvēlētajiem un plānotajiem piešķīrumiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un par to, kā ir īstenoti 8. pantā minētie uz sniegumu balstīta pieeja un taisnīgas daļas princips. Komisija šo novērtējumu iesniedz komitejai, kas minēta 17. pantā.

7.   Pamatojoties uz 6. punktā minēto ikgadējo novērtējumu, Komisija attiecīgā gadījumā var ierosināt pārskatīt IPA plānošanas satvaru. Turklāt Komisija var pārvērtēt IPA plānošanas satvaru pēc Regulas (ES) 2021/947 42. pantā minētā starpposma novērtējuma, un vajadzības gadījumā to pārskatīt. Jebkuru IPA plānošanas satvara pārvērtēšanu veic saskaņā ar 8. punktā minēto procedūru.

8.   Neskarot 9. punktu, Komisija pieņem IPA plānošanas satvaru ar īstenošanas aktu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 17. panta 3. punktā.

9.   Komisija pieņem plānošanas satvaru pārrobežu sadarbībai ar dalībvalstīm saskaņā ar 17. panta 3. punktu.

8. pants

Palīdzība saņēmējiem, snieguma novērtējums un taisnīgas daļas princips

1.   Saskaņā ar šo regulu sniegtās palīdzības pamatā vajadzētu būt gan uz sniegumu balstītai pieejai, gan taisnīgas daļas principam, kā izklāstīts 2., 3. un 4. punktā.

2.   Palīdzības mērķis ir nodrošināt progresu attiecībā uz visiem I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, un palīdzība ir mērķtiecīga un pielāgota konkrētām saņēmēju situācijām, ņemot vērā jebkādus turpmākos centienus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu šīs regulas mērķus. Minēto saņēmēju vajadzības un spējas ņem vērā saskaņā ar taisnīgas daļas principu, lai izvairītos no nesamērīgi zema palīdzības līmeņa salīdzinājumā ar citiem saņēmējiem.

3.   Palīdzība ir diferencēta pēc apjoma un intensitātes atbilstoši I pielikuma uzskaitīto saņēmēju sniegumam, jo īpaši atbilstīgi to apņēmībai īstenot reformas un progresam to īstenošanā, kā arī saskaņā ar to vajadzībām.

4.   Izvērtējot I pielikumā uzskaitīto saņēmēju sniegumu un pieņemot lēmumu par sniedzamo palīdzību, īpašu uzmanību pievērš centieniem, kas veikti tiesiskuma un pamattiesību ievērošanas, demokrātijas institūciju stiprināšanas un valsts pārvaldes reformas, kā arī ekonomikas attīstības un konkurētspējas jomā.

5.   Ja I pielikumā minētais saņēmējs būtiski regresē vai pastāvīgi neuzrāda progresa pazīmes šā panta 4. punktā minētajās jomās, ko mēra ar 7. panta 5. punktā minētajiem rādītājiem, palīdzības tvērumu un intensitāti attiecīgi pielāgo saskaņā ar 6. punktu, tostarp proporcionāli samazinot finansējumu un novirzot to tādā veidā, lai izvairītos no tā, ka tiek apdraudēts atbalsts pamattiesību, demokrātijas un tiesiskuma uzlabošanai, tostarp atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un vajadzības gadījumā arī sadarbībai ar vietējām iestādēm. Ja progress ir atsākts, palīdzību arī attiecīgi pielāgo saskaņā ar 6. punktu, lai turpinātu atbalstīt minētos centienus.

6.   Par palīdzību saņēmējiem, kas uzskaitīti I pielikumā, lemj 9. pantā minēto pasākumu ietvaros.

9. pants

Īstenošanas pasākumi un metodes

1.   Palīdzību saskaņā ar šo regulu īsteno tiešā pārvaldībā vai netiešā pārvaldībā atbilstoši Finanšu regulai, izmantojot gada vai daudzgadu rīcības plānus un pasākumus, kas minēti Regulas (ES) 2021/947 II sadaļas III nodaļā. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem rīcības plānus un pasākumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šai regulai piemēro Regulas (ES) 2021/947 II sadaļas III nodaļu, izņemot minētās regulas 28. panta 1. punktu.

2.   Pāreju no tiešas finansējuma pārvaldības, ko veic Komisija, uz netiešu pārvaldību, ko veic I pielikumā uzskaitītie saņēmēji, veic pakāpeniski un ņemot vērā attiecīgās minēto saņēmēju spējas, kā arī ievērojot labas pārvaldības principus. Komisija veic piemērotus uzraudzības pasākumus, lai attiecīgajā gadījumā nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. Komisija minēto pāreju var arī anulēt, ja kāds I pielikumā uzskaitītais saņēmējs nepilda attiecīgos Finanšu regulā noteiktos pienākumus, principus, mērķus un noteikumus.

3.   Eiropas Parlaments var rīkot regulāru viedokļu apmaiņu ar Komisiju par savām palīdzības programmām, pievēršoties tādiem jautājumiem kā spēju veidošana, tostarp ar to saistītā mediācija un dialogs, un vēlēšanu novērošana.

4.   Rīcības plānus, kas noteikti šajā regulā, var pieņemt uz laikposmu, kas nepārsniedz septiņus gadus.

5.   Budžeta atbalsta pamatā ir savstarpēja pārskatatbildība un kopīga apņemšanās ievērot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu, un to sniedz saskaņā ar Finanšu regulas 236. pantu un Regulas (ES) 2021/947 27. pantu. Saskaņā ar IPA III īstenotās darbības sniedz atbalstu parlamentārās kontroles un revīzijas spēju attīstīšanai un labākai pārredzamībai un sabiedrības piekļuvei informācijai.

10. pants

Pārrobežu sadarbība

1.   Līdz 3 % no finansējuma indikatīvi piešķir pārrobežu sadarbības programmām starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem un dalībvalstīm atbilstīgi viņu vajadzībām un prioritātēm.

2.   Savienības līdzfinansējuma likme katras prioritātes līmenī nepārsniedz 85 % no pārrobežu sadarbības programmas attiecināmajiem izdevumiem.

3.   Priekšfinansējuma līmenis pārrobežu sadarbībai ar dalībvalstīm var pārsniegt Regulas (ES) 2021/1059 51. panta 3. punktā minēto procentuālo daļu un nepārsniedz 50 % no pirmajām trim budžeta saistībām, kas saistītas ar programmu.

4.   Ja pārrobežu sadarbības programmas tiek pārtrauktas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 12. pantu, šajā regulā paredzēto atbalstu pārtrauktajai programmai, kas joprojām ir pieejams, var izmantot, lai finansētu citas darbības, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar šo regulu.

IV NODAĻA

Atbilstība

11. pants

Tiesības saņemt
  IPA III
  finansējumu

Dalība iepirkuma, dotāciju un godalgu piešķiršanas procedūrās attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo regulu, ir pieejama starptautiskām un reģionālām organizācijām un visām pārējām fiziskām personām, kas ir turpmāk minēto valstu valstspiederīgie, un juridiskām personām, kas ir faktiski iedibinātas:

| a) | dalībvalstīs, šīs regulas I pielikumā uzskaitītajās saņēmējvalstīs, valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējas puses, un valstīs, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2021/947 I pielikums; un |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīs, šīs regulas I pielikumā uzskaitītajās saņēmējvalstīs, valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējas puses, un valstīs, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2021/947 I pielikums; un

| b) | valstīs, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai. |
| --- | --- |

b)

valstīs, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai.

Pirmās daļas b) apakšpunkta vajadzībām savstarpēju piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus subjektus, kuri pārstāv gan Savienību, gan valstis, kas ir atbilstīgas saskaņā ar šo regulu. Komisija pieņem lēmumu par savstarpēju piekļuvi pēc apspriešanās ar attiecīgo saņēmēju valsti vai valstīm.

V NODAĻA

EFIA+ un budžeta garantijas

12. pants

Finanšu instrumenti un garantija ārējām darbībām

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 31. panta 7. punktu šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji ir tiesīgi saņemt atbalstu no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) un Ārējās darbības garantijas (ĀDG). EFIA+ un ĀDG darbības finansē saskaņā ar šo regulu, kā paredzēts Regulas (ES) 2021/947 II sadaļas IV nodaļā mutatis mutandis, ievērojot šā panta īpašos noteikumus.

2.   Komisiju attiecībā uz EFIA+ darbību pārvaldīšanu Rietumbalkānos konsultē īpaša stratēģiskā padome (“stratēģiskā padome”).

3.   Stratēģiskā padome konsultē Komisiju par investīciju stratēģisko ievirzi Rietumbalkāniem saskaņā ar EFIA+ un veicina to saskaņošanu ar šajā regulā izklāstītajiem pamatprincipiem, politikas satvaru un mērķiem.

Stratēģiskā padome palīdz Komisijai noteikt vispārējos investīciju Rietumbalkāniem mērķus attiecībā uz ĀDG izmantošanu, lai atbalstītu EFIA+ operācijas, un uzrauga piemērotu un diversificētu ģeogrāfisko un tematisko tvērumu investīciju logiem.

4.   Stratēģiskajā padomē ir Komisijas, visu dalībvalstu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārstāvji.

Eiropas Parlamentam ir novērotāja statuss. Dalība stratēģiskajā padomē var būt atvērta citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Stratēģiskā padome lemj par jebkura jauna locekļa vai novērotāja iekļaušanu.

Neskarot īpašus noteikumus par līdzpriekšsēdētājiem, stratēģisko padomi vada Komisija, un tā, ciktāl iespējams, vienprātīgi pieņem atzinumus.

Dalība stratēģiskās padomes sanāksmēs ir brīvprātīga.

5.   Pirms stratēģiskās padomes pirmās sanāksmes Komisija ierosina reglamentu, ko pieņem stratēģiskā padome, tostarp noteikumus par pārstāvju dalību Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmā, novērotāju lomu un līdzpriekšsēdētāju iecelšanu.

Stratēģiskās padomes sanāksmju protokolus un darba kārtības publisko pēc to apstiprināšanas.

6.   Komisija katru gadu ziņo stratēģiskajai padomei par panākumiem, kas gūti, īstenojot darbības, kas aptver Rietumbalkānus.

VI NODAĻA

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

13. pants

Uzraudzība, revīzija, izvērtēšana un Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Šai regulai mutatis mutandis piemēro Regulas (ES) 2021/947 41. pantu par uzraudzību un ziņošanu. Gada ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) 2021/947 41. panta 5. punktā, iekļauj arī informāciju par saistībām un maksājumiem par katru instrumentu (IPA, IPA II un IPA III).

2.   Galvenie snieguma rādītāji, ar kuriem uzrauga IPA III īstenošanu un virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu ir izklāstīti šīs regulas IV pielikumā.

3.   Attiecībā uz pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm piemēro rādītājus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1059 34. pantā.

4.   Papildus IV pielikumā uzskaitītajiem rādītājiem IPA III palīdzības rezultātos ņem vērā ziņojumus, kas pievienoti Komisijas ikgadējam paziņojumam par Savienības paplašināšanās politiku, un Komisijas novērtējumus par ekonomisko reformu programmām.

5.   Papildus Regulas (ES) 2021/947 41. panta 5. un 6. punktā minētajiem elementiem gada ziņojumā iekļauj informāciju par saistībām attiecībā uz konkrētajiem mērķiem, kas ir minēti šīs regulas 3. pantā.

6.   Regulas (ES) 2021/947 42. pantu piemēro mutatis mutandis attiecībā uz starpposma un galīgo izvērtēšanu.

7.   Papildus Finanšu regulas 129. pantam par Savienības finanšu interešu aizsardzību, izmantojot netiešo pārvaldību, šīs regulas I pielikumā uzskaitītie saņēmēji nekavējoties ziņo Komisijai par visiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, par kuriem ir saņemta primārā administratīvā vai tiesas konstatācija, un Komisiju informē par jebkura saistībā ar šādiem pārkāpumiem uzsākta administratīvā un tiesas procesa gaitu. Šādu ziņošanu veic elektroniski, izmantojot Komisijas izveidoto Pārkāpumu pārvaldības sistēmu.

VII NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

14. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai grozītu II, III un IV pielikumu, un deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt dažus konkrētos mērķus un tematiskās prioritātes palīdzībai kā minēts 3. panta 6. punktā.

15. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Komisijai uz šīs regulas darbības laiku piešķir pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

16. pants

Turpmāku īstenošanas noteikumu pieņemšana

Īpašus noteikumus, ar ko nosaka vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz struktūrām, kas jāizveido, veicot pievienošanās priekšdarbus, un lauku attīstības palīdzību, Komisija pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

17. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta komiteja (“IPA III komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   IPA III komiteja palīdz Komisijai izpildīt 3. pantā minētos mērķus, ņemot vērā ikgadējo novērtējumu, ko sniegusi Komisija saskaņā ar 7. panta 6. punktu un 13. panta 5. punktu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4.   IPA III komitejas reglamentā paredz samērīgu termiņu, dodot komitejas locekļiem praktisku iespēju laikus izskatīt īstenošanas aktu projektus un izteikt savu viedokli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. pantu.

5.   Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs komitejas locekļu vairākums.

6.   EIB novērotājs piedalās IPA III komitejas darbā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar EIB.

7.   IPA III komiteja palīdz Komisijai, un tās kompetencē ir arī tiesību akti un saistības saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1085/2006 un (ES) Nr. 231/2014, kā arī Regulas (EK) Nr. 389/2006 3. panta piemērošana.

8.   IPA III komitejas kompetencē nav ieguldījumi Erasmus+, kā minēts 5. panta 3. punktā.

18. pants

Informācija, komunikācija un redzamība

1.   Saskaņā ar IPA III piešķirtā Savienības finansējuma saņēmēji komunikācijas materiālos, kas saistīti ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu, atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši, kad tie popularizē vai paziņo darbības un to rezultātus, redzamā veidā uzsverot no Savienības saņemto atbalstu un tā sniegtos ieguvumus cilvēkiem; un stratēģiski sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, efektīva un samērīga.

Šajā sakarībā nolīgumos, kas noslēgti ar IPA III piešķirtā Savienības finansējuma saņēmējiem, iekļauj attiecīgus pienākumus.

Nolīgumos, kas noslēgti ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem, iekļauj principus, kas jāievēro redzamības un komunikācijas darbībās, un minēto darbību mērķus, kā arī skaidru pienākumu aktīvi publiskot informāciju par IPA III programmām un darbībām.

Lai uzlabotu komunikācijas pasākumu rezultātus, attiecībā uz pārrobežu sadarbības programmām starp I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem plāno īpašus kopīgos komunikācijas pasākumus.

Darbības saskaņā ar IPA III, veic saskaņā ar komunikācijas un redzamības prasībām Savienības finansētās ārējās darbībās un citām attiecīgām pamatnostādnēm.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar IPA III, tās darbībām un rezultātiem, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu Savienības finansiālās palīdzības redzamību. IPA III piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju un ziņošanu sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes ir tieši saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

3.   Ar IPA III atbalsta stratēģisko komunikāciju un publisko diplomātiju, tostarp cīņu pret dezinformāciju, nolūkā vēstīt par Savienības vērtībām, kā arī par Savienības darbību pievienoto vērtību un ar tām panāktajiem rezultātiem.

4.   Komisija dara publiski pieejamu attiecīgu informāciju par visām darbībām, kuras finansē ar šo regulu saskaņā ar Finanšu regulas 38. pantā, tostarp, attiecīgā gadījumā – izmantojot visaptverošu vienotu tīmekļa vietni.

5.   Ja drošības problēmu vai politiski jutīgo jautājumu dēļ var būt vēlams vai nepieciešams dažās valstīs vai apgabalos vai konkrētos laikposmos ierobežot komunikācijas un redzamības uzlabošanas pasākumus, mērķauditorija un redzamības rīki, produkti un kanāli, kas izmantojami konkrētas darbības popularizēšanā, tiek noteikti katrā gadījumā atsevišķi, apspriežoties un vienojoties ar Savienību. Visi šādi izņēmumi ir pienācīgi jāpamato, un katrā atsevišķā gadījumā ir jāprecizē un jāierobežo to tvērums. Gadījumos, kad, reaģējot uz pēkšņu krīzi, ir nepieciešama ātra intervence, nav nepieciešams nekavējoties izstrādāt pilnīgu komunikācijas un redzamības plānu. Tomēr šādās situācijās Savienības atbalstu tik un tā pienācīgi norāda jau no paša sākuma.

19. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar darbību, kas tiek veiktas saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1085/2006 vai (ES) Nr. 231/2014, turpināšanu vai grozīšanu, kuras minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai. Minētajām darbībām piemēro Regulas (ES) 2021/947 II sadaļas III nodaļu, izņemot tās 28. panta 1. un 3. punktu, kura vietā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2014 (27) 8. panta 4. punktu, 10. panta 1. punktu un 10. panta 3. punktu.

2.   Ar IPA III finansējumu var segt arī tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar IPA II, un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar IPA III, kā arī jebkādas darbības, kas saistītas ar pirmspievienošanās palīdzības pēctecības programmas sagatavošanu.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras netiek pabeigtas līdz 2027. gada 31. decembrim, 4. panta 2. punktā paredzēto izmaksu segšanai Savienības budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2021. gada 15. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D.M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 110, 22.3.2019., 156. lpp.

1

(2)  
  OV C 86, 7.3.2019., 295. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 409. lpp.) un Padomes 2021. gada 7. septembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 231/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).

4

IPA II

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

5

(6)  
  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

6

(7)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

7

(8)  
  OV L 433I, 22.12.2020., 28. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.).

11

Erasmus

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1059 (2021. gada 24. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.).

15

Interreg

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

16

OLAF

(17)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (“
  EPPO
  ”) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

19

EPPO

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

20

(21)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

23

IPA

(24)  Padomes Regula (EK) Nr. 389/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.).

27

---

I PIELIKUMS

| | Albānijas Republika |
| --- | --- |

Albānijas Republika

| | Bosnija un Hercegovina |
| --- | --- |

Bosnija un Hercegovina

| | Islande |
| --- | --- |

Islande

| | Kosova (*) |
| --- | --- |

Kosova (*)

| | Melnkalne |
| --- | --- |

Melnkalne

| | Serbijas Republika |
| --- | --- |

Serbijas Republika

| | Turcijas Republika |
| --- | --- |

Turcijas Republika

| | Ziemeļmaķedonijas Republika |
| --- | --- |

Ziemeļmaķedonijas Republika

---

(*)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

II PIELIKUMS

TEMATISKĀS PRIORITĀTES ATBALSTAM

Ar atbalstu attiecīgā gadījumā var tikt risinātas šādas tematiskās prioritātes:

| a) | Jau agrā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu pienācīgu darbību, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, un turpmāk konsolidētu demokrātijas institūcijas. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: izveidot neatkarīgas, pārskatatbildīgas, objektīvas, profesionālas, depolitizētas un efektīvas tiesu sistēmas, tostarp, izmantojot pārredzamu un uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmas un efektīvas disciplinārās procedūras pārkāpumu gadījumos, un veicinot tiesu iestāžu sadarbību; nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību; veicināt policijas sadarbību un informācijas apmaiņu; izstrādāt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku un kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību, migrantu kontrabandu, narkotiku tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju/terorisma finansēšanu un korupciju; atbalstīt sadarbību ar Savienību terorisma apkarošanā un radikalizācijas novēršanā; un veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp nediskrimināciju un dzimumu līdztiesību, bērna tiesības, minoritātēm piederošu personu, tostarp nacionālo minoritāšu un romu, tiesības, kā arī lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu tiesības un pamatbrīvības, ieskaitot vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

a)

Jau agrā posmā izveidot un veicināt tādu iestāžu pienācīgu darbību, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tiesiskumu, un turpmāk konsolidētu demokrātijas institūcijas. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: izveidot neatkarīgas, pārskatatbildīgas, objektīvas, profesionālas, depolitizētas un efektīvas tiesu sistēmas, tostarp, izmantojot pārredzamu un uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā, izvērtēšanas un paaugstināšanas sistēmas un efektīvas disciplinārās procedūras pārkāpumu gadījumos, un veicinot tiesu iestāžu sadarbību; nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību; veicināt policijas sadarbību un informācijas apmaiņu; izstrādāt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku un kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību, migrantu kontrabandu, narkotiku tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju/terorisma finansēšanu un korupciju; atbalstīt sadarbību ar Savienību terorisma apkarošanā un radikalizācijas novēršanā; un veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp nediskrimināciju un dzimumu līdztiesību, bērna tiesības, minoritātēm piederošu personu, tostarp nacionālo minoritāšu un romu, tiesības, kā arī lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu tiesības un pamatbrīvības, ieskaitot vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un datu aizsardzību.

| b) | Stiprināt spēju risināt ar migrāciju saistītās problēmas reģionālā un starptautiskā līmenī. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: nozīmīgas informācijas kopīgošana, robežu un migrācijas pārvaldības spēju turpmāka konsolidācija, starptautiskās aizsardzības pieejamības nodrošināšana, robežkontroles uzlabošana un centieni vērsties pret neatbilstīgu migrāciju un pievēršanās piespiedu pārvietošanai. |
| --- | --- |

b)

Stiprināt spēju risināt ar migrāciju saistītās problēmas reģionālā un starptautiskā līmenī. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: nozīmīgas informācijas kopīgošana, robežu un migrācijas pārvaldības spēju turpmāka konsolidācija, starptautiskās aizsardzības pieejamības nodrošināšana, robežkontroles uzlabošana un centieni vērsties pret neatbilstīgu migrāciju un pievēršanās piespiedu pārvietošanai.

| c) | Uzlabot stratēģiskās komunikācijas spējas, tostarp saziņu ar sabiedrību par reformām, kas nepieciešamas, lai izpildītu kritērijus dalībai Savienībā. Centienu mērķis šajā jomā ir atbalstīt neatkarīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu turpmāku attīstību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, un tie inter alia ir līdzeklis, ar ko veidot spējas kiberdrošības jomā, un palielināt valsts un sabiedrības noturību pret dezinformāciju un citiem hibrīddraudu veidiem. |
| --- | --- |

c)

Uzlabot stratēģiskās komunikācijas spējas, tostarp saziņu ar sabiedrību par reformām, kas nepieciešamas, lai izpildītu kritērijus dalībai Savienībā. Centienu mērķis šajā jomā ir atbalstīt neatkarīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu turpmāku attīstību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, un tie inter alia ir līdzeklis, ar ko veidot spējas kiberdrošības jomā, un palielināt valsts un sabiedrības noturību pret dezinformāciju un citiem hibrīddraudu veidiem.

| d) | Uzlabot labu pārvaldību un reformēt valsts pārvaldi saskaņā ar valsts pārvaldes principiem. Intervences darbību mērķis ir: stiprināt valsts pārvaldes reformu satvarus, tostarp publiskā iepirkuma jomā; uzlabot stratēģisko plānošanu, kā arī iekļaujošu un uz pierādījumiem balstītu politikas un tiesību aktu izstrādi; veicināt civildienesta profesionalizāciju un depolitizāciju, iekļaujot meritokrātijas principus; veicināt pārredzamību un pārskatatbildību; uzlabot pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu, tostarp atbilstīgas administratīvās procedūras un uz iedzīvotājiem vērstas e-pārvaldes izmantošanu; stiprināt publisko finanšu pārvaldību; un uzlabot labas kvalitātes statistikas sagatavošanu. |
| --- | --- |

d)

Uzlabot labu pārvaldību un reformēt valsts pārvaldi saskaņā ar valsts pārvaldes principiem. Intervences darbību mērķis ir: stiprināt valsts pārvaldes reformu satvarus, tostarp publiskā iepirkuma jomā; uzlabot stratēģisko plānošanu, kā arī iekļaujošu un uz pierādījumiem balstītu politikas un tiesību aktu izstrādi; veicināt civildienesta profesionalizāciju un depolitizāciju, iekļaujot meritokrātijas principus; veicināt pārredzamību un pārskatatbildību; uzlabot pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu, tostarp atbilstīgas administratīvās procedūras un uz iedzīvotājiem vērstas e-pārvaldes izmantošanu; stiprināt publisko finanšu pārvaldību; un uzlabot labas kvalitātes statistikas sagatavošanu.

| e) | Fiskālās un ekonomikas pārvaldības stiprināšana. Intervences darbību mērķis ir: atbalstīt ekonomisko reformu programmu īstenošanu un sistemātisku sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm attiecībā uz ekonomikas politikas pamatprincipiem un stiprināt ekonomikas institūcijas; uzlabot spēju stiprināt makroekonomikas stabilitāti un sociālo kohēziju; atbalstīt ilgtspējīgu attīstību un virzību uz funkcionējošu tirgus ekonomiku, kas spēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Savienībā; un virzīties uz kopējo reģionālo tirgu. |
| --- | --- |

e)

Fiskālās un ekonomikas pārvaldības stiprināšana. Intervences darbību mērķis ir: atbalstīt ekonomisko reformu programmu īstenošanu un sistemātisku sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm attiecībā uz ekonomikas politikas pamatprincipiem un stiprināt ekonomikas institūcijas; uzlabot spēju stiprināt makroekonomikas stabilitāti un sociālo kohēziju; atbalstīt ilgtspējīgu attīstību un virzību uz funkcionējošu tirgus ekonomiku, kas spēj izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Savienībā; un virzīties uz kopējo reģionālo tirgu.

| f) | Labu kaimiņattiecību, reģionālās stabilitātes un savstarpējās sadarbības visu aspektu stiprināšana. |
| --- | --- |

f)

Labu kaimiņattiecību, reģionālās stabilitātes un savstarpējās sadarbības visu aspektu stiprināšana.

| g) | Stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes vajadzības, tostarp, izmantojot: agrīno brīdināšanu un uz iespējamu konfliktu vērstu risku analīzi; veicināt cilvēku savstarpējās attiecības, samierināšanu, miera veidošanas un uzticības veidošanas pasākumus, iniciatīvas, kas veicina izlīgumu, pārejas tiesiskumu, patiesības meklēšanu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas (piemēram, RECOM); un atbalstīt spēju veidošanu, lai atbalstītu drošības un attīstības (CBSD) darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 9. pantu. |
| --- | --- |

g)

Stiprināt Savienības un tās partneru spēju novērst konfliktus, veicināt mieru un risināt pirmskrīzes un pēckrīzes vajadzības, tostarp, izmantojot: agrīno brīdināšanu un uz iespējamu konfliktu vērstu risku analīzi; veicināt cilvēku savstarpējās attiecības, samierināšanu, miera veidošanas un uzticības veidošanas pasākumus, iniciatīvas, kas veicina izlīgumu, pārejas tiesiskumu, patiesības meklēšanu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas (piemēram, RECOM); un atbalstīt spēju veidošanu, lai atbalstītu drošības un attīstības (CBSD) darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2021/947 9. pantu.

| h) | Stiprināt spējas, neatkarību un plurālismu I pielikumā uzskaitīto saņēmēju pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālo partneru organizācijām, tostarp profesionālām apvienībām, un veicināt tīklu veidošanos visos līmeņos starp Savienībā izvietotām organizācijām un starp I pielikumā minētajiem saņēmējiem, ļaujot tiem iesaistīties efektīvā dialogā ar publiskiem un privātiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

h)

Stiprināt spējas, neatkarību un plurālismu I pielikumā uzskaitīto saņēmēju pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālo partneru organizācijām, tostarp profesionālām apvienībām, un veicināt tīklu veidošanos visos līmeņos starp Savienībā izvietotām organizācijām un starp I pielikumā minētajiem saņēmējiem, ļaujot tiem iesaistīties efektīvā dialogā ar publiskiem un privātiem dalībniekiem.

| i) | Veicināt saņēmēju noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi, tostarp ar publiskā iepirkuma un valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

i)

Veicināt saņēmēju noteikumu, standartu, politikas un prakses saskaņošanu ar Savienības noteikumiem, standartiem, politiku un praksi, tostarp ar publiskā iepirkuma un valsts atbalsta noteikumiem.

| j) | Veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir izveidot labvēlīgāku vidi sieviešu un meiteņu tiesību īstenošanai un panākt reālus un jūtamus uzlabojumus dzimumu līdztiesības jomā tādās stratēģiskās politikas jomās kā, piemēram, visu veidu ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušana; seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības; ekonomiskās un sociālās tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm; vienlīdzīga līdzdalība un vadība; sievietes, miers un drošība; un zaļās un digitālās pārveides dzimumu dimensija, tostarp, atbalstot dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā. |
| --- | --- |

j)

Veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir izveidot labvēlīgāku vidi sieviešu un meiteņu tiesību īstenošanai un panākt reālus un jūtamus uzlabojumus dzimumu līdztiesības jomā tādās stratēģiskās politikas jomās kā, piemēram, visu veidu ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušana; seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības; ekonomiskās un sociālās tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm; vienlīdzīga līdzdalība un vadība; sievietes, miers un drošība; un zaļās un digitālās pārveides dzimumu dimensija, tostarp, atbalstot dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā.

| k) | Stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī piedāvāt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm un sportam. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pamatizglītībai un vidējai izglītībai; uzlabot pamatprasmju nodrošināšanu; paaugstināt iegūtā izglītības līmeņa rādītājus; novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju; samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu; uzlabot skolotāju apmācību; radīt pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem un panākt, ka viņi var pilnībā izmantot savu potenciālu; attīstīt profesionālās izglītības un apmācības sistēmas un veicināt mācīšanās darbavietā sistēmas, lai atvieglotu pāreju uz darba tirgu, tostarp personām ar invaliditāti; uzlabot augstākās izglītības un pētniecības kvalitāti un nozīmību; un veicināt ar absolventiem saistītas darbības; uzlabot piekļuvi mūžizglītībai un atbalstīt ieguldījumu izglītības un pieejamas apmācības infrastruktūrā, jo īpaši, lai samazinātu teritoriālās atšķirības un veicinātu tādu iekļaujošu izglītību, kurā nepastāv nošķiršana, tostarp, izmantojot pieejamas digitālās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

k)

Stiprināt izglītības, apmācības un mūžizglītības kvalitāti visos līmeņos un piekļuvi tām, kā arī piedāvāt atbalstu kultūras un radošajām nozarēm un sportam. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pamatizglītībai un vidējai izglītībai; uzlabot pamatprasmju nodrošināšanu; paaugstināt iegūtā izglītības līmeņa rādītājus; novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju; samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu; uzlabot skolotāju apmācību; radīt pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem un panākt, ka viņi var pilnībā izmantot savu potenciālu; attīstīt profesionālās izglītības un apmācības sistēmas un veicināt mācīšanās darbavietā sistēmas, lai atvieglotu pāreju uz darba tirgu, tostarp personām ar invaliditāti; uzlabot augstākās izglītības un pētniecības kvalitāti un nozīmību; un veicināt ar absolventiem saistītas darbības; uzlabot piekļuvi mūžizglītībai un atbalstīt ieguldījumu izglītības un pieejamas apmācības infrastruktūrā, jo īpaši, lai samazinātu teritoriālās atšķirības un veicinātu tādu iekļaujošu izglītību, kurā nepastāv nošķiršana, tostarp, izmantojot pieejamas digitālās tehnoloģijas.

| l) | Veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: risināt augsta bezdarba līmeņa un neaktivitātes problēmas, atbalstot ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem (it sevišķi tiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu), sievietēm, ilgstošiem bezdarbniekiem un visām nepietiekami pārstāvētajām grupām. Ar šiem pasākumiem veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu un atbalsta darba tiesību un standartu efektīvu īstenošanu visā teritorijā atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlārā definētajiem galvenajiem principiem un tiesībām. Citas svarīgas intervences darbību jomas ir atbalsts dzimumu līdztiesībai un jaunatnei, un nodarbināmības un produktivitātes veicināšana, darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās pārmaiņām, ilgtspējīga sociālā dialoga izveide un darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu un darba inspekciju, modernizācija un stiprināšana. |
| --- | --- |

l)

Veicināt kvalitatīvu nodarbinātību un piekļuvi darba tirgum. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir: risināt augsta bezdarba līmeņa un neaktivitātes problēmas, atbalstot ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem (it sevišķi tiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu), sievietēm, ilgstošiem bezdarbniekiem un visām nepietiekami pārstāvētajām grupām. Ar šiem pasākumiem veicina kvalitatīvu darbvietu radīšanu un atbalsta darba tiesību un standartu efektīvu īstenošanu visā teritorijā atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlārā definētajiem galvenajiem principiem un tiesībām. Citas svarīgas intervences darbību jomas ir atbalsts dzimumu līdztiesībai un jaunatnei, un nodarbināmības un produktivitātes veicināšana, darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās pārmaiņām, ilgtspējīga sociālā dialoga izveide un darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu un darba inspekciju, modernizācija un stiprināšana.

| m) | Veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību. Ar intervences darbībām šajā jomā cenšas modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, veicinot pāreju no aprūpes iestādēs uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, sekmējot sociālo iekļaušanu, veicinot vienlīdzīgas iespējas un novēršot nevienlīdzību un nabadzību. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir arī: iekļaut atstumtas kopienas, piemēram, romus; cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskrimināciju saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskrimināciju īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; un uzlabot piekļuvi tādiem cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem kā agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, mājokļi, veselības aprūpe, būtiski sabiedriski pakalpojumi un ilgtermiņa aprūpe, tostarp, modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

m)

Veicināt sociālo aizsardzību un iekļaušanu un apkarot nabadzību. Ar intervences darbībām šajā jomā cenšas modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, veicinot pāreju no aprūpes iestādēs uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, sekmējot sociālo iekļaušanu, veicinot vienlīdzīgas iespējas un novēršot nevienlīdzību un nabadzību. Intervences darbību mērķis šajā jomā ir arī: iekļaut atstumtas kopienas, piemēram, romus; cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskrimināciju saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskrimināciju īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; un uzlabot piekļuvi tādiem cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem kā agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, mājokļi, veselības aprūpe, būtiski sabiedriski pakalpojumi un ilgtermiņa aprūpe, tostarp, modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas.

| n) | Veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu transportu, novērst trūkumus svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, un uzlabot energoapgādes drošību un enerģijas dažādošanu, investējot projektos, kuriem ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Ieguldījumu prioritāte būtu jānosaka atbilstoši tam, cik lielā mērā tie sekmē TEN-T savienojumus ar Savienību, pārrobežu savienojumus un darbvietu radīšanu un veicina ilgtspējīgu mobilitāti, emisijas samazinājumu, pozitīvu ietekmi uz vidi un drošu mobilitāti sinerģijā ar reformām, ko veicina Transporta kopienas līgums. Intervences darbību mērķis enerģētikas jomā ir palielināt energoefektivitāti un ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, kā arī dažādot piegādātājvalstis un maršrutus. |
| --- | --- |

n)

Veicināt viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu transportu, novērst trūkumus svarīgākajās tīkla infrastruktūrās, un uzlabot energoapgādes drošību un enerģijas dažādošanu, investējot projektos, kuriem ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Ieguldījumu prioritāte būtu jānosaka atbilstoši tam, cik lielā mērā tie sekmē TEN-T savienojumus ar Savienību, pārrobežu savienojumus un darbvietu radīšanu un veicina ilgtspējīgu mobilitāti, emisijas samazinājumu, pozitīvu ietekmi uz vidi un drošu mobilitāti sinerģijā ar reformām, ko veicina Transporta kopienas līgums. Intervences darbību mērķis enerģētikas jomā ir palielināt energoefektivitāti un ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, kā arī dažādot piegādātājvalstis un maršrutus.

| o) | Uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, arī pārdomātu specializāciju, kas ir svarīgākie izaugsmes, darbvietu radīšanas un kohēzijas virzītāji. Prioritāti piešķir ilgtspējīgiem projektiem, kas uzlabo uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

o)

Uzlabot privātā sektora vidi un uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, arī pārdomātu specializāciju, kas ir svarīgākie izaugsmes, darbvietu radīšanas un kohēzijas virzītāji. Prioritāti piešķir ilgtspējīgiem projektiem, kas uzlabo uzņēmējdarbības vidi.

| p) | Uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju, veicot ieguldījumus digitālajā savienojamībā, digitālajā uzticamībā un drošībā, digitālajās prasmēs un uzņēmējdarbībā, spēju veidošanā pētniecības un inovācijas sistēmās, mobilitātē, pētniecības infrastruktūrā un labvēlīgā vidē, un veicinot tīklu veidošanu un sadarbību. |
| --- | --- |

p)

Uzlabot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un pakalpojumiem un stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju, veicot ieguldījumus digitālajā savienojamībā, digitālajā uzticamībā un drošībā, digitālajās prasmēs un uzņēmējdarbībā, spēju veidošanā pētniecības un inovācijas sistēmās, mobilitātē, pētniecības infrastruktūrā un labvēlīgā vidē, un veicinot tīklu veidošanu un sadarbību.

| q) | Ieguldīt pārtikas apgādes un ūdens nodrošinājumā un drošībā un uzturēt dažādotas un dzīvotspējīgas zemkopības sistēmas dinamiskās lauku kopienās un lauku rajonos. |
| --- | --- |

q)

Ieguldīt pārtikas apgādes un ūdens nodrošinājumā un drošībā un uzturēt dažādotas un dzīvotspējīgas zemkopības sistēmas dinamiskās lauku kopienās un lauku rajonos.

| r) | Aizsargāt vidi un uzlabot vides kvalitāti, novērst vides degradāciju un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, veikt ieguldījumus gaisa kvalitātes, ūdens resursu un atkritumu apsaimniekošanā un ilgtspējīgā ķīmisko vielu apsaimniekošanā, veicināt resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un sekmēt pāreju uz zaļo un aprites ekonomiku, sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, pastiprināt klimatnoturību un veicināt klimata jomas pasākumu pārvaldību un informāciju un energoefektivitāti. IPA III veicina politikas virzienus, kuru mērķis ir atbalstīt pāreju uz resursu ziņā efektīvu, drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku un stiprināt noturību pret katastrofām, kā arī katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu. |
| --- | --- |

r)

Aizsargāt vidi un uzlabot vides kvalitāti, novērst vides degradāciju un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, veicināt zemes un jūras ekosistēmu un atjaunojamo dabas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, veikt ieguldījumus gaisa kvalitātes, ūdens resursu un atkritumu apsaimniekošanā un ilgtspējīgā ķīmisko vielu apsaimniekošanā, veicināt resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un sekmēt pāreju uz zaļo un aprites ekonomiku, sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, pastiprināt klimatnoturību un veicināt klimata jomas pasākumu pārvaldību un informāciju un energoefektivitāti. IPA III veicina politikas virzienus, kuru mērķis ir atbalstīt pāreju uz resursu ziņā efektīvu, drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku un stiprināt noturību pret katastrofām, kā arī katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu.

| s) | Sadarboties ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem veselības, lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomās, nodrošinot pilnīgu atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī atbalstīt pasākumus, kuri vērsti uz sekām, ar kurām saskaras vietējie iedzīvotāji, kas pakļauti radiācijas avārijai, un kuru mērķis ir uzlabot viņu dzīves apstākļus un veicināt zināšanu pārvaldību, mācības un izglītību ar kodolmateriāliem saistītās jomās. Attiecīgos gadījumos šīs darbības atbilst Eiropas Kodoldrošuma instrumenta darbībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947. |
| --- | --- |

s)

Sadarboties ar I pielikumā uzskaitītajiem saņēmējiem kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem veselības, lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomās, nodrošinot pilnīgu atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī atbalstīt pasākumus, kuri vērsti uz sekām, ar kurām saskaras vietējie iedzīvotāji, kas pakļauti radiācijas avārijai, un kuru mērķis ir uzlabot viņu dzīves apstākļus un veicināt zināšanu pārvaldību, mācības un izglītību ar kodolmateriāliem saistītās jomās. Attiecīgos gadījumos šīs darbības atbilst Eiropas Kodoldrošuma instrumenta darbībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) 2021/947.

| t) | Palielināt lauksaimniecības pārtikas nozares un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru, kā arī progresīvi pielāgoties Savienības noteikumiem un standartiem, vienlaikus cenšoties panākt ekonomiskos, sociālos un vides mērķus līdzsvarotā lauku rajonu un piekrastes zonu teritoriālajā attīstībā. |
| --- | --- |

t)

Palielināt lauksaimniecības pārtikas nozares un zivsaimniecības nozares spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru, kā arī progresīvi pielāgoties Savienības noteikumiem un standartiem, vienlaikus cenšoties panākt ekonomiskos, sociālos un vides mērķus līdzsvarotā lauku rajonu un piekrastes zonu teritoriālajā attīstībā.

---

III PIELIKUMS

TEMATISKĀS PRIORITĀTES PALĪDZĪBAI PĀRROBEŽU SADARBĪBAS JOMĀ STARP I PIELIKUMĀ UZSKAITĪTAJIEM SAŅĒMĒJIEM

Lai veicinātu labas kaimiņattiecības, sekmētu Savienības integrāciju un veicinātu sociālekonomisko attīstību, ar palīdzību pārrobežu sadarbībai vajadzības gadījumā var tikt risinātas šādas tematiskās prioritātes:

| a) | veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju, inter alia: integrējot pārrobežu darba tirgus, tostarp pārrobežu mobilitāti; ar kopīgām vietējās nodarbinātības iniciatīvām; sniedzot informācijas un konsultatīvus pakalpojumus un kopīgu apmācību; veicinot dzimumu līdztiesību; vienlīdzīgas iespējas; integrējot imigrantu kopienas un neaizsargātas grupas; ieguldot valsts nodarbinātības dienestos; atbalstot ieguldījumu sabiedrības veselības un sociālo pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

a)

veicināt pārrobežu nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālo un kultūras integrāciju, inter alia: integrējot pārrobežu darba tirgus, tostarp pārrobežu mobilitāti; ar kopīgām vietējās nodarbinātības iniciatīvām; sniedzot informācijas un konsultatīvus pakalpojumus un kopīgu apmācību; veicinot dzimumu līdztiesību; vienlīdzīgas iespējas; integrējot imigrantu kopienas un neaizsargātas grupas; ieguldot valsts nodarbinātības dienestos; atbalstot ieguldījumu sabiedrības veselības un sociālo pakalpojumu jomā;

| b) | aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu mazināšanu un riska novēršanu un pārvaldību, inter alia: izmantojot kopīgu rīcību vides aizsardzības jomā; veicinot dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, koordinētu jūras telpisko plānošanu, resursu efektīvu izmantošanu un aprites ekonomiku, atjaunojamus energoresursus un pāreju uz drošu un mazoglekļa, videi draudzīgu ekonomiku; uzlabojot gaisa un ūdens kvalitāti, tostarp, uzlabojot saskaņotību ar Eiropas vides standartiem, un atkritumu un ūdens resursu apsaimniekošanu; veicinot ieguldījumus, lai pārvarētu konkrētus apdraudējumus; nodrošinātu noturību pret katastrofām un katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu uz tām; un pārrobežu upju starptautiskās koordinācijas veicināšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt vidi un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu mazināšanu un riska novēršanu un pārvaldību, inter alia: izmantojot kopīgu rīcību vides aizsardzības jomā; veicinot dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, koordinētu jūras telpisko plānošanu, resursu efektīvu izmantošanu un aprites ekonomiku, atjaunojamus energoresursus un pāreju uz drošu un mazoglekļa, videi draudzīgu ekonomiku; uzlabojot gaisa un ūdens kvalitāti, tostarp, uzlabojot saskaņotību ar Eiropas vides standartiem, un atkritumu un ūdens resursu apsaimniekošanu; veicinot ieguldījumus, lai pārvarētu konkrētus apdraudējumus; nodrošinātu noturību pret katastrofām un katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu uz tām; un pārrobežu upju starptautiskās koordinācijas veicināšana un uzlabošana;

| c) | veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskas infrastruktūras, inter alia samazinot izolētību un, lai to panāktu, uzlabojot piekļuvi transportam, digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem un ieguldot pārrobežu ūdens, atkritumu un enerģijas sistēmās un iekārtās; |
| --- | --- |

c)

veicināt ilgtspējīgu transportu un uzlabot publiskas infrastruktūras, inter alia samazinot izolētību un, lai to panāktu, uzlabojot piekļuvi transportam, digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem un ieguldot pārrobežu ūdens, atkritumu un enerģijas sistēmās un iekārtās;

| d) | veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību, inter alia, ieviešot digitālo savienojamību un attīstot e-pārvaldes pakalpojumus, digitālo uzticamību un drošību, kā arī digitālās prasmes un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

d)

veicināt digitālo ekonomiku un sabiedrību, inter alia, ieviešot digitālo savienojamību un attīstot e-pārvaldes pakalpojumus, digitālo uzticamību un drošību, kā arī digitālās prasmes un uzņēmējdarbību;

| e) | veicināt tūrismu, jo īpaši ilgtspējīgu tūrismu, un saglabāt un popularizēt kultūras un dabas mantojumu; |
| --- | --- |

e)

veicināt tūrismu, jo īpaši ilgtspējīgu tūrismu, un saglabāt un popularizēt kultūras un dabas mantojumu;

| f) | ieguldīt jaunatnē, sportā, izglītībā un prasmēs, inter alia attīstot un īstenojot kopīgas izglītības, profesionālās apmācības, apmācības shēmas un infrastruktūru, kas atbalsta jauniešu aktivitātes; |
| --- | --- |

f)

ieguldīt jaunatnē, sportā, izglītībā un prasmēs, inter alia attīstot un īstenojot kopīgas izglītības, profesionālās apmācības, apmācības shēmas un infrastruktūru, kas atbalsta jauniešu aktivitātes;

| g) | veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību un pastiprināt vietējo un reģionālo iestāžu plānošanu un administratīvās spējas; |
| --- | --- |

g)

veicināt vietējo un reģionālo pārvaldību un pastiprināt vietējo un reģionālo iestāžu plānošanu un administratīvās spējas;

| h) | veicināt pārrobežu iniciatīvas, lai sekmētu samierināšanu un pārejas tiesiskumu (piemēram, RECOM); |
| --- | --- |

h)

veicināt pārrobežu iniciatīvas, lai sekmētu samierināšanu un pārejas tiesiskumu (piemēram, RECOM);

| i) | pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un MVU attīstību, tirdzniecību un investīcijas, inter alia veicinot un atbalstot uzņēmējdarbību, jo īpaši MVU uzņēmējdarbību, un attīstot vietējos pārrobežu tirgus un internacionalizāciju, arī veicinot kopējo reģionālo tirgu; |
| --- | --- |

i)

pastiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības vidi un MVU attīstību, tirdzniecību un investīcijas, inter alia veicinot un atbalstot uzņēmējdarbību, jo īpaši MVU uzņēmējdarbību, un attīstot vietējos pārrobežu tirgus un internacionalizāciju, arī veicinot kopējo reģionālo tirgu;

| j) | stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas, inter alia, veicinot mobilitāti un kopīgojot cilvēkresursu un pētniecības un tehnoloģiju attīstības infrastruktūras. |
| --- | --- |

j)

stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību, inovāciju un digitālās tehnoloģijas, inter alia, veicinot mobilitāti un kopīgojot cilvēkresursu un pētniecības un tehnoloģiju attīstības infrastruktūras.

---

IV PIELIKUMS

GALVENO SNIEGUMA RĀDĪTĀJU SARAKSTS

Lai palīdzētu novērtēt I pielikumā uzskaitīto saņēmēju progresu un attiecīgā gadījumā gatavību un Savienības ieguldījumu konkrēto IPA III mērķu sasniegšanā, izmanto šādu galveno snieguma rādītāju sarakstu.

| 1. | Saliktais rādītājs (1) attiecībā uz politisko kritēriju (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

1.

Saliktais rādītājs (1) attiecībā uz politisko kritēriju (avots: Eiropas Komisija).

| 2. | Attieksme pret ES: To iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir pozitīva vispārējā attieksme pret ES (avots: Eiropas Komisija / ES delegācijas). |
| --- | --- |

2.

Attieksme pret ES: To iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir pozitīva vispārējā attieksme pret ES (avots: Eiropas Komisija / ES delegācijas).

| 3. | Saliktais rādītājs attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu ar Savienības acquis (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

3.

Saliktais rādītājs attiecībā uz tiesību aktu saskaņošanu ar Savienības acquis (avots: Eiropas Komisija).

| 4. | Saliktais rādītājs attiecībā uz ekonomisko kritēriju (avots: Eiropas Komisija). |
| --- | --- |

4.

Saliktais rādītājs attiecībā uz ekonomisko kritēriju (avots: Eiropas Komisija).

| 5. | Izdevumi sociālajai aizsardzībai kā % no IKP (avots: Eurostat) un nodarbinātības līmenis personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem un saņēmēja Džini koeficienta izmaiņas laika gaitā (avots: Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Izdevumi sociālajai aizsardzībai kā % no IKP (avots: Eurostat) un nodarbinātības līmenis personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem un saņēmēja Džini koeficienta izmaiņas laika gaitā (avots: Eurostat).

| 6. | Digitālās prasmes (avots: Eurostat). |
| --- | --- |

6.

Digitālās prasmes (avots: Eurostat).

| 7. | “Uzņēmējdarbības atvieglojums” (avots: Pasaules Banka). |
| --- | --- |

7.

“Uzņēmējdarbības atvieglojums” (avots: Pasaules Banka).

| 8. | Energointensitāte, ko novērtē primārās enerģijas un IKP izteiksmē (avots: Eurostat). Atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars (%) bruto galīgajā enerģijas patēriņā, procentos (avots: Eurostat). |
| --- | --- |

8.

Energointensitāte, ko novērtē primārās enerģijas un IKP izteiksmē (avots: Eurostat). Atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars (%) bruto galīgajā enerģijas patēriņā, procentos (avots: Eurostat).

| 9. | Ar IPA III atbalstu novērstās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas (tonnas CO2 ekv.) (avots: Eiropas Komisija). PM10. daļiņu koncentrācijas salīdzinājumā ar ES dienā pieļaujamo robežvērtību (50 μg/m3) (avots: Eiropas Vides aģentūra). |
| --- | --- |

9.

Ar IPA III atbalstu novērstās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas (tonnas CO2 ekv.) (avots: Eiropas Komisija). PM10. daļiņu koncentrācijas salīdzinājumā ar ES dienā pieļaujamo robežvērtību (50 μg/m3) (avots: Eiropas Vides aģentūra).

| 10. | Jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmu teritorijas, uz kurām attiecas a) aizsardzība, b) ilgtspējīga pārvaldība ar IPA III atbalstu. |
| --- | --- |

10.

Jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmu teritorijas, uz kurām attiecas a) aizsardzība, b) ilgtspējīga pārvaldība ar IPA III atbalstu.

| 11. | Labas kaimiņattiecības, piemēram, izveidotu, oficiālu un īstenotu pārrobežu partnerību skaits, reģionālās tirdzniecības īpatsvars attiecībā pret IKP (Datu avots: valsts statistika, Reģionālās sadarbības padome), to personu skaits, kas vienā dienā šķērso robežu, un to kravu pārvadājumu transportlīdzekļu skaits, kas ik dienas šķērso robežu (2) (Avots: Transporta novērošanas centrs). |
| --- | --- |

11.

Labas kaimiņattiecības, piemēram, izveidotu, oficiālu un īstenotu pārrobežu partnerību skaits, reģionālās tirdzniecības īpatsvars attiecībā pret IKP (Datu avots: valsts statistika, Reģionālās sadarbības padome), to personu skaits, kas vienā dienā šķērso robežu, un to kravu pārvadājumu transportlīdzekļu skaits, kas ik dienas šķērso robežu (2) (Avots: Transporta novērošanas centrs).

Rādītāji attiecīgā gadījumā un, ja iespējams un ja ir pieejami dati, būs sadalīti pēc dzimuma un vecuma.

---

(1)  Rādītājs ietver piecus elementus:

| — | Tiesu iestāžu darbība |
| --- | --- |

—

Tiesu iestāžu darbība

| — | Korupcijas apkarošana |
| --- | --- |

—

Korupcijas apkarošana

| — | Cīņa pret organizēto noziedzību |
| --- | --- |

—

Cīņa pret organizēto noziedzību

| — | Vārda brīvība (kas ir pamattiesību elements) |
| --- | --- |

—

Vārda brīvība (kas ir pamattiesību elements)

| — | Valsts pārvaldes reforma. |
| --- | --- |

—

Valsts pārvaldes reforma.

(2)  Dati par pēdējo no minētā būs pieejami vienīgi, sākot ar 2023. gadu.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/27

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1530

(2021. gada 12. jūlijs),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (1) un jo īpaši tās 4. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā ir noteiktas ģeogrāfisko programmu sadarbības jomas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā ir noteiktas ģeogrāfisko programmu sadarbības jomas.

| (2) | Ģeogrāfiskās programmas būtu vēl jāpilnveido, izmantojot papildu noteikumus, ar ko papildina Regulu (ES) 2021/947. |
| --- | --- |

(2)

Ģeogrāfiskās programmas būtu vēl jāpilnveido, izmantojot papildu noteikumus, ar ko papildina Regulu (ES) 2021/947.

| (3) | Pamatojoties uz sadarbības jomām, kuras minētas Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā, attiecībā uz dienvidu kaimiņreģionu, austrumu kaimiņreģionu, Rietumāfriku, Austrumāfriku un Centrālāfriku, Dienvidāfriku un Indijas okeāna reģionu, Tuvajiem Austrumiem, Vidusāziju, Dienvidāziju, Ziemeļaustrumāziju un Dienvidaustrumāziju, Klusā okeāna valstīm, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Karību jūras reģionu būtu jānosaka konkrēti mērķi un prioritārās jomas. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz sadarbības jomām, kuras minētas Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā, attiecībā uz dienvidu kaimiņreģionu, austrumu kaimiņreģionu, Rietumāfriku, Austrumāfriku un Centrālāfriku, Dienvidāfriku un Indijas okeāna reģionu, Tuvajiem Austrumiem, Vidusāziju, Dienvidāziju, Ziemeļaustrumāziju un Dienvidaustrumāziju, Klusā okeāna valstīm, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Karību jūras reģionu būtu jānosaka konkrēti mērķi un prioritārās jomas.

| (4) | Rietumāfrikas, Austrumāfrikas un Centrālāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna apakšreģioniem būtu jānosaka indikatīvie finanšu piešķīrumi, pamatojoties uz ģeogrāfisko programmu plānošanas principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/947 13. pantā. Regulā (ES) 2021/947 uzskaitītajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem būtu jānosaka tematiskie mērķi, |
| --- | --- |

(4)

Rietumāfrikas, Austrumāfrikas un Centrālāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna apakšreģioniem būtu jānosaka indikatīvie finanšu piešķīrumi, pamatojoties uz ģeogrāfisko programmu plānošanas principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/947 13. pantā. Regulā (ES) 2021/947 uzskaitītajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem būtu jānosaka tematiskie mērķi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Konkrētie mērķi un prioritārās sadarbības jomas, kuru pamatā ir Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā uzskaitītās sadarbības jomas attiecībā uz dienvidu kaimiņreģionu, austrumu kaimiņreģionu, Rietumāfriku, Austrumāfriku un Centrālāfriku, Dienvidāfriku un Indijas okeāna reģionu, Tuvajiem Austrumiem, Vidusāziju, Dienvidāziju, Ziemeļaustrumāziju un Dienvidaustrumāziju, Klusā okeāna reģionu, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Karību jūras reģionu, ir izklāstīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Indikatīvie finanšu piešķīrumi Rietumāfrikas, Austrumāfrikas un Centrālāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna apakšreģioniem ir šādi:

| a) | Rietumāfrika – 11 672 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Rietumāfrika – 11 672 000 000 EUR;

| b) | Austrumāfrika un Centrālāfrika – 11 381 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Austrumāfrika un Centrālāfrika – 11 381 000 000 EUR;

| c) | Dienvidāfrika un Indijas okeāna reģions – 6 128 000 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Dienvidāfrika un Indijas okeāna reģions – 6 128 000 000 EUR.

3. pants

Ģeogrāfisko programmu tematiskie mērķi ir šādi:

| a) | vismaz 15 % cilvēktiesībām, demokrātijai un labai pārvaldībai; |
| --- | --- |

a)

vismaz 15 % cilvēktiesībām, demokrātijai un labai pārvaldībai;

| b) | vismaz 45 % iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei cilvēces attīstības labā. |
| --- | --- |

b)

vismaz 45 % iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei cilvēces attīstības labā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 12. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Pamatojoties uz sadarbības jomām, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/947 II pielikumā, konkrētie mērķi un prioritārās jomas sadarbībai ar katru apakšreģionu ir šādi:

I.   DIENVIDU KAIMIŅREĢIONS

1)   Cilvēces attīstības, labas pārvaldības, tiesiskuma un dzimumu līdztiesības atbalstīšana

| a) | Veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības; veicināt sieviešu līdztiesību un iespējas, demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, tiesu reformu un korupcijas apkarošanu; |
| --- | --- |

a)

Veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības; veicināt sieviešu līdztiesību un iespējas, demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, tiesu reformu un korupcijas apkarošanu;

| b) | stiprināt publiskās iestādes un pārvaldības sistēmas; uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību; atbalstīt sociālo kohēziju; veicināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti, kā arī pilsonisko un nevalstisko dalībnieku un neatkarīgo mediju iespējas; atbalstīt dezinformācijas apkarošanu; |
| --- | --- |

b)

stiprināt publiskās iestādes un pārvaldības sistēmas; uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību; atbalstīt sociālo kohēziju; veicināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti, kā arī pilsonisko un nevalstisko dalībnieku un neatkarīgo mediju iespējas; atbalstīt dezinformācijas apkarošanu;

| c) | uzlabot izglītības pieejamību un kvalitāti; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; pavērt iespējas jauniešiem; stiprināt veselības aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

c)

uzlabot izglītības pieejamību un kvalitāti; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; pavērt iespējas jauniešiem; stiprināt veselības aprūpes sistēmas;

| d) | atbalstīt publisko finanšu pārredzamu un efektīvu pārvaldību, iekšzemes ieņēmumu mobilizāciju un ekonomikas pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt publisko finanšu pārredzamu un efektīvu pārvaldību, iekšzemes ieņēmumu mobilizāciju un ekonomikas pārvaldību.

2)   Noturības stiprināšana, labklājības nodrošināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Atbalstīt uzņēmējdarbību un privātā sektora attīstību; uzlabot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības digitalizāciju; veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt uzņēmējdarbību un privātā sektora attīstību; uzlabot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības digitalizāciju; veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību;

| b) | atbalstīt tirdzniecību un investīcijas, ilgtspējīgas vērtības ķēdes, savienojamību, ekonomikas integrāciju un dažādošanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt tirdzniecību un investīcijas, ilgtspējīgas vērtības ķēdes, savienojamību, ekonomikas integrāciju un dažādošanu;

| c) | atbalstīt modernu un taisnīgu veselības un sociālās aizsardzības sistēmu attīstību un veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; atbalstīt iedzīvotāju noturību, attīstot pieejamus sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt modernu un taisnīgu veselības un sociālās aizsardzības sistēmu attīstību un veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; atbalstīt iedzīvotāju noturību, attīstot pieejamus sabiedriskos pakalpojumus;

| d) | atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību, kā arī modernu datu pārvaldības un aizsardzības sistēmu izstrādi; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību, kā arī modernu datu pārvaldības un aizsardzības sistēmu izstrādi; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi.

3)   Zaļās pārkārtošanās atbalstīšana, klimatnoturības, enerģētikas pārkārtošanas un energoapgādes drošības stiprināšana, kā arī vides aizsardzība

| a) | Uzlabot pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanas spēju; palīdzēt veicināt klimatdrošas investīcijas un ilgtspējīgu finanšu politiku, lai virzītos uz zaļo izaugsmi; |
| --- | --- |

a)

Uzlabot pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanas spēju; palīdzēt veicināt klimatdrošas investīcijas un ilgtspējīgu finanšu politiku, lai virzītos uz zaļo izaugsmi;

| b) | atbalstīt pārkārtošanos uz mazemisiju, resursefektīviem un aprites ekonomikas modeļiem un veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku; sekmēt enerģētikas pārkārtošanu un veicināt energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt pārkārtošanos uz mazemisiju, resursefektīviem un aprites ekonomikas modeļiem un veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku; sekmēt enerģētikas pārkārtošanu un veicināt energoapgādes drošību;

| c) | veicināt resursefektivitāti, cīņu pret piesārņojumu, biodaudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu un pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību. |
| --- | --- |

c)

veicināt resursefektivitāti, cīņu pret piesārņojumu, biodaudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu un pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību.

4)   Sadarbība miera un drošības jomā

| a) | Atbalstīt un veicināt centienus miera, konfliktu novēršanas un izlīguma jomā; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt un veicināt centienus miera, konfliktu novēršanas un izlīguma jomā;

| b) | pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanas, terorisma finansēšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanas, organizētās noziedzības apkarošanas, tiesībaizsardzības un kiberdrošības garantēšanas, kibernoziegumu un hibrīddraudu novēršanas jomā; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanas, terorisma finansēšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanas, organizētās noziedzības apkarošanas, tiesībaizsardzības un kiberdrošības garantēšanas, kibernoziegumu un hibrīddraudu novēršanas jomā;

| c) | atbalstīt sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību;

| d) | uzlabot jūras drošību. |
| --- | --- |

d)

uzlabot jūras drošību.

5)   Sadarbības uzlabošana visos migrācijas, mobilitātes un piespiedu pārvietošanas aspektos

| a) | Uzlabot sadarbību visos migrācijas un piespiedu pārvietošanas aspektos; stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā galvenajos migrācijas ceļos; |
| --- | --- |

a)

Uzlabot sadarbību visos migrācijas un piespiedu pārvietošanas aspektos; stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā galvenajos migrācijas ceļos;

| b) | stiprināt visus migrācijas un patvēruma lietu pārvaldības aspektus; uzlabot robežu pārvaldību; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

b)

stiprināt visus migrācijas un patvēruma lietu pārvaldības aspektus; uzlabot robežu pārvaldību; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus;

| c) | atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei;

| d) | veicināt starptautiskās aizsardzības un atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju. |
| --- | --- |

d)

veicināt starptautiskās aizsardzības un atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju.

6)   Reģionālās, apakšreģionālās un starpreģionālās sadarbības uzlabošana

| a) | Atbalstīt Savienību Vidusjūrai; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt Savienību Vidusjūrai;

| b) | palielināt sadarbību ar starptautiskiem, reģionāliem un apakšreģionāliem dalībniekiem un organizācijām; |
| --- | --- |

b)

palielināt sadarbību ar starptautiskiem, reģionāliem un apakšreģionāliem dalībniekiem un organizācijām;

| c) | palielināt sadarbību starp Ziemeļāfriku un Subsahāras Āfriku izvēlētajos apgabalos. |
| --- | --- |

c)

palielināt sadarbību starp Ziemeļāfriku un Subsahāras Āfriku izvēlētajos apgabalos.

II.   AUSTRUMU KAIMIŅREĢIONS

1)   Investēšana noturīgā, ilgtspējīgā un integrētā ekonomikā un ilgtspējīgā savienojamībā

| a) | Palielināt tirdzniecību starp partnervalstīm un ar ES; veicināt turpmāku integrāciju ES vērtības ķēdēs; veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; |
| --- | --- |

a)

Palielināt tirdzniecību starp partnervalstīm un ar ES; veicināt turpmāku integrāciju ES vērtības ķēdēs; veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību;

| b) | uzlabot uzņēmējdarbības vidi; stiprināt jaunuzņēmumu ekosistēmu un palielināt/dažādot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

b)

uzlabot uzņēmējdarbības vidi; stiprināt jaunuzņēmumu ekosistēmu un palielināt/dažādot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam;

| c) | stiprināt ilgtspējīga autotransporta un jūras transporta izmantošanu; veicināt viedu un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās; |
| --- | --- |

c)

stiprināt ilgtspējīga autotransporta un jūras transporta izmantošanu; veicināt viedu un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās;

| d) | veicināt kvalitatīvu izglītību visos līmeņos; stiprināt pētniecības un tehnoloģiju nodošanas spējas; pilnveidot prasmes nodarbināmības uzlabošanai. |
| --- | --- |

d)

veicināt kvalitatīvu izglītību visos līmeņos; stiprināt pētniecības un tehnoloģiju nodošanas spējas; pilnveidot prasmes nodarbināmības uzlabošanai.

2)   Investēšana demokrātijā, labā pārvaldībā, mierā un drošībā, tiesiskumā un taisnīgumā

| a) | Atbalstīt demokrātiju, mieru un labu pārvaldību, cilvēktiesības, vārda un biedrošanās brīvību, mediju brīvību un neatkarību; veicināt neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu; pastiprināt sadarbību hibrīddraudu un dezinformācijas novēršanā, kiberdrošības garantēšanā un kibernoziegumu apkarošanā; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt demokrātiju, mieru un labu pārvaldību, cilvēktiesības, vārda un biedrošanās brīvību, mediju brīvību un neatkarību; veicināt neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu; pastiprināt sadarbību hibrīddraudu un dezinformācijas novēršanā, kiberdrošības garantēšanā un kibernoziegumu apkarošanā;

| b) | atbalstīt valsts pārvaldes reformu un e-pārvaldību; veicināt tiešsaistes sabiedriskos pakalpojumus; apkarot korupciju; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt valsts pārvaldes reformu un e-pārvaldību; veicināt tiešsaistes sabiedriskos pakalpojumus; apkarot korupciju;

| c) | atbalstīt līdzsvarotu teritoriālo attīstību un decentralizācijas reformas procesus; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt līdzsvarotu teritoriālo attīstību un decentralizācijas reformas procesus;

| d) | atbalstīt miera veidošanu, strīdu un konfliktu novēršanu un risināšanu, izmantojot miermīlīgus centienus un metodes, kā arī izveidojot un/vai ieviešot agrīnās brīdināšanas sistēmas; uzlabot reģionālo drošību, jūras drošumu un drošību; stiprināt drošību, apkarojot organizēto noziedzību un veicinot integrētu robežu pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt miera veidošanu, strīdu un konfliktu novēršanu un risināšanu, izmantojot miermīlīgus centienus un metodes, kā arī izveidojot un/vai ieviešot agrīnās brīdināšanas sistēmas; uzlabot reģionālo drošību, jūras drošumu un drošību; stiprināt drošību, apkarojot organizēto noziedzību un veicinot integrētu robežu pārvaldību.

3)   Investēšana ilgtspējīgas enerģētikas, dekarbonizācijas, klimata pārmaiņu mazināšanas, pielāgošanās un vides noturības pasākumos

| a) | Investēt energosavienojamībā un spēcīgākos pārrobežu un starpreģionālā tīkla pieslēgumos, vienlaikus atbalstot energoefektivitāti, noturību un drošību un veicinot ilgtspējīgas enerģētikas plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

Investēt energosavienojamībā un spēcīgākos pārrobežu un starpreģionālā tīkla pieslēgumos, vienlaikus atbalstot energoefektivitāti, noturību un drošību un veicinot ilgtspējīgas enerģētikas plašāku izmantošanu;

| b) | uzlabot gaisa kvalitāti, veicināt cīņu pret piesārņojumu, zaļināt pilsētu teritorijas un uzlabot atkritumu apsaimniekošanu, vienlaikus stiprinot biodaudzveidību, atbalstot pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un modernizējot ūdensapgādi un sanitāriju; |
| --- | --- |

b)

uzlabot gaisa kvalitāti, veicināt cīņu pret piesārņojumu, zaļināt pilsētu teritorijas un uzlabot atkritumu apsaimniekošanu, vienlaikus stiprinot biodaudzveidību, atbalstot pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un modernizējot ūdensapgādi un sanitāriju;

| c) | veicināt mazemisiju, resursefektīvu un aprites ekonomiku; stiprināt klimata politiku; attīstīt un stiprināt zilo ekonomiku; palielināt zaļās investīcijas; |
| --- | --- |

c)

veicināt mazemisiju, resursefektīvu un aprites ekonomiku; stiprināt klimata politiku; attīstīt un stiprināt zilo ekonomiku; palielināt zaļās investīcijas;

| d) | investēt veselības noturībā un veselības sistēmu uzlabošanā, kā arī atbalstīt sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību, tostarp mazinot ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos un ar kodolenerģiju saistītos riskus. |
| --- | --- |

d)

investēt veselības noturībā un veselības sistēmu uzlabošanā, kā arī atbalstīt sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību, tostarp mazinot ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos un ar kodolenerģiju saistītos riskus.

4)   Investēšana noturīgā digitalizācijā

| a) | Atbalstīt digitālās infrastruktūras un e-pakalpojumu attīstību, uzlabojot digitālo pārvaldību, kā arī sadarbspējas sistēmas un platformas; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt digitālās infrastruktūras un e-pakalpojumu attīstību, uzlabojot digitālo pārvaldību, kā arī sadarbspējas sistēmas un platformas;

| b) | stiprināt digitālās prasmes; stimulēt digitālās inovācijas un augstas veiktspējas digitālos jaunuzņēmumus; |
| --- | --- |

b)

stiprināt digitālās prasmes; stimulēt digitālās inovācijas un augstas veiktspējas digitālos jaunuzņēmumus;

| c) | veicināt pārrobežu e-komerciju un digitālos koridorus starp partnervalstīm un ES; |
| --- | --- |

c)

veicināt pārrobežu e-komerciju un digitālos koridorus starp partnervalstīm un ES;

| d) | stiprināt kibernoturību. |
| --- | --- |

d)

stiprināt kibernoturību.

5)   Investēšana noturīgā, iekļaujošā, dzimumlīdztiesīgā un daudzveidīgā sabiedrībā

| a) | Stiprināt spējas un pavērt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp jauniešu organizācijām, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt spējas un pavērt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp jauniešu organizācijām, reģionālā un vietējā līmenī;

| b) | aizsargāt cilvēktiesības; veicināt dzimumu līdztiesību visās politikas jomās; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt cilvēktiesības; veicināt dzimumu līdztiesību visās politikas jomās;

| c) | palielināt iedzīvotāju – jo īpaši jauniešu – iesaisti demokrātijas un ekonomikas reformās; veicināt informētību vides un digitālo jautājumu jomā. |
| --- | --- |

c)

palielināt iedzīvotāju – jo īpaši jauniešu – iesaisti demokrātijas un ekonomikas reformās; veicināt informētību vides un digitālo jautājumu jomā.

III.   RIETUMĀFRIKA

1)   Stabilizācijas, drošības, pārejas uz demokrātiju, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšana

| a) | Veicināt stabilizāciju, mieru un drošību uz sauszemes un jūrā, pārejot uz demokrātiju, sekmējot labu pārvaldību, cīnoties pret nesodāmību un īstenojot drošības sektora reformu; pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanā, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanā un apkarošanā; veicināt dialogu, konfliktu novēršanu, izlīgumu un valsts veidošanu; |
| --- | --- |

a)

Veicināt stabilizāciju, mieru un drošību uz sauszemes un jūrā, pārejot uz demokrātiju, sekmējot labu pārvaldību, cīnoties pret nesodāmību un īstenojot drošības sektora reformu; pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanā, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanā un apkarošanā; veicināt dialogu, konfliktu novēršanu, izlīgumu un valsts veidošanu;

| b) | atbalstīt demokrātisku pārvaldību un tiesiskumu, pārredzamību un korupcijas apkarošanu; veicināt pārraudzību un pārskatatbildību, kā arī neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt demokrātisku pārvaldību un tiesiskumu, pārredzamību un korupcijas apkarošanu; veicināt pārraudzību un pārskatatbildību, kā arī neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu;

| c) | stiprināt valsts un pašvaldību iestādes un to faktisko klātbūtni visā teritorijā un pilsoniskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

c)

stiprināt valsts un pašvaldību iestādes un to faktisko klātbūtni visā teritorijā un pilsoniskajā sabiedrībā;

| d) | veicināt vienlīdzības un nediskriminācijas principa ievērošanu; veicināt cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

d)

veicināt vienlīdzības un nediskriminācijas principa ievērošanu; veicināt cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu.

2)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes atbalstīšana, pienācīgas kvalitātes darbvietu veicināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi, investīciju vidi un uzņēmējdarbības digitalizāciju, kā arī publisko finanšu pārredzamību un efektivitāti; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi, investīciju vidi un uzņēmējdarbības digitalizāciju, kā arī publisko finanšu pārredzamību un efektivitāti; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi;

| b) | atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību, ekonomikas integrāciju, tirdzniecību un ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanu; stiprināt vietējās un reģionālās vērtības ķēdes; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību, ekonomikas integrāciju, tirdzniecību un ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanu; stiprināt vietējās un reģionālās vērtības ķēdes;

| c) | atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanu, kā arī pētniecību un inovāciju; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanu, kā arī pētniecību un inovāciju; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību;

| d) | stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku. |
| --- | --- |

d)

stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku.

3)   Sadarbības uzlabošana visos migrācijas, mobilitātes un piespiedu pārvietošanas aspektos un neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu novēršana

| a) | Stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā galvenajos migrācijas ceļos; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības migrācijas un piespiedu pārvietošanas jomā galvenajos migrācijas ceļos;

| b) | stiprināt migrācijas vadību un pārvaldību un veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

stiprināt migrācijas vadību un pārvaldību un veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā;

| c) | atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei;

| d) | aizsargāt neaizsargātus migrantus, bēgļus un iekšzemē pārvietotas personas; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; nodrošināt starptautisko aizsardzību un atbalstu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju. |
| --- | --- |

d)

aizsargāt neaizsargātus migrantus, bēgļus un iekšzemē pārvietotas personas; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; nodrošināt starptautisko aizsardzību un atbalstu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju.

4)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un energoefektivitāti; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

a)

Veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un energoefektivitāti; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem;

| b) | atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu;

| c) | veicināt integrētu ainavu pieeju gudrai un noturīgai lauksaimniecībai/pārtikas un uztura nodrošinājumam, dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ilgtspējīgu zvejniecību un akvakultūru un pielāgošanos klimata pārmaiņām/to mazināšanu; |
| --- | --- |

c)

veicināt integrētu ainavu pieeju gudrai un noturīgai lauksaimniecībai/pārtikas un uztura nodrošinājumam, dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ilgtspējīgu zvejniecību un akvakultūru un pielāgošanos klimata pārmaiņām/to mazināšanu;

| d) | veicināt vides aizsardzību, biodaudzveidības saglabāšanu un aprites ekonomiku, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību. |
| --- | --- |

d)

veicināt vides aizsardzību, biodaudzveidības saglabāšanu un aprites ekonomiku, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību.

5)   Cilvēces attīstības un dzimumu līdztiesības veicināšana

| a) | Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti;

| b) | atbalstīt plašāku piekļuvi izglītībai un uzlabot tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt plašāku piekļuvi izglītībai un uzlabot tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas;

| c) | veicināt sociālās iekļaušanas, sociālās aizsardzības un sociālā nodrošinājuma sistēmas; |
| --- | --- |

c)

veicināt sociālās iekļaušanas, sociālās aizsardzības un sociālā nodrošinājuma sistēmas;

| d) | atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās.

6)   Partnerību stiprināšana

| a) | Veicināt reģionālo integrāciju, savienojamību un sadarbību; |
| --- | --- |

a)

Veicināt reģionālo integrāciju, savienojamību un sadarbību;

| b) | veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām; |
| --- | --- |

b)

veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām;

| c) | veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas. |
| --- | --- |

c)

veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas.

IV.   AUSTRUMĀFRIKA UN CENTRĀLĀFRIKA

1)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, vides aizsardzību un biodaudzveidības saglabāšanu sauszemes un jūras ainavu pieejas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

Veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, vides aizsardzību un biodaudzveidības saglabāšanu sauszemes un jūras ainavu pieejas ietvaros;

| b) | atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī sagatavotību katastrofām un riska pārvaldību;

| c) | veicināt piekļuvi atjaunojamo energoresursu enerģijai un energoefektivitāti, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt piekļuvi atjaunojamo energoresursu enerģijai un energoefektivitāti, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem;

| d) | atbalstīt ilgtspējīgu pārtikas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt ilgtspējīgu pārtikas nodrošinājumu.

2)   Stabilizācijas, drošības, demokrātijas un pārejas uz demokrātiju, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšana

| a) | Veicināt mieru un drošību, stabilitāti, demokrātiju, miermīlīgu pāreju uz demokrātiju, tiesiskumu, drošības sektora reformu, izlīgumu un konfliktu novēršanu; pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanā, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanā un apkarošanā; |
| --- | --- |

a)

Veicināt mieru un drošību, stabilitāti, demokrātiju, miermīlīgu pāreju uz demokrātiju, tiesiskumu, drošības sektora reformu, izlīgumu un konfliktu novēršanu; pastiprināt sadarbību terorisma apkarošanā, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanā un apkarošanā;

| b) | atbalstīt demokrātisku pārvaldību, pārredzamību un pārraudzību, kā arī korupcijas apkarošanu; veicināt neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt demokrātisku pārvaldību, pārredzamību un pārraudzību, kā arī korupcijas apkarošanu; veicināt neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu;

| c) | veicināt cilvēktiesību un vienlīdzības un nediskriminācijas principu ievērošanu. |
| --- | --- |

c)

veicināt cilvēktiesību un vienlīdzības un nediskriminācijas principu ievērošanu.

3)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes atbalstīšana, pienācīgas kvalitātes darbvietu veicināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi un uzņēmējdarbības digitalizāciju, kā arī investīciju vidi; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi un uzņēmējdarbības digitalizāciju, kā arī investīciju vidi; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi;

| b) | atbalstīt ekonomikas integrāciju un tirdzniecību, tostarp ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ekonomikas integrāciju un tirdzniecību, tostarp ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību;

| c) | atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanu, kā arī pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanu, kā arī pētniecību un inovāciju;

| d) | stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku. |
| --- | --- |

d)

stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku.

4)   Cilvēces attīstības un dzimumu līdztiesības veicināšana

| a) | Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti;

| b) | atbalstīt plašāku piekļuvi izglītībai un tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt plašāku piekļuvi izglītībai un tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas;

| c) | veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nevienlīdzību; |
| --- | --- |

c)

veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nevienlīdzību;

| d) | atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās.

5)   Sadarbības uzlabošana visos migrācijas, mobilitātes un piespiedu pārvietošanas aspektos un neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu novēršana

| a) | Stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības dažādos migrācijas un piespiedu pārvietošanas aspektos; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt vietējās un starptautiskās partnerības dažādos migrācijas un piespiedu pārvietošanas aspektos;

| b) | stiprināt migrācijas vadību un pārvaldību un veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

stiprināt migrācijas vadību un pārvaldību un veicināt sadarbību migrantu drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā;

| c) | atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai (vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetences) un mobilitātei;

| d) | aizsargāt neaizsargātus migrantus, bēgļus un iekšzemē pārvietotas personas; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; veicināt starptautiskās aizsardzības un atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju. |
| --- | --- |

d)

aizsargāt neaizsargātus migrantus, bēgļus un iekšzemē pārvietotas personas; stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; veicināt starptautiskās aizsardzības un atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai pārvietoto iedzīvotāju.

6)   Partnerību stiprināšana

| a) | Veicināt reģionālās ekonomikas integrāciju, savienojamību un sadarbību un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

Veicināt reģionālās ekonomikas integrāciju, savienojamību un sadarbību un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu;

| b) | veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām; |
| --- | --- |

b)

veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām;

| c) | veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas. |
| --- | --- |

c)

veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas.

V.   DIENVIDĀFRIKA UN INDIJAS OKEĀNA REĢIONS

1)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes atbalstīšana, pienācīgas kvalitātes darbvietu veicināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi, investīciju vidi, uzņēmējdarbības digitalizāciju un publisko finanšu pārredzamību; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

Veicināt privātā sektora attīstību; uzlabot uzņēmējdarbības vidi, investīciju vidi, uzņēmējdarbības digitalizāciju un publisko finanšu pārredzamību; uzlabot digitālo pārvaldību un e-pakalpojumu izstrādi;

| b) | atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību, ekonomikas integrāciju un tirdzniecību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību, ekonomikas integrāciju un tirdzniecību;

| c) | atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kā arī pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt prasmju attīstību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kā arī pētniecību un inovāciju;

| d) | stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku. |
| --- | --- |

d)

stiprināt zaļo un digitālo ekonomiku.

2)   Labas pārvaldības, miera, demokrātijas un cilvēktiesību veicināšana

| a) | Veicināt mieru un drošību uz sauszemes un jūrā, stabilitāti, demokrātiju, tiesiskumu; īstenot drošības sektora reformu, novērst konfliktus, panākt izlīgumu un apkarot starptautisko nelikumīgo tirdzniecību; |
| --- | --- |

a)

Veicināt mieru un drošību uz sauszemes un jūrā, stabilitāti, demokrātiju, tiesiskumu; īstenot drošības sektora reformu, novērst konfliktus, panākt izlīgumu un apkarot starptautisko nelikumīgo tirdzniecību;

| b) | atbalstīt demokrātisku pārvaldību, pārredzamību un pārraudzību, kā arī korupcijas apkarošanu; uzlabot civilstāvokļa reģistrēšanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt demokrātisku pārvaldību, pārredzamību un pārraudzību, kā arī korupcijas apkarošanu; uzlabot civilstāvokļa reģistrēšanu;

| c) | veicināt cilvēktiesību un vienlīdzības un nediskriminācijas principu ievērošanu; |
| --- | --- |

c)

veicināt cilvēktiesību un vienlīdzības un nediskriminācijas principu ievērošanu;

| d) | atbalstīt taisnīgumu; stiprināt vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību un nodrošināt tām iespējas. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt taisnīgumu; stiprināt vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību un nodrošināt tām iespējas.

3)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kā arī sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kā arī sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu;

| b) | Veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un energoefektivitāti; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

Veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un energoefektivitāti; veicināt piekļuvi klimatnoturīgai un drošai ūdensapgādei un sanitārijas pakalpojumiem;

| c) | atbalstīt pārtikas nodrošinājumu, gudru un noturīgu lauksaimniecību, ilgtspējīgu zvejniecību un akvakultūru; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt pārtikas nodrošinājumu, gudru un noturīgu lauksaimniecību, ilgtspējīgu zvejniecību un akvakultūru;

| d) | veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, vides aizsardzību, biodaudzveidības saglabāšanu un aprites ekonomiku; veicināt ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību. |
| --- | --- |

d)

veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, vides aizsardzību, biodaudzveidības saglabāšanu un aprites ekonomiku; veicināt ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību.

4)   Cilvēces attīstības un dzimumu līdztiesības veicināšana

| a) | Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt plašāku piekļuvi noturīgiem veselības pakalpojumiem un uzturam, kā arī uzlabot to kvalitāti;

| b) | uzlabot piekļuvi izglītībai un tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; |
| --- | --- |

b)

uzlabot piekļuvi izglītībai un tās kvalitāti dažādos līmeņos; veicināt·digitālo pratību un iemaņas;

| c) | veicināt sociālās iekļaušanas un sociālā nodrošinājuma sistēmas; |
| --- | --- |

c)

veicināt sociālās iekļaušanas un sociālā nodrošinājuma sistēmas;

| d) | atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās.

5)   Partnerību stiprināšana

| a) | Veicināt reģionālās ekonomikas integrāciju un sadarbību un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu; atbalstīt plašāku Indijas okeāna reģiona sadarbību; |
| --- | --- |

a)

Veicināt reģionālās ekonomikas integrāciju un sadarbību un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu; atbalstīt plašāku Indijas okeāna reģiona sadarbību;

| b) | veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām; |
| --- | --- |

b)

veicināt politisko dialogu ar reģionālajām ekonomikas kopienām;

| c) | veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas. |
| --- | --- |

c)

veicināt starpkultūru dialogu un sadarbības, mērķsadarbības, apmaiņas un līderības programmas.

VI.   TUVIE AUSTRUMI

1)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Atbalstīt uzņēmējdarbību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmību, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības digitalizāciju un investīciju vidi; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt uzņēmējdarbību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmību, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības digitalizāciju un investīciju vidi;

| b) | veicināt ekonomikas dažādošanu, pārtikas vērtības ķēžu un ekonomikas infrastruktūras attīstību, kā arī ar naftu nesaistītu tirdzniecību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; |
| --- | --- |

b)

veicināt ekonomikas dažādošanu, pārtikas vērtības ķēžu un ekonomikas infrastruktūras attīstību, kā arī ar naftu nesaistītu tirdzniecību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību;

| c) | atbalstīt vietējo kopienu noturību un kultūras mantojuma saglabāšanu; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt vietējo kopienu noturību un kultūras mantojuma saglabāšanu;

| d) | atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi.

2)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Veicināt partneru centienus pildīt starptautiskās saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, cīņu pret piesārņojumu, ekosistēmu pārvaldību un biodaudzveidības saglabāšanu; palielināt noturību pret klimata pārmaiņām un citiem ar dabas apdraudējumiem saistītiem riskiem; |
| --- | --- |

a)

Veicināt partneru centienus pildīt starptautiskās saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, cīņu pret piesārņojumu, ekosistēmu pārvaldību un biodaudzveidības saglabāšanu; palielināt noturību pret klimata pārmaiņām un citiem ar dabas apdraudējumiem saistītiem riskiem;

| b) | veidot spējas, lai attīstības procesos, jo īpaši ekonomikas, ilgtspējīgas enerģētikas, lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras jomā, integrētu vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķus; |
| --- | --- |

b)

veidot spējas, lai attīstības procesos, jo īpaši ekonomikas, ilgtspējīgas enerģētikas, lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras jomā, integrētu vides ilgtspējas un klimata pārmaiņu mērķus;

| c) | stiprināt sadarbību, veidojot zinātniskās, tehniskās, cilvēku un institucionālās spējas klimata un vides pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

c)

stiprināt sadarbību, veidojot zinātniskās, tehniskās, cilvēku un institucionālās spējas klimata un vides pārvaldības jomā;

| d) | atbalstīt pasākumus, ko veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pasākumus, ko veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu.

3)   Cilvēces attīstības, sociālās iekļaušanas un veselības veicināšana

| a) | Uzlabot izglītības sistēmu kvalitāti un vienlīdzību; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; |
| --- | --- |

a)

Uzlabot izglītības sistēmu kvalitāti un vienlīdzību; veicināt·digitālo pratību un iemaņas;

| b) | atbalstīt sociālās aizsardzības reformas un uzlabot neaizsargāto iedzīvotāju grupu piekļuvi pamatpakalpojumiem; veicināt koordināciju, reaģējot uz veselības krīzēm; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt sociālās aizsardzības reformas un uzlabot neaizsargāto iedzīvotāju grupu piekļuvi pamatpakalpojumiem; veicināt koordināciju, reaģējot uz veselības krīzēm;

| c) | veicināt nediskriminācijas principa ievērošanu; atbalstīt tiesības uz domu, apziņas un reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

c)

veicināt nediskriminācijas principa ievērošanu; atbalstīt tiesības uz domu, apziņas un reliģijas vai ticības brīvību;

| d) | atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību.

4)   Cilvēktiesību, labas pārvaldības, iekļaujošas pilsonības un mierīgas, taisnīgas sabiedrības veicināšana, kā arī sadarbības uzlabošana migrācijas un mobilitātes jomā

| a) | Atbalstīt makroekonomikas pārvaldību, publisko finanšu pārvaldības sistēmas un publisko iestāžu pārskatatbildību; veicināt iekļaušanos pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesos; stiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību; apkarot diskrimināciju un stiprināt pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt makroekonomikas pārvaldību, publisko finanšu pārvaldības sistēmas un publisko iestāžu pārskatatbildību; veicināt iekļaušanos pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesos; stiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību; apkarot diskrimināciju un stiprināt pilsonisko sabiedrību;

| b) | veicināt dzimumu līdztiesību un cieņu, aizsardzību un pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kā arī pavērt viņām iespējas, tostarp ekonomisko, darba un sociālo tiesību jomā; |
| --- | --- |

b)

veicināt dzimumu līdztiesību un cieņu, aizsardzību un pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu attiecībā uz sievietēm un meitenēm, kā arī pavērt viņām iespējas, tostarp ekonomisko, darba un sociālo tiesību jomā;

| c) | uzlabot sadarbību visos migrācijas, piespiedu pārvietošanas un robežu pārvaldības aspektos un stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu; stiprināt visus migrācijas un patvēruma pārvaldības aspektus, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

c)

uzlabot sadarbību visos migrācijas, piespiedu pārvietošanas un robežu pārvaldības aspektos un stiprināt cīņu pret migrantu kontrabandu; stiprināt visus migrācijas un patvēruma pārvaldības aspektus, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus;

| d) | atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai un mobilitātei; veicināt atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem bēgļus vai pārvietotos iedzīvotājus. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt visaptverošu pieeju likumīgai migrācijai un mobilitātei; veicināt atbalsta sniegšanu bēgļiem, migrantiem, iekšzemē pārvietotām personām, uzņēmējkopienām un valstīm, kas uzņem bēgļus vai pārvietotos iedzīvotājus.

5)   Miera, drošības un konfliktu novēršanas atbalstīšana

| a) | Atbalstīt miera veidošanas centienus, mediācijas dialogu un izlīgumu; izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas; atbalstīt konfliktu novēršanu un noregulēšanu; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt miera veidošanas centienus, mediācijas dialogu un izlīgumu; izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas; atbalstīt konfliktu novēršanu un noregulēšanu;

| b) | atbalstīt drošības sektora reformu un organizētās noziedzības apkarošanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt drošības sektora reformu un organizētās noziedzības apkarošanu;

| c) | novērst un apkarot radikalizāciju, kas rada vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu, un aizsargāt indivīdus no šādiem draudiem; |
| --- | --- |

c)

novērst un apkarot radikalizāciju, kas rada vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu, un aizsargāt indivīdus no šādiem draudiem;

| d) | uzlabot reģionālo drošību, jūras drošumu un drošību; mazināt ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos un ar kodolenerģiju saistītos riskus. |
| --- | --- |

d)

uzlabot reģionālo drošību, jūras drošumu un drošību; mazināt ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos un ar kodolenerģiju saistītos riskus.

6)   Partnerību stiprināšana

| a) | Veicināt labas kaimiņattiecības, sadarbību un iekļaujošu un konstruktīvu dialogu; |
| --- | --- |

a)

Veicināt labas kaimiņattiecības, sadarbību un iekļaujošu un konstruktīvu dialogu;

| b) | veicināt trīspusēju sadarbību ar divpusējās un reģionālās attīstības aģentūrām un finansēšanas iestādēm, |
| --- | --- |

b)

veicināt trīspusēju sadarbību ar divpusējās un reģionālās attīstības aģentūrām un finansēšanas iestādēm,

| c) | sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju. |
| --- | --- |

c)

sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju.

VII.   VIDUSĀZIJA

1)   Miera, stabilitātes, labas pārvaldības, cilvēktiesību un cilvēces attīstības veicināšana, kā arī neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumu risināšana

| a) | Veicināt mieru, konfliktu novēršanu vai iekļaujošu politisku noregulējumu un stabilitāti, veidojot valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu noturību; atbalstīt sociālo dialogu; |
| --- | --- |

a)

Veicināt mieru, konfliktu novēršanu vai iekļaujošu politisku noregulējumu un stabilitāti, veidojot valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu noturību; atbalstīt sociālo dialogu;

| b) | stiprināt un veicināt demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus; atbalstīt efektīvas un pārskatatbildīgas iestādes un cīņu pret korupciju, narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību; nostiprināt tiesiskumu un neatkarīgu tiesu varu; |
| --- | --- |

b)

stiprināt un veicināt demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus; atbalstīt efektīvas un pārskatatbildīgas iestādes un cīņu pret korupciju, narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību; nostiprināt tiesiskumu un neatkarīgu tiesu varu;

| c) | atbalstīt cilvēktiesības un pamatbrīvības, pilsoniskās sabiedrības nozīmi visos politikas un reformu procesu un sabiedriskās dzīves aspektos, kā arī atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu stiprināšanu un noturību veselības un izglītības jomā; atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt cilvēktiesības un pamatbrīvības, pilsoniskās sabiedrības nozīmi visos politikas un reformu procesu un sabiedriskās dzīves aspektos, kā arī atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu stiprināšanu un noturību veselības un izglītības jomā; atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās;

| d) | novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; sekmēt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un mobilitāti; uzlabot migrācijas vadību un pārvaldību un stiprināt robežu aizsardzību, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī likumīgas migrācijas jomā. |
| --- | --- |

d)

novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; sekmēt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un mobilitāti; uzlabot migrācijas vadību un pārvaldību un stiprināt robežu aizsardzību, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī likumīgas migrācijas jomā.

2)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Veicināt integrētu, ilgtspējīgu, līdzdalīgu un uz kontekstuālu konflikta izpratni balstītu ūdens resursu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbību ūdens resursu jomā; |
| --- | --- |

a)

Veicināt integrētu, ilgtspējīgu, līdzdalīgu un uz kontekstuālu konflikta izpratni balstītu ūdens resursu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbību ūdens resursu jomā;

| b) | atbalstīt pasākumus, ko veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt pasākumus, ko veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu;

| c) | veicināt veselīgu ekosistēmu un lauksaimniecības un pārtikas sistēmu saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un izmantošanu; apturēt biodaudzveidības zudumu; atbalstīt partnervalstu centienus sagatavotības katastrofām un risku mazināšanas jomā, kā arī veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un palielināt sadarbību šīs enerģijas jomā; |
| --- | --- |

c)

veicināt veselīgu ekosistēmu un lauksaimniecības un pārtikas sistēmu saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un izmantošanu; apturēt biodaudzveidības zudumu; atbalstīt partnervalstu centienus sagatavotības katastrofām un risku mazināšanas jomā, kā arī veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un palielināt sadarbību šīs enerģijas jomā;

| d) | attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo ekonomiku un aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

d)

attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo ekonomiku un aprites ekonomiku.

3)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšana, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Atbalstīt noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmi; atbalstīt regulatīvo sadarbību un standartizāciju; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmi; atbalstīt regulatīvo sadarbību un standartizāciju; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību;

| b) | atbalstīt uzlabotu produktivitāti un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, veicot ekonomikas formalizāciju, kā arī sniedzot atbalstu starptautisko darba standartu piemērošanai; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt uzlabotu produktivitāti un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, veicot ekonomikas formalizāciju, kā arī sniedzot atbalstu starptautisko darba standartu piemērošanai;

| c) | atbalstīt uzlabotas tehniskās profesionālās izglītības un apmācības iespējas; veicināt·digitālo pratību un iemaņas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt uzlabotas tehniskās profesionālās izglītības un apmācības iespējas; veicināt·digitālo pratību un iemaņas;

| d) | sekmēt pārrobežu un starpreģionālo tirdzniecību un uzlabot reģionālo integrāciju kā miera virzītāju visā reģionā. |
| --- | --- |

d)

sekmēt pārrobežu un starpreģionālo tirdzniecību un uzlabot reģionālo integrāciju kā miera virzītāju visā reģionā.

4)   Partnerību stiprināšana

| a) | Veicināt reģionālo integrāciju un sadarbību, atbalstot kopīgu labklājību un drošību; |
| --- | --- |

a)

Veicināt reģionālo integrāciju un sadarbību, atbalstot kopīgu labklājību un drošību;

| b) | atbalstīt ekonomikas, kultūras un publisko diplomātiju, lai sadarbotos ar iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pašvaldībām un vietējām kopienām, privāto sektoru, medijiem, akadēmiskajām aprindām un ideju laboratorijām; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ekonomikas, kultūras un publisko diplomātiju, lai sadarbotos ar iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pašvaldībām un vietējām kopienām, privāto sektoru, medijiem, akadēmiskajām aprindām un ideju laboratorijām;

| c) | veicināt un atbalstīt vienotu reģionālu pieeju Afganistānas integrācijai Vidusāzijā. |
| --- | --- |

c)

veicināt un atbalstīt vienotu reģionālu pieeju Afganistānas integrācijai Vidusāzijā.

VIII.   DIENVIDĀZIJA

1)   Labas pārvaldības, cilvēces attīstības un dzimumu līdztiesības veicināšana un neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumu risināšana

| a) | Stiprināt un veicināt demokrātiju, tiesiskumu, neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu, pārvaldību un pārraudzību, kā arī cilvēktiesības; pavērt iespējas plaukstošai pilsoniskajai sabiedrībai un veicināt civilstāvokļa reģistrēšanu; atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt un veicināt demokrātiju, tiesiskumu, neatkarīgu, pārskatatbildīgu un efektīvu tiesvedības sistēmu, pārvaldību un pārraudzību, kā arī cilvēktiesības; pavērt iespējas plaukstošai pilsoniskajai sabiedrībai un veicināt civilstāvokļa reģistrēšanu; atbalstīt pasākumus dzimumu līdztiesības stiprināšanā un veicināt sieviešu un meiteņu iespējas visās politikas jomās;

| b) | stiprināt publiskās iestādes valsts un zemākā līmenī, kā arī sabiedriskos pakalpojumus veselības, uztura, izglītības un sociālās aizsardzības jomā; atbalstīt decentralizāciju; |
| --- | --- |

b)

stiprināt publiskās iestādes valsts un zemākā līmenī, kā arī sabiedriskos pakalpojumus veselības, uztura, izglītības un sociālās aizsardzības jomā; atbalstīt decentralizāciju;

| c) | novērst veselības apdraudējumus; izstrādāt drošas, efektīvas un izmaksu ziņā pieejamas vakcīnas, zāles un ārstēšanas paņēmienus ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām slimībām; uzlabot reaģēšanu uz veselības problēmām; |
| --- | --- |

c)

novērst veselības apdraudējumus; izstrādāt drošas, efektīvas un izmaksu ziņā pieejamas vakcīnas, zāles un ārstēšanas paņēmienus ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām slimībām; uzlabot reaģēšanu uz veselības problēmām;

| d) | novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; sekmēt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un mobilitāti; uzlabot migrācijas vadību un pārvaldību un stiprināt robežu aizsardzību, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī likumīgas migrācijas jomā. |
| --- | --- |

d)

novērst neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; sekmēt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un mobilitāti; uzlabot migrācijas vadību un pārvaldību un stiprināt robežu aizsardzību, sadarbību drošas, cieņpilnas un paliekošas atgriešanas, atpakaļuzņemšanas un reintegrācijas jomā, kā arī likumīgas migrācijas jomā.

2)   Vides aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; stiprināt vides pārvaldības spējas; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; stiprināt vides pārvaldības spējas;

| b) | attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku un cīņu pret piesārņojumu; |
| --- | --- |

b)

attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku un cīņu pret piesārņojumu;

| c) | veicināt pakāpenisku fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanu un piekļuvi ilgtspējīgas enerģētikas pakalpojumiem; uzlabot okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

veicināt pakāpenisku fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanu un piekļuvi ilgtspējīgas enerģētikas pakalpojumiem; uzlabot okeānu pārvaldību;

| d) | atbalstīt labāku pārvaldību un spēju veidošanu ilgtspējīgai dabas resursu pārvaldībai, kā arī veicināt ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un noturību pret katastrofām, kas saistītas ar dabas apdraudējumiem. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt labāku pārvaldību un spēju veidošanu ilgtspējīgai dabas resursu pārvaldībai, kā arī veicināt ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un noturību pret katastrofām, kas saistītas ar dabas apdraudējumiem.

3)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšana, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Atbalstīt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības digitalizāciju, prasmju attīstību un starptautisko darba standartu piemērošanu; stiprināt ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības digitalizāciju, prasmju attīstību un starptautisko darba standartu piemērošanu; stiprināt ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas;

| b) | uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; sekmēt tirdzniecību; uzlabot reģionālos multimodālo pārvadājumu tīklus un pakalpojumus; atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību; |
| --- | --- |

b)

uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; sekmēt tirdzniecību; uzlabot reģionālos multimodālo pārvadājumu tīklus un pakalpojumus; atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru un savienojamību;

| c) | sekmēt vispārēju piekļuvi izmaksu ziņā pieejamai, uzticamai un ilgtspējīgai enerģijai; veicināt mazemisiju, klimatnoturīgu, resursefektīvu un aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

c)

sekmēt vispārēju piekļuvi izmaksu ziņā pieejamai, uzticamai un ilgtspējīgai enerģijai; veicināt mazemisiju, klimatnoturīgu, resursefektīvu un aprites ekonomiku;

| d) | atbalstīt regulatīvo sadarbību un standartizāciju; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt regulatīvo sadarbību un standartizāciju; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību.

4)   Miera, drošības un stabilitātes veicināšana un konfliktu novēršana

| a) | Atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīno brīdināšanu, miera veidošanu, krīžu pārvarēšanu, stabilizāciju, izlīgumu un pēckonfliktu atjaunošanu un uzlabot jūras drošību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīno brīdināšanu, miera veidošanu, krīžu pārvarēšanu, stabilizāciju, izlīgumu un pēckonfliktu atjaunošanu un uzlabot jūras drošību;

| b) | novērst diskrimināciju un nevienlīdzību; veicināt sieviešu un jauniešu sistemātisku līdzdalību; |
| --- | --- |

b)

novērst diskrimināciju un nevienlīdzību; veicināt sieviešu un jauniešu sistemātisku līdzdalību;

| c) | novērst visu veidu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

c)

novērst visu veidu seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību;

| d) | novērst un apkarot radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu. |
| --- | --- |

d)

novērst un apkarot radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu.

5)   Partnerību stiprināšana

| a) | Uzlabot valstu pašatbildību, partnerības un konstruktīvu dialogu, tostarp ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

a)

Uzlabot valstu pašatbildību, partnerības un konstruktīvu dialogu, tostarp ar pilsonisko sabiedrību;

| b) | veicināt multilaterālismu, reģionālo integrāciju un labāku savienojamību; |
| --- | --- |

b)

veicināt multilaterālismu, reģionālo integrāciju un labāku savienojamību;

| c) | sadarboties ar ieinteresētajām personām attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju. |
| --- | --- |

c)

sadarboties ar ieinteresētajām personām attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju.

IX.   ZIEMEĻĀZIJA UN DIENVIDAUSTRUMĀZIJA

1)   Labas pārvaldības, cilvēces attīstības un dzimumu līdztiesības veicināšana

| a) | Stiprināt un veicināt demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, pārvaldību un pārraudzību, kā arī cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt un veicināt demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, pārvaldību un pārraudzību, kā arī cīņu pret korupciju;

| b) | atbalstīt un stiprināt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un pavērt tai iespējas; sekmēt atklātas un veicinošas iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un pilsoņu iesaistei politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt un stiprināt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un pavērt tai iespējas; sekmēt atklātas un veicinošas iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un pilsoņu iesaistei politiskajā dzīvē;

| c) | apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju; veicināt cilvēces attīstību un pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu attiecībā uz sievietēm un meitenēm, jauniešiem un bērniem, kā arī personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

c)

apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju; veicināt cilvēces attīstību un pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu attiecībā uz sievietēm un meitenēm, jauniešiem un bērniem, kā arī personām ar invaliditāti;

| d) | atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību; risināt veselības apdraudējumu jautājumus; izstrādāt drošas, efektīvas un izmaksu ziņā pieejamas vakcīnas, zāles un ārstēšanas paņēmienus ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām slimībām; uzlabot reaģēšanu uz veselības problēmām. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību; risināt veselības apdraudējumu jautājumus; izstrādāt drošas, efektīvas un izmaksu ziņā pieejamas vakcīnas, zāles un ārstēšanas paņēmienus ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām slimībām; uzlabot reaģēšanu uz veselības problēmām.

2)   Miera, stabilitātes, drošības un konfliktu novēršanas atbalstīšana

| a) | Atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīnu brīdināšanu un miera veidošanu ar mediācijas un dialoga palīdzību, krīžu pārvarēšanu, stabilizāciju, izlīgumu un pēckonfliktu atjaunošanu un uzlabot jūras drošību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt konfliktu novēršanu, agrīnu brīdināšanu un miera veidošanu ar mediācijas un dialoga palīdzību, krīžu pārvarēšanu, stabilizāciju, izlīgumu un pēckonfliktu atjaunošanu un uzlabot jūras drošību;

| b) | atbalstīt vietējās, valsts, reģionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas sekmē stabilitāti, drošību un mieru; veicināt pārrobežu sadarbību kopīgu dabas resursu jomā. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt vietējās, valsts, reģionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas sekmē stabilitāti, drošību un mieru; veicināt pārrobežu sadarbību kopīgu dabas resursu jomā.

3)   Vides aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Stiprināt zinātniskās, cilvēku un institucionālās spējas klimata un vides pārvaldības jomā; stiprināt reģionālo, valsts un vietējo klimata un vides pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt zinātniskās, cilvēku un institucionālās spējas klimata un vides pārvaldības jomā; stiprināt reģionālo, valsts un vietējo klimata un vides pārvaldību;

| b) | atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī katastrofu riska mazināšanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, kā arī katastrofu riska mazināšanu;

| c) | veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un pakāpeniski atcelt videi kaitīga fosilā kurināmā subsīdijas; attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku, cīņu pret piesārņojumu, aprites ekonomiku un ilgtspējīgu urbanizāciju; uzlabot okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai un pakāpeniski atcelt videi kaitīga fosilā kurināmā subsīdijas; attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku, cīņu pret piesārņojumu, aprites ekonomiku un ilgtspējīgu urbanizāciju; uzlabot okeānu pārvaldību;

| d) | veicināt apmežošanu un meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību; atbalstīt okeānu pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

veicināt apmežošanu un meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību; atbalstīt okeānu pārvaldību.

4)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšana un digitalizācijas izmantošana

| a) | Uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; atbalstīt uzņēmējdarbības digitalizāciju un radīt veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

a)

Uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; atbalstīt uzņēmējdarbības digitalizāciju un radīt veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai;

| b) | atbalstīt reģionālo integrāciju, tirdzniecību, investīcijas un savienojamību; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt reģionālo integrāciju, tirdzniecību, investīcijas un savienojamību; atbalstīt infrastruktūras izvēršanu un ekspluatāciju, lai nodrošinātu pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; atbalstīt uzlabotu digitālo pārvaldību, e-pakalpojumu un sadarbspējas sistēmu un platformu izstrādi;

| c) | atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, mežsaimniecību un zivsaimniecību, kā arī pārtikas nodrošinājumu; veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī vides un sociālo noturību un veselīgas ekosistēmas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, mežsaimniecību un zivsaimniecību, kā arī pārtikas nodrošinājumu; veicināt dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī vides un sociālo noturību un veselīgas ekosistēmas;

| d) | atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, vietējo pievienoto vērtību piegādes ķēdēs, ilgtspējīgu tirdzniecību un privātā sektora attīstību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, vietējo pievienoto vērtību piegādes ķēdēs, ilgtspējīgu tirdzniecību un privātā sektora attīstību; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību.

5)   Neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu novēršana un sakārtotas, drošas un likumīgas migrācijas un mobilitātes veicināšana

| a) | Veicināt nosacījumus, kas sekmē likumīgu migrāciju, labi pārvaldītu mobilitāti un cilvēku savstarpējos kontaktus; |
| --- | --- |

a)

Veicināt nosacījumus, kas sekmē likumīgu migrāciju, labi pārvaldītu mobilitāti un cilvēku savstarpējos kontaktus;

| b) | nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; atbalstīt uz attīstību orientētus risinājumus šīm personām, kā arī drošu, cieņpilnu un paliekošu atgriešanu, atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt migrantu, bēgļu un piespiedu kārtā pārvietoto personu aizsardzību un cilvēktiesību ievērošanu; atbalstīt uz attīstību orientētus risinājumus šīm personām, kā arī drošu, cieņpilnu un paliekošu atgriešanu, atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju;

| c) | samazināt ar migrāciju saistīto neaizsargātību, tostarp cilvēku tirdzniecības un kontrabandas izraisīto. |
| --- | --- |

c)

samazināt ar migrāciju saistīto neaizsargātību, tostarp cilvēku tirdzniecības un kontrabandas izraisīto.

6)   Partnerību stiprināšana

| a) | Padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras dialogu starp Savienību un partnervalstīm; atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

Padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras dialogu starp Savienību un partnervalstīm; atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu;

| b) | veidot partnerības ar privāto sektoru darbvietu radīšanai un iztikas uzlabošanai; |
| --- | --- |

b)

veidot partnerības ar privāto sektoru darbvietu radīšanai un iztikas uzlabošanai;

| c) | sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju. |
| --- | --- |

c)

sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju.

X.   KLUSĀ OKEĀNA REĢIONS

1)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku, aprites ekonomiku un cīņu pret piesārņojumu; veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai; |
| --- | --- |

a)

Attīstīt un stiprināt ilgtspējīgu zaļo un zilo ekonomiku, aprites ekonomiku un cīņu pret piesārņojumu; veicināt piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai;

| b) | atbalstīt partneru centienus izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu, ekosistēmu un biodaudzveidības saglabāšanu, kā arī okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt partneru centienus izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, sagatavotību katastrofām un riska mazināšanu, ekosistēmu un biodaudzveidības saglabāšanu, kā arī okeānu pārvaldību;

| c) | veicināt vides ziņā ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi; uzlabot klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; veicināt vides un sociālo noturību un veselīgas ekosistēmas; |
| --- | --- |

c)

veicināt vides ziņā ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi; uzlabot klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; veicināt vides un sociālo noturību un veselīgas ekosistēmas;

| d) | atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, konkurētspēju, vietējo pievienoto vērtību piegādes ķēdēs, ilgtspējīgu tirdzniecību un privātā sektora attīstību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, konkurētspēju, vietējo pievienoto vērtību piegādes ķēdēs, ilgtspējīgu tirdzniecību un privātā sektora attīstību.

2)   Iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības atbalstīšana

| a) | Atbalstīt ilgtspējīgu uzņēmējdarbību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmību; uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; pavērt iespējas; atbalstīt digitālo ekonomiku un digitālo savienojamību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt ilgtspējīgu uzņēmējdarbību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un nodarbināmību; uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; pavērt iespējas; atbalstīt digitālo ekonomiku un digitālo savienojamību;

| b) | Uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; radīt veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai; atbalstīt uzņēmumu paplašināšanos un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

b)

Uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi; radīt veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai; atbalstīt uzņēmumu paplašināšanos un darbvietu radīšanu;

| c) | veicināt un dažādot ilgtspējīgas un iekļaujošas lauksaimniecības un pārtikas vērtības ķēdes; veicināt pārtikas nodrošinājumu un ekonomikas dažādošanu, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju, konkurētspēju un godīgu tirdzniecību; atbalstīt ilgtspējīgas mazemisiju inovācijas, kas ir noturīgas pret klimata pārmaiņām; atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru; |
| --- | --- |

c)

veicināt un dažādot ilgtspējīgas un iekļaujošas lauksaimniecības un pārtikas vērtības ķēdes; veicināt pārtikas nodrošinājumu un ekonomikas dažādošanu, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju, konkurētspēju un godīgu tirdzniecību; atbalstīt ilgtspējīgas mazemisiju inovācijas, kas ir noturīgas pret klimata pārmaiņām; atbalstīt ilgtspējīgu infrastruktūru;

| d) | atbalstīt un veicināt ilgtspējīgu zvejniecības pārvaldību un ilgtspējīgu akvakultūru. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt un veicināt ilgtspējīgu zvejniecības pārvaldību un ilgtspējīgu akvakultūru.

3)   Labas pārvaldības, miera un drošības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp dzimumu līdztiesības, veicināšana

| a) | Stiprināt un veicināt mieru, cilvēktiesību ievērošanu, demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, konfliktu novēršanu, miera veidošanu un izlīgumu, pārvaldību un pārraudzību, publisko finanšu labu pārvaldību un korupcijas apkarošanu; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt un veicināt mieru, cilvēktiesību ievērošanu, demokrātiju un iekļaujošus demokrātiskos procesus, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, konfliktu novēršanu, miera veidošanu un izlīgumu, pārvaldību un pārraudzību, publisko finanšu labu pārvaldību un korupcijas apkarošanu;

| b) | apkarot diskrimināciju; veicināt vienlīdzības un nediskriminācijas principa ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

apkarot diskrimināciju; veicināt vienlīdzības un nediskriminācijas principa ievērošanu;

| c) | veidot valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu noturību pret politisku, ekonomisku, vides, pārtikas, demogrāfisku un sociālu spiedienu un satricinājumiem, dabas un cilvēka izraisītām katastrofām un veselības krīzēm, tostarp pandēmijām; |
| --- | --- |

c)

veidot valstu, sabiedrību, kopienu un indivīdu noturību pret politisku, ekonomisku, vides, pārtikas, demogrāfisku un sociālu spiedienu un satricinājumiem, dabas un cilvēka izraisītām katastrofām un veselības krīzēm, tostarp pandēmijām;

| d) | atbalstīt un stiprināt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un pavērt tai iespējas; sekmēt atklātas un veicinošas iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un pilsoņu iesaistei politiskajā dzīvē un rūpīgā lēmumu pārbaudē; atbalstīt un veicināt ikviena līdzdalību politiskajos procesos un publiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt un stiprināt plaukstošu pilsonisko sabiedrību un pavērt tai iespējas; sekmēt atklātas un veicinošas iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un pilsoņu iesaistei politiskajā dzīvē un rūpīgā lēmumu pārbaudē; atbalstīt un veicināt ikviena līdzdalību politiskajos procesos un publiskajā dzīvē.

4)   Cilvēces attīstības veicināšana

| a) | Pastiprināt centienus pieņemt politikas pasākumus un piesaistīt piemērotas investīcijas, ar ko veicina, aizsargā un īsteno sieviešu un meiteņu, jauniešu un bērnu tiesības; |
| --- | --- |

a)

Pastiprināt centienus pieņemt politikas pasākumus un piesaistīt piemērotas investīcijas, ar ko veicina, aizsargā un īsteno sieviešu un meiteņu, jauniešu un bērnu tiesības;

| b) | atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, zvejniecību un akvakultūru, lai uzlabotu pārtikas nodrošinājumu; radīt ekonomiskas iespējas un pienācīgas darbvietas; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, zvejniecību un akvakultūru, lai uzlabotu pārtikas nodrošinājumu; radīt ekonomiskas iespējas un pienācīgas darbvietas;

| c) | atbalstīt vispārēju piekļuvi drošai un pietiekamai dzeramā ūdens sanitārijai, higiēnai, kā arī ilgtspējīgai un integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt vispārēju piekļuvi drošai un pietiekamai dzeramā ūdens sanitārijai, higiēnai, kā arī ilgtspējīgai un integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai;

| d) | atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību.

5)   Partnerību stiprināšana

| a) | Padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras dialogu; atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu; atbalstīt plašāku Klusā okeāna reģiona sadarbību; |
| --- | --- |

a)

Padziļināt politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras dialogu; atbalstīt divpusējo un starptautisko saistību īstenošanu; atbalstīt plašāku Klusā okeāna reģiona sadarbību;

| b) | sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju. |
| --- | --- |

b)

sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju.

XI.   ZIEMEĻAMERIKA UN DIENVIDAMERIKA

1)   Vides un biodaudzveidības aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| a) | Atbalstīt partneru centienus, ko tie veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kā arī katastrofu riska mazināšanu; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt partneru centienus, ko tie veic saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kā arī katastrofu riska mazināšanu;

| b) | veicināt ekosistēmu un biodaudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un atjaunošanu; aizsargāt dzīvo dabu un apturēt biodaudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

b)

veicināt ekosistēmu un biodaudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un atjaunošanu; aizsargāt dzīvo dabu un apturēt biodaudzveidības zudumu;

| c) | veicināt zemes izmantošanas, zemes izmantojuma maiņas un mežsaimniecības ilgtspējīgu pārvaldību; novērst mežu degradāciju un veicināt meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību, kā arī stiprināt okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

veicināt zemes izmantošanas, zemes izmantojuma maiņas un mežsaimniecības ilgtspējīgu pārvaldību; novērst mežu degradāciju un veicināt meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību, kā arī stiprināt okeānu pārvaldību;

| d) | veicināt resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, pārkārtojoties uz aprites ekonomiku, nulles piesārņojumu un zaļo enerģētiku un īpaši pievēršoties energoefektivitātei; atbalstīt ūdensapgādes un sanitārijas sistēmu modernizāciju. |
| --- | --- |

d)

veicināt resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, pārkārtojoties uz aprites ekonomiku, nulles piesārņojumu un zaļo enerģētiku un īpaši pievēršoties energoefektivitātei; atbalstīt ūdensapgādes un sanitārijas sistēmu modernizāciju.

2)   Digitalizācija un inovācija

| a) | Atbalstīt standartizāciju un politisko sadarbību, risinot kiberdrošības, datu aizsardzības, mākslīgā intelekta un citus ar digitalizāciju saistītus regulatīvos jautājumus; veicināt iekļaujošu digitālo izglītību, pratību un iemaņas; stiprināt digitālās tiesības; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt standartizāciju un politisko sadarbību, risinot kiberdrošības, datu aizsardzības, mākslīgā intelekta un citus ar digitalizāciju saistītus regulatīvos jautājumus; veicināt iekļaujošu digitālo izglītību, pratību un iemaņas; stiprināt digitālās tiesības;

| b) | attīstīt un veicināt pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; uzlabot zināšanu un datu apmaiņu; stiprināt divreģionālo zinātnisko sadarbību; |
| --- | --- |

b)

attīstīt un veicināt pieejamu, izmaksu ziņā pieejamu, iekļaujošu un drošu digitālo savienojamību; uzlabot zināšanu un datu apmaiņu; stiprināt divreģionālo zinātnisko sadarbību;

| c) | veicināt digitālo ekonomiku, tostarp digitālo uzņēmējdarbību; veicināt sadarbību zinātnes, tehnoloģiju nodošanas, pētniecības, digitalizācijas un inovācijas jomā; atbalstīt digitāli iespējotu produktu, digitālās administrēšanas un e-pakalpojumu attīstību un plašu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

veicināt digitālo ekonomiku, tostarp digitālo uzņēmējdarbību; veicināt sadarbību zinātnes, tehnoloģiju nodošanas, pētniecības, digitalizācijas un inovācijas jomā; atbalstīt digitāli iespējotu produktu, digitālās administrēšanas un e-pakalpojumu attīstību un plašu izmantošanu;

| d) | atbalstīt sadarbības platformas, lai veicinātu ES digitālās investīcijas un apmaiņu. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt sadarbības platformas, lai veicinātu ES digitālās investīcijas un apmaiņu.

3)   Ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas atveseļošanas atbalstīšana

| a) | Veicināt ilgtspējīgas un iekļaujošas vērtību ķēdes, veicināt pārtikas nodrošinājumu un ekonomikas dažādošanu, kā arī gudru specializāciju, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju un savienojamību, konkurētspēju, godīgu un taisnīgu tirdzniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

a)

Veicināt ilgtspējīgas un iekļaujošas vērtību ķēdes, veicināt pārtikas nodrošinājumu un ekonomikas dažādošanu, kā arī gudru specializāciju, pievienotās vērtības radīšanu, reģionālo integrāciju un savienojamību, konkurētspēju, godīgu un taisnīgu tirdzniecību un inovāciju;

| b) | atbalstīt reģionālās integrācijas programmu, tirdzniecības politiku ilgtspējīgai attīstībai un tirdzniecības nolīgumu īstenošanu; veicināt un stiprināt multilaterālismu un atbilstību starptautiskajiem noteikumiem un standartiem; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt reģionālās integrācijas programmu, tirdzniecības politiku ilgtspējīgai attīstībai un tirdzniecības nolīgumu īstenošanu; veicināt un stiprināt multilaterālismu un atbilstību starptautiskajiem noteikumiem un standartiem;

| c) | uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi, radot veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

c)

uzlabot uzņēmējdarbības un investīciju vidi, radot veicinošu regulatīvo vidi ekonomikas attīstībai;

| d) | stiprināt sociālo un vides ilgtspēju, sieviešu, jauniešu un neaizsargāto iedzīvotāju grupu ekonomiskās iespējas, korporatīvo sociālo atbildību un atbildīgu darījumdarbību; ievērot un veicināt cilvēktiesību standartus un principus visā vērtības ķēdē; atbalstīt kopīgu vērtības pievienošanu un taisnīgus tirdzniecības nosacījumus. |
| --- | --- |

d)

stiprināt sociālo un vides ilgtspēju, sieviešu, jauniešu un neaizsargāto iedzīvotāju grupu ekonomiskās iespējas, korporatīvo sociālo atbildību un atbildīgu darījumdarbību; ievērot un veicināt cilvēktiesību standartus un principus visā vērtības ķēdē; atbalstīt kopīgu vērtības pievienošanu un taisnīgus tirdzniecības nosacījumus.

4)   Labas pārvaldības, miera un drošības atbalstīšana un neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumu risināšana

| a) | Stiprināt un veicināt mieru, konfliktu novēršanu, demokrātiju, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, korupcijas apkarošanu, pārvaldību un pārraudzību, tostarp pārredzamas, pārskatatbildīgas, efektīvas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt un veicināt mieru, konfliktu novēršanu, demokrātiju, tiesiskumu, neatkarīgu tiesu varu, korupcijas apkarošanu, pārvaldību un pārraudzību, tostarp pārredzamas, pārskatatbildīgas, efektīvas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos;

| b) | risināt neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumus; samazināt ar migrāciju saistīto neaizsargātību un ietvert pasākumus, kas aizsargā personas, kuras piedzīvojušas ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu; pastiprināt sadarbību integrētās robežu pārvaldības jautājumos; |
| --- | --- |

b)

risināt neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumus; samazināt ar migrāciju saistīto neaizsargātību un ietvert pasākumus, kas aizsargā personas, kuras piedzīvojušas ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu; pastiprināt sadarbību integrētās robežu pārvaldības jautājumos;

| c) | atbalstīt uz attīstību orientētus risinājumus piespiedu kārtā pārvietotām personām, iekšzemē pārvietotām personām un to uzņēmējkopienām; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt uz attīstību orientētus risinājumus piespiedu kārtā pārvietotām personām, iekšzemē pārvietotām personām un to uzņēmējkopienām;

| d) | apkarot jebkāda veida vardarbību, organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, kontrabandu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |
| --- | --- |

d)

apkarot jebkāda veida vardarbību, organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, kontrabandu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

5)   Sociālās kohēzijas sekmēšana, nevienlīdzības apkarošana un cilvēces attīstības veicināšana

| a) | Atbalstīt publiskās politikas pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu nevienlīdzības samazināšanai, kā arī integrētu pieeju pārvaldībai un sociālajai politikai; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt publiskās politikas pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu nevienlīdzības samazināšanai, kā arī integrētu pieeju pārvaldībai un sociālajai politikai;

| b) | uzlabot vispārēju piekļuvi pamatvajadzībām un pamatpakalpojumiem; atbalstīt izglītības sistēmu stiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

uzlabot vispārēju piekļuvi pamatvajadzībām un pamatpakalpojumiem; atbalstīt izglītības sistēmu stiprināšanu;

| c) | sekmēt, aizsargāt un ievērot neaizsargāto iedzīvotāju grupu tiesības un veicināt dzimumu līdztiesību; stiprināt spēju ievērot dzimumu līdztiesības principu politikas veidošanā; |
| --- | --- |

c)

sekmēt, aizsargāt un ievērot neaizsargāto iedzīvotāju grupu tiesības un veicināt dzimumu līdztiesību; stiprināt spēju ievērot dzimumu līdztiesības principu politikas veidošanā;

| d) | padziļināt dialogu ar partnervalstīm, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, privāto sektoru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par sociālo kohēziju un cīņu pret nevienlīdzību; |
| --- | --- |

d)

padziļināt dialogu ar partnervalstīm, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, privāto sektoru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par sociālo kohēziju un cīņu pret nevienlīdzību;

| e) | atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību. |
| --- | --- |

e)

atbalstīt veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un plašāku piekļuvi veselības pakalpojumiem, kā arī uzlabot veselības pakalpojumu kvalitāti un noturību.

6)   Partnerību stiprināšana

| a) | Sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju; |
| --- | --- |

a)

Sadarboties ar ieinteresētajām personām industrializētajās un attīstītākajās jaunattīstības valstīs, izmantojot publisko diplomātiju;

| b) | uzlabot reģionālo, apakšreģionālo un starpreģionālo sadarbību. |
| --- | --- |

b)

uzlabot reģionālo, apakšreģionālo un starpreģionālo sadarbību.

XII.   KARĪBU JŪRAS REĢIONS

1)   Klimatnoturības un noturības pret katastrofām, tostarp zaļās pārkārtošanās, stiprināšana

| a) | Atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, sagatavotību katastrofām un katastrofu riska mazināšanu; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, sagatavotību katastrofām un katastrofu riska mazināšanu;

| b) | veicināt vides aizsardzību un pārvaldību, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību; |
| --- | --- |

b)

veicināt vides aizsardzību un pārvaldību, kā arī ilgtspējīgas, daudzfunkcionāli pārvaldītas ekosistēmas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimatnoturību;

| c) | stiprināt ilgtspējīgas pārtikas sistēmas; |
| --- | --- |

c)

stiprināt ilgtspējīgas pārtikas sistēmas;

| d) | atbalstīt pārkārtošanos uz zaļo enerģētiku, aprites ekonomiku, cīņu pret piesārņojumu un noturības veidošanu. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt pārkārtošanos uz zaļo enerģētiku, aprites ekonomiku, cīņu pret piesārņojumu un noturības veidošanu.

2)   Ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu veicināšana

| a) | Atbalstīt ekonomikas dažādošanu un gudru specializāciju; atbalstīt digitālo ekonomiku un digitālo savienojamību; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt ekonomikas dažādošanu un gudru specializāciju; atbalstīt digitālo ekonomiku un digitālo savienojamību;

| b) | pievērsties jauniem izaugsmes virzītājspēkiem, tostarp zaļajai/zilajai/aprites ekonomikai, ilgtspējīgam tūrismam un digitalizācijai; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību; |
| --- | --- |

b)

pievērsties jauniem izaugsmes virzītājspēkiem, tostarp zaļajai/zilajai/aprites ekonomikai, ilgtspējīgam tūrismam un digitalizācijai; veicināt ilgtspējīgas ražošanas un vērtības ķēžu attīstību;

| c) | atbalstīt piekļuvi finansējumam, sociālo iekļaušanu, privātā sektora attīstību, uzņēmumu savstarpējo tirdzniecību, profesionālo izglītību un prasmju attīstību. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt piekļuvi finansējumam, sociālo iekļaušanu, privātā sektora attīstību, uzņēmumu savstarpējo tirdzniecību, profesionālo izglītību un prasmju attīstību.

3)   Reģionālās integrācijas, tirdzniecības un transnacionālās sadarbības atbalstīšana

| a) | Atbalstīt ekonomikas integrāciju un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

Atbalstīt ekonomikas integrāciju un īstenot ekonomisko partnerattiecību nolīgumu;

| b) | atbalstīt institucionālo attīstību un kultūras apmaiņu, tostarp ar Karību jūras baseina valstīm un teritorijām. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt institucionālo attīstību un kultūras apmaiņu, tostarp ar Karību jūras baseina valstīm un teritorijām.

4)   Pārvaldības, miera, drošības un cilvēces attīstības stiprināšana

| a) | Stiprināt pārvaldi, mieru, demokrātiju, pilsonisko sabiedrību, cīņu pret nevienlīdzību un iedzīvotāju drošību; |
| --- | --- |

a)

Stiprināt pārvaldi, mieru, demokrātiju, pilsonisko sabiedrību, cīņu pret nevienlīdzību un iedzīvotāju drošību;

| b) | apkarot nelikumīgu tirdzniecību, nelikumīgu finansējumu un organizēto noziedzību; stiprināt robežu pārvaldību, noziedzības mazināšanu un novēršanu; |
| --- | --- |

b)

apkarot nelikumīgu tirdzniecību, nelikumīgu finansējumu un organizēto noziedzību; stiprināt robežu pārvaldību, noziedzības mazināšanu un novēršanu;

| c) | atbalstīt sociālās kohēzijas pasākumus un aizsardzības regulējumus, tostarp plašāku piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un to labāku kvalitāti un noturību; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālās kohēzijas pasākumus un aizsardzības regulējumus, tostarp plašāku piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un to labāku kvalitāti un noturību;

| d) | veicināt pārvaldības un publisko finanšu starptautiskos standartus. |
| --- | --- |

d)

veicināt pārvaldības un publisko finanšu starptautiskos standartus.

5)   Cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības atbalstīšana

| a) | Veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

a)

Veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| b) | veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu iespējas. |
| --- | --- |

b)

veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu iespējas.

---

| 20.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/44

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1531

(2021. gada 17. septembris),

ar ko attiecībā uz aklonifēna, akrinatrīna, Bacillus pumilus QST 2808, etirimola, pentiopirāda, piklorāma un Pseudomonas sp. celma DSMZ 13134 maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Aklonifēna, akrinatrīna un etirimola maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Pentiopirāda un piklorāma MAL tika noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Attiecībā uz Bacillus subtilis QST 2808 un Pseudomonas sp. celmu DSMZ 13134 Regulā (EK) Nr. 396/2005 konkrēti MAL netika noteikti, un šīs vielas netika iekļautas minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Aklonifēna, akrinatrīna un etirimola maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Pentiopirāda un piklorāma MAL tika noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Attiecībā uz Bacillus subtilis QST 2808 un Pseudomonas sp. celmu DSMZ 13134 Regulā (EK) Nr. 396/2005 konkrēti MAL netika noteikti, un šīs vielas netika iekļautas minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg.

| (2) | Ievērojot procedūru saistībā ar atļauju darbīgo vielu aklonifēnu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz fenheļa sēklām un pļavas ķimeņu augļiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot procedūru saistībā ar atļauju darbīgo vielu aklonifēnu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz fenheļa sēklām un pļavas ķimeņu augļiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL.

| (3) | Kas attiecas uz akrinatrīnu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz salātiem. Kas attiecas uz pentiopirādu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz selerijām un fenheļiem. Kas attiecas uz piklorāmu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz ziedošiem krustziežu dzimtas dārzeņiem. |
| --- | --- |

(3)

Kas attiecas uz akrinatrīnu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz salātiem. Kas attiecas uz pentiopirādu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz selerijām un fenheļiem. Kas attiecas uz piklorāmu, šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz ziedošiem krustziežu dzimtas dārzeņiem.

| (4) | Attiecīgās dalībvalstis novērtēja minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un pārsūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās dalībvalstis novērtēja minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un pārsūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un tos publiskoja. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un tos publiskoja.

| (6) | Attiecībā uz visiem pārējiem pieteikumiem Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, pieteikumu iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šo vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šīs vielas, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz attiecīgo produktu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz visiem pārējiem pieteikumiem Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, pieteikumu iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šo vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šīs vielas, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz attiecīgo produktu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (7) | Attiecībā uz etirimolu vairāki MAL tikuši grozīti ar Komisijas Regulu (ES) 2020/1566 (3). Ziņošanas kļūdas dēļ minētā regula pazemināja etirimola MAL gurķos līdz 0,05 mg/kg. Etirimols ir galvenais bupirimāta metabolīts, ko pašlaik lieto augu aizsardzības līdzekļos vairākās dalībvalstīs. Līdz ar to etirimola MAL pazemināšana var izraisīt iespējamus MAL pārsniegumus pēc bupirimāta likumīgas lietošanas. Lai no tā izvairītos, ziņotāja dalībvalsts 2020. gada 25. augustā Iestādei iesniedza grozītu novērtēšanas ziņojumu, un Iestāde 2020. gada 30. septembrī (4) saistībā ar attiecīgo argumentēto atzinumu publicēja labojumu, kurā ieteica MAL attiecībā uz etirimolu gurķos noteikt 0,2 mg/kg apmērā. Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi šajā regulā paredzēto MAL attiecībā uz etirimolu gurķos piemērot no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2020/1566. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz etirimolu vairāki MAL tikuši grozīti ar Komisijas Regulu (ES) 2020/1566 (3). Ziņošanas kļūdas dēļ minētā regula pazemināja etirimola MAL gurķos līdz 0,05 mg/kg. Etirimols ir galvenais bupirimāta metabolīts, ko pašlaik lieto augu aizsardzības līdzekļos vairākās dalībvalstīs. Līdz ar to etirimola MAL pazemināšana var izraisīt iespējamus MAL pārsniegumus pēc bupirimāta likumīgas lietošanas. Lai no tā izvairītos, ziņotāja dalībvalsts 2020. gada 25. augustā Iestādei iesniedza grozītu novērtēšanas ziņojumu, un Iestāde 2020. gada 30. septembrī (4) saistībā ar attiecīgo argumentēto atzinumu publicēja labojumu, kurā ieteica MAL attiecībā uz etirimolu gurķos noteikt 0,2 mg/kg apmērā. Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi šajā regulā paredzēto MAL attiecībā uz etirimolu gurķos piemērot no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2020/1566.

| (8) | Attiecībā uz Bacillus subtilis QST 2808 un Pseudomonas sp. celmu DSMZ 13134 Iestāde iesniedza pamatotus atzinumus (5) (6) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. panta 1. punktu. Minētajos atzinumos Iestāde ieteica abas vielas iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Bacillus subtilis QST 2808 un Pseudomonas sp. celmu DSMZ 13134 Iestāde iesniedza pamatotus atzinumus (5) (6) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. panta 1. punktu. Minētajos atzinumos Iestāde ieteica abas vielas iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (9) | Balstoties uz Iestādes pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, attiecīgie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Balstoties uz Iestādes pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, attiecīgie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām.

| (10) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Attiecībā uz etirimolu gurķos to piemēro no 2021. gada 17. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 17. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē pieejamie EFSA zinātniskie ziņojumi: http://www.efsa.europa.eu:

2

EFSA

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aclonifen in fennel seed and caraway fruit.
  EFSA Journal 2020;18(7):6219.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aclonifen in fennel seed and caraway fruit.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in lettuce.
  EFSA Journal 2020;18(7):6218.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acrinathrin in lettuce.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for penthiopyrad in Florence fennels and celeries.
  EFSA Journal 2020;18(9):6259.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for penthiopyrad in Florence fennels and celeries.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing MRL for picloram in flowering brassica.
  EFSA Journal 2020;18(10):6272.

Reasoned opinion on the modification of the existing MRL for picloram in flowering brassica.

EFSA Journal

(3)  Komisijas Regula (ES) 2020/1566 (2020. gada 27. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu groza attiecībā uz bupirimāta, karfentrazonetila, etirimola un piriofenona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (OV L 358, 28.10.2020., 30. lpp.).

3

(4)  
  Reasoned opinion on the Review of the existing maximum residue levels for bupirimate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.
  EFSA Journal 2019;17(7):5757.

4

Reasoned opinion on the Review of the existing maximum residue levels for bupirimate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.

EFSA Journal

(5)  
  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Bacillus pumilus QST 2808 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.
  EFSA Journal 2020;18(5):6115.

5

Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Bacillus pumilus QST 2808 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.

EFSA Journal

(6)  
  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Pseudomonas sp. strain DSMZ 13134 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.
  EFSA Journal 2020;18(8):6234.

6

Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for Pseudomonas sp. strain DSMZ 13134 according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005.

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | II pielikumā slejas par aklonifēnu, akrinatrīnu un etirimolu aizstāj ar šādām:
  “Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)










  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1) | Aklonifēns | Akrinatrīns (F) | Etirimols (A) (F) (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,01 (*1) | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Greipfrūti | | | |
| 0110020 | Apelsīni | | | |
| 0110030 | Citroni | | | |
| 0110040 | Laimi | | | |
| 0110050 | Mandarīni | | | |
| 0110990 | Citi (2) | | | |
| 0120000 | Koku rieksti | | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandeles | | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | | |
| 0120040 | Kastaņi | | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | | |
| 0120100 | Pistācijas | | | |
| 0120110 | Valrieksti | | | |
| 0120990 | Citi (2) | | | |
| 0130000 | Sēkleņi | | 0,02 (*1) | |
| 0130010 | Āboli | | | 0,06 |
| 0130020 | Bumbieri | | | 0,06 |
| 0130030 | Cidonijas | | | 0,01 (*1) |
| 0130040 | Mespili | | | 0,01 (*1) |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | | 0,01 (*1) |
| 0130990 | Citi (2) | | | 0,01 (*1) |
| 0140000 | Kauleņi | | 0,02 (*1) | |
| 0140010 | Aprikozes | | | 0,04 |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | | 0,01 (*1) |
| 0140030 | Persiki | | | 0,04 |
| 0140040 | Plūmes | | | 0,01 (*1) |
| 0140990 | Citi (2) | | | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

II pielikumā slejas par aklonifēnu, akrinatrīnu un etirimolu aizstāj ar šādām:

“Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1)

Aklonifēns

Akrinatrīns (F)

Etirimols (A) (F) (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01 (*1)

0110000

Citrusaugļi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,02 (*1)

0130010

Āboli

0,06

0130020

Bumbieri

0,06

0130030

Cidonijas

0,01 (*1)

0130040

Mespili

0,01 (*1)

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0,01 (*1)

0130990

Citi (2)

0,01 (*1)

0140000

Kauleņi

0,02 (*1)

0140010

Aprikozes

0,04

0140020

Ķirši (saldie)

0,01 (*1)

0140030

Persiki

0,04

0140040

Plūmes

0,01 (*1)

0140990

Citi (2)

0,01 (*1)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0,4 (+)

0151010

Galda vīnogas

0,05 (*1)

0151020

Vīna vīnogas

0,1

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,02 (*1)

0,3

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,02 (*1)

0153010

Kazenes

0,07

0153020

Ziemeļu kaulenes

0,07

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0,15

0153990

Citi (2)

0,07

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,02 (*1)

2

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,02 (*1)

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01 (*1)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0,01 (*1)

0213020

Burkāni

0,08

0213030

Sakņu selerijas

0,3

0213040

Mārrutki

0,07

0213050

Topinambūri

0,1

0213060

Pastinaki

0,1

0213070

Sakņu pētersīļi

0,01 (*1)

0213080

Redīsi

0,01 (*1)

0213090

Puravlapu plostbārži

0,01 (*1)

0213100

Kāļi

0,01 (*1)

0213110

Rāceņi

0,01 (*1)

0213990

Citi (2)

0,01 (*1)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Ķiploki

0,02 (*1)

0220020

Sīpoli

0,02 (*1)

0220030

Šalotes

0,02 (*1)

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,01 (*1)

0220990

Citi (2)

0,01 (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0,02 (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0,02 (*1)

0,09

0231030

Baklažāni

0,01 (*1)

0,1 (+)

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Citi (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,01 (*1)

0232010

Gurķi

0,2

0232020

Pipargurķīši

0,05

0232030

Tumšzaļie kabači

0,05

0232990

Citi (2)

0,05

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,01 (*1)

0,15

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Salātu baldriņi

0,06 (+)

0251020

Salāti

0,1

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0,06 (+)

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0,06 (+)

0251050

Barbarejas

0,02 (*1)

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0,06 (+)

0251070

Brūnās sinepes

0,06 (+)

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0,02 (*1)

0251990

Citi (2)

0,02 (*1)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,8

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0,08

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,02 (*1)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0,08

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,01 (*1)

0260050

Lēcas

0,02

0260990

Citi (2)

0,01 (*1)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Sparģeļi

0,01 (*1)

0270020

Lapu artišoki

0,01 (*1)

0270030

Selerijas

0,01 (*1)

0270040

Fenheļi

0,01 (*1)

0270050

Artišoki

0,02 (*1)

0270060

Puravi

0,01 (*1)

0270070

Rabarberi

0,01 (*1)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01 (*1)

0270090

Palmu serdes

0,01 (*1)

0270990

Citi (2)

0,01 (*1)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300010

Pupas

0,08

0300020

Lēcas

0,08

0300030

Zirņi

0,08

0300040

Lupīnas

0,01 (*1)

0300990

Citi (2)

0,01 (*1)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,01 (*1)

0401020

Zemesrieksti

0,01 (*1)

0401030

Magoņu sēklas

0,01 (*1)

0401040

Sezama sēklas

0,01 (*1)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,02 (*1)

0401060

Rapšu sēklas

0,01 (*1)

0401070

Sojas pupas

0,01 (*1)

0401080

Sinepju sēklas

0,01 (*1)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,01 (*1)

0401100

Ķirbju sēklas

0,01 (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,01 (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,01 (*1)

0401130

Sējas idras sēklas

0,01 (*1)

0401140

Kaņepju sēklas

0,01 (*1)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01 (*1)

0401990

Citi (2)

0,01 (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0,01 (*1)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0610000

Tējas

0,05 (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05 (*1)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,08

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,08

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,05 (*1)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05 (*1)

0640000

Kakao pupiņas

0,05 (*1)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05 (*1)

0700000

APIŅI

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0,01 (*1)

0810020

Sējas melnsēklītes

0,01 (*1)

0810030

Selerija

0,01 (*1)

0810040

Koriandrs

0,01 (*1)

0810050

Ķimenes

0,01 (*1)

0810060

Dilles

0,01 (*1)

0810070

Fenhelis

0,03

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0,01 (*1)

0810090

Muskatrieksts

0,01 (*1)

0810990

Citi (2)

0,01 (*1)

0820000

Augļi

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0,01 (*1)

0820020

Sičuānas pipari

0,01 (*1)

0820030

Pļavas ķimenes

0,03

0820040

Kardamons

0,01 (*1)

0820050

Kadiķogas

0,01 (*1)

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0,01 (*1)

0820070

Vaniļa

0,01 (*1)

0820080

Tamarinda augļi

0,01 (*1)

0820990

Citi (2)

0,01 (*1)

0830000

Mizas

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Pumpuri

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

(+)

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

(+)

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

(+)

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

(+)

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

(+)

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

(+)

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1) (+)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

(F)= Šķīst taukos.

Akrinatrīns (F)

| (+) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem un metabolismu nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2019. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

  0251010 Salātu baldriņi


  0251030 Platlapu cigoriņi/endīvijas


  0251040 Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi


  0251060 Sējas pazvērītes/rukolas salāti


  0251070 Brūnās sinepes |
| --- | --- |

(+)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem un metabolismu nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2019. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

0251010 Salātu baldriņi

0251030 Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040 Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251060 Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070 Brūnās sinepes

Etirimols (A) (F)(R)

(A) ES references laboratorijas konstatēja, ka atsauces standarts attiecībā uz dezetiletirimolu nav komerciāli pieejams. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minētā atsauces standarta komerciālo pieejamību līdz 2021. gada 28. oktobrim, vai minētā atsauces standarta nepieejamību, ja tas līdz norādītajam datumam nebūs komerciāli pieejams.

(R) = Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīdu un kodu kombinācijām:

etirimols — kods 1000000: dezetiletirimols.

| (+) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2022. gada 28. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

  0151000 a) vīnogas


  0231030 Baklažāni |
| --- | --- |

(+)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2022. gada 28. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

0151000 a) vīnogas

0231030 Baklažāni

| (+) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2022. gada 28. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

  1011000 a) cūku


  1012000 b) liellopu


  1013000 c) aitu


  1014000 d) kazu


  1015000 e) zirgu


  1016000 f) mājputnu


  1020000 Piens


  1030000 Putnu olas” |
| --- | --- |

(+)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā būs iesniegta līdz 2022. gada 28. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nebūs iesniegta.

1011000 a) cūku

1012000 b) liellopu

1013000 c) aitu

1014000 d) kazu

1015000 e) zirgu

1016000 f) mājputnu

1020000 Piens

1030000 Putnu olas”

| 2) | III pielikuma A daļā slejas par pentiopirādu un piklorāmu aizstāj ar šādām:

  Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)









  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (2) | Pentiopirāds | Piklorāms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | 0,01 (*2) |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,01 (*2) | |
| 0110010 | Greipfrūti | | |
| 0110020 | Apelsīni | | |
| 0110030 | Citroni | | |
| 0110040 | Laimi | | |
| 0110050 | Mandarīni | | |
| 0110990 | Citi (2) | | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,05 | |
| 0120010 | Mandeles | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | |
| 0120040 | Kastaņi | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | |
| 0120100 | Pistācijas | | |
| 0120110 | Valrieksti | | |
| 0120990 | Citi (2) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,5 | |
| 0130010 | Āboli | | |
| 0130020 | Bumbieri | | |
| 0130030 | Cidonijas | | |
| 0130040 | Mespili | | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | |
| 0130990 | Citi (2) | | |
| 0140000 | Kauleņi | | |
| 0140010 | Aprikozes | 4 | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 4 | |
| 0140030 | Persiki | 4 | |
| 0140040 | Plūmes | 1,5 | |
| 0140990 | Citi (2) | 0,01 (*2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

III pielikuma A daļā slejas par pentiopirādu un piklorāmu aizstāj ar šādām:

Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (2)

Pentiopirāds

Piklorāms

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01 (*2)

0110000

Citrusaugļi

0,01 (*2)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,05

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,5

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

4

0140020

Ķirši (saldie)

4

0140030

Persiki

4

0140040

Plūmes

1,5

0140990

Citi (2)

0,01 (*2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0,01 (*2)

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

3

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01 (*2)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

0,01 (*2)

0154020

Dzērvenes

0,01 (*2)

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0,01 (*2)

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0,01 (*2)

0154050

Mežrožu paaugļi

0,01 (*2)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,01 (*2)

0154070

Vilkābeles ogas

0,4

0154080

Plūškoka ogas

0,01 (*2)

0154990

Citi (2)

0,01 (*2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0,01 (*2)

0161020

Vīģes

0,01 (*2)

0161030

Galda olīvas

0,01 (*2)

0161040

Kumkvati

0,01 (*2)

0161050

Karambolas

0,01 (*2)

0161060

Hurmas

0,4

0161070

Javas salas plūmes

0,01 (*2)

0161990

Citi (2)

0,01 (*2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,01 (*2)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0,01 (*2)

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01 (*2)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,05

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,04

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0,6

0213020

Burkāni

0,6

0213030

Sakņu selerijas

0,6

0213040

Mārrutki

0,6

0213050

Topinambūri

0,6

0213060

Pastinaki

0,6

0213070

Sakņu pētersīļi

0,6

0213080

Redīsi

3

0213090

Puravlapu plostbārži

0,6

0213100

Kāļi

0,6

0213110

Rāceņi

0,6

0213990

Citi (2)

0,6

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01 (*2)

0220010

Ķiploki

0,8

0220020

Sīpoli

0,8

0220030

Šalotes

0,8

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

4

0220990

Citi (2)

0,8

0230000

Augļu dārzeņi

0,01 (*2)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

2

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,7

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,6

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,02

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01 (*2)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

4

0,08

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0,01 (*2)

0242010

Briseles kāposti

0,01 (*2)

0242020

Galviņkāposti

4

0242990

Citi (2)

0,01 (*2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0,01 (*2)

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0251010

Salātu baldriņi

15

0251020

Salāti

15

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0,01 (*2)

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

15

0251050

Barbarejas

15

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

15

0251070

Brūnās sinepes

15

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

50

0251990

Citi (2)

15

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

30

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01 (*2)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01 (*2)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01 (*2)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0256010

Kārvele

20

0256020

Maurloki

0,01 (*2)

0256030

Lapu selerijas

0,01 (*2)

0256040

Pētersīļi

20

0256050

Salvija

0,01 (*2)

0256060

Rozmarīns

0,01 (*2)

0256070

Timiāns

0,01 (*2)

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,01 (*2)

0256090

Lauru lapas

0,01 (*2)

0256100

Estragons

0,01 (*2)

0256990

Citi (2)

0,01 (*2)

0260000

Pākšaugi

0,01 (*2)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

3

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,4

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

4

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,3

0260050

Lēcas

0,01 (*2)

0260990

Citi (2)

0,01 (*2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01 (*2)

0270010

Sparģeļi

0,01 (*2)

0270020

Lapu artišoki

15

0270030

Selerijas

20

0270040

Fenheļi

20

0270050

Artišoki

0,01 (*2)

0270060

Puravi

3

0270070

Rabarberi

15

0270080

Bambusa dzinumi

0,01 (*2)

0270090

Palmu serdes

0,01 (*2)

0270990

Citi (2)

0,01 (*2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0300000

PĀKŠAUGI

0,3

0,01 (*2)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401020

Zemesrieksti

0,05

0,01 (*2)

0401030

Magoņu sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401040

Sezama sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401050

Saulespuķu sēklas

1,5

0,01 (*2)

0401060

Rapšu sēklas

0,5

0,03

0401070

Sojas pupas

0,3

0,01 (*2)

0401080

Sinepju sēklas

0,01 (*2)

0,03

0401090

Kokvilnas sēklas

0,5

0,01 (*2)

0401100

Ķirbju sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401110

Saflora sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401120

Gurķenes sēklas

0,01 (*2)

0,03

0401130

Sējas idras sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401140

Kaņepju sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0401990

Citi (2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402000

Eļļas augu augļi

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0500010

Mieži

0,3

0,2

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500030

Kukurūza

0,01

0,2

0500040

Prosa

0,8

0,01 (*2)

0500050

Auzas

0,3

0,2

0500060

Rīsi

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0500070

Rudzi

0,1

0,01 (*2)

0500080

Sorgo

0,8

0,2

0500090

Kvieši

0,1

0,2

0500990

Citi (2)

0,01 (*2)

0,2

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0610000

Tējas

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850000

Pumpuri

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,02 (*2)

0,01 (*2)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0900010

Cukurbiešu saknes

0,5

0,01 (*2)

0900020

Cukurniedres

0,01 (*2)

0,05

0900030

Cigoriņu saknes

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0900990

Citi (2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01 (*2)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,2

1011020

Taukaudi

0,01 (*2)

1011030

Aknas

0,01 (*2)

1011040

Nieres

5

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1011990

Citi (2)

0,01 (*2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,2

1012020

Taukaudi

0,2

1012030

Aknas

0,01 (*2)

1012040

Nieres

5

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1012990

Citi (2)

0,01 (*2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,2

1013020

Taukaudi

0,2

1013030

Aknas

0,01 (*2)

1013040

Nieres

5

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1013990

Citi (2)

0,01 (*2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,2

1014020

Taukaudi

0,2

1014030

Aknas

0,01 (*2)

1014040

Nieres

5

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1014990

Citi (2)

0,01 (*2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,2

1015020

Taukaudi

0,01 (*2)

1015030

Aknas

0,01 (*2)

1015040

Nieres

5

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1015990

Citi (2)

0,01 (*2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

0,2

1016020

Taukaudi

0,01 (*2)

1016030

Aknas

0,01 (*2)

1016040

Nieres

0,01 (*2)

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,01 (*2)

1016990

Citi (2)

0,01 (*2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,2

1017020

Taukaudi

0,01 (*2)

1017030

Aknas

0,01 (*2)

1017040

Nieres

5

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,5

1017990

Citi (2)

0,01 (*2)

1020000

Piens

0,01 (*2)

0,05 (*2)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

| 3) | IV pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: “Bacillus pumilus QST 2808” un “Pseudomonas sp. celms DSMZ 13134”. |
| --- | --- |

3)

IV pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: “Bacillus pumilus QST 2808” un “Pseudomonas sp. celms DSMZ 13134”.

---

(*1)  Analītiski nosakāmais daudzums.

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

(*2)  Analītiski nosakāmais daudzums.

(2)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

---

| 20.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/69

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1532

(2021. gada 17. septembris),

ar ko attiecībā uz 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-diona iekļaušanu aromatizējošo vielu Savienības sarakstā groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā ir noteikts to aromatizētāju un izejmateriālu Savienības saraksts, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā un uz tās, un to izmantošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā ir noteikts to aromatizētāju un izejmateriālu Savienības saraksts, kas apstiprināti izmantošanai pārtikā un uz tās, un to izmantošanas nosacījumi.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 872/2012 (3) ir pieņemts aromatizējošo vielu saraksts un šis saraksts iekļauts Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 872/2012 (3) ir pieņemts aromatizējošo vielu saraksts un šis saraksts iekļauts Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļā.

| (3) | Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar vienoto procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā, vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts vai ieinteresētas personas pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(3)

Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar vienoto procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā, vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts vai ieinteresētas personas pieteikuma saņemšanas.

| (4) | 2012. gada 10. augustā Komisijai tika iesniegts pieteikums uz atļauju izmantot 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-dionu (FL Nr. 16.127) par aromatizējošu vielu dažādos pārtikas produktos, kuri pēc būtības pieder pie vairākām pārtikas kategorijām, kas minētas aromatizētāju un izejmateriālu Savienības sarakstā. Komisija par pieteikumu paziņoja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un lūdza sniegt atzinumu. Komisija pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu darīja pieejamu arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

2012. gada 10. augustā Komisijai tika iesniegts pieteikums uz atļauju izmantot 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-dionu (FL Nr. 16.127) par aromatizējošu vielu dažādos pārtikas produktos, kuri pēc būtības pieder pie vairākām pārtikas kategorijām, kas minētas aromatizētāju un izejmateriālu Savienības sarakstā. Komisija par pieteikumu paziņoja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un lūdza sniegt atzinumu. Komisija pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu darīja pieejamu arī dalībvalstīm.

| (5) | Iestāde savā atzinumā, kas pieņemts 2016. gada 21. jūnijā (4), izvērtēja vielas FL Nr. 16.127 nekaitīgumu un secināja, ka to var izmantot bez bažām par nekaitīgumu tad, ja netiek pārsniegts līmenis, kāds norādīts attiecībā uz dažādiem pārtikas produktiem dažādās pārtikas kategorijās. Iestāde arī norādīja, ka tā ir viela, kam piemīt aromātu mainošas īpašības. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde savā atzinumā, kas pieņemts 2016. gada 21. jūnijā (4), izvērtēja vielas FL Nr. 16.127 nekaitīgumu un secināja, ka to var izmantot bez bažām par nekaitīgumu tad, ja netiek pārsniegts līmenis, kāds norādīts attiecībā uz dažādiem pārtikas produktiem dažādās pārtikas kategorijās. Iestāde arī norādīja, ka tā ir viela, kam piemīt aromātu mainošas īpašības.

| (6) | Ja tiek ievēroti norādītie izmantošanas nosacījumi, vielas FL Nr. 16.127 izmantošana par aromatizējošu vielu nerada bažas saistībā ar nekaitīgumu, un nav gaidāms, ka patērētājs tiks maldināts, tāpēc ir lietderīgi šādu izmantošanu atļaut, ņemot vērā Iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

(6)

Ja tiek ievēroti norādītie izmantošanas nosacījumi, vielas FL Nr. 16.127 izmantošana par aromatizējošu vielu nerada bažas saistībā ar nekaitīgumu, un nav gaidāms, ka patērētājs tiks maldināts, tāpēc ir lietderīgi šādu izmantošanu atļaut, ņemot vērā Iestādes atzinumu.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 17. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.

1

(2)  
  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2012 (2012. gada 1. oktobris), ar ko pieņem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzēto aromatizējošo vielu sarakstu, iekļauj to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1565/2000 un Komisijas Lēmumu 1999/217/EK (OV L 267, 2.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2016;14(7):4334.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļas 2. sadaļas 1. tabulā aiz ieraksta 16.126 iekļauj šādu ierakstu par FL Nr. 16.127:

| “16.127 | 3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-dions | 1119831-25-2 | 2161 | | vismaz 99 %, pārbauda ar HPLC/UV metodi | Ierobežojumi izmantošanai par aromatizējošo vielu: | 1.4. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“16.127

3-(1-((3,5-dimetilizoksazol-4-il)metil)-1H-pirazol-4-il)-1-(3-hidroksibenzil)imidazolidīn-2,4-dions

1119831-25-2

2161

vismaz 99 %, pārbauda ar HPLC/UV metodi

Ierobežojumi izmantošanai par aromatizējošo vielu:

1.4. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg;

| | 1.8. kategorijā – ne vairāk kā 8 mg/kg; |
| --- | --- |

1.8. kategorijā – ne vairāk kā 8 mg/kg;

| | 3. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg; |
| --- | --- |

3. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg;

| | 5.1. kategorijā – ne vairāk kā 15 mg/kg; |
| --- | --- |

5.1. kategorijā – ne vairāk kā 15 mg/kg;

| | 5.2. kategorijā – ne vairāk kā 16 mg/kg; |
| --- | --- |

5.2. kategorijā – ne vairāk kā 16 mg/kg;

| | 5.3. kategorijā – ne vairāk kā 30 mg/kg; |
| --- | --- |

5.3. kategorijā – ne vairāk kā 30 mg/kg;

| | 5.4. kategorijā – ne vairāk kā 15 mg/kg; |
| --- | --- |

5.4. kategorijā – ne vairāk kā 15 mg/kg;

| | 6.3. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg; |
| --- | --- |

6.3. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg;

| | 12.1. kategorijā – ne vairāk kā 75 mg/kg; |
| --- | --- |

12.1. kategorijā – ne vairāk kā 75 mg/kg;

| | 12.2. kategorijā – ne vairāk kā 100 mg/kg; |
| --- | --- |

12.2. kategorijā – ne vairāk kā 100 mg/kg;

| | 12.3. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg; |
| --- | --- |

12.3. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg;

| | 12.4. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg; |
| --- | --- |

12.4. kategorijā – ne vairāk kā 25 mg/kg;

| | 12.5. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg; |
| --- | --- |

12.5. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg;

| | 13.2. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg; |
| --- | --- |

13.2. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg;

| | 13.3. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg; |
| --- | --- |

13.3. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/kg;

| | 14.1.4. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/l (tikai dzērieniem uz piena bāzes) |
| --- | --- |

14.1.4. kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/l (tikai dzērieniem uz piena bāzes)

| | 14.1.5. kategorijā – ne vairāk kā 8 mg/kg; |
| --- | --- |

14.1.5. kategorijā – ne vairāk kā 8 mg/kg;

| | 15.1. kategorijā – ne vairāk kā 20 mg/kg; |
| --- | --- |

15.1. kategorijā – ne vairāk kā 20 mg/kg;

| | 16.kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/l (tikai desertiem uz piena bāzes) |
| --- | --- |

16.kategorijā – ne vairāk kā 4 mg/l (tikai desertiem uz piena bāzes)

EFSA”

---

| 20.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/72

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1533

(2021. gada 17. septembris),

ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura no Japānas nosūtīta, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/6

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (2), un jo īpaši tās 54. panta 4. punkta pirmās daļas b) punktu un 90. panta pirmās daļas a), c) un f) punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc 2011. gada 11. marta avārijas Fukušimas atomelektrostacijā Komisija tika informēta, ka radionuklīdu līmenis noteiktos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedz Japānā piemērojamos rīcības līmeņus attiecībā uz pārtiku. Savienībā šāds piesārņojums var apdraudēt sabiedrības un dzīvnieku veselību, tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011 (3) noteica īpašus nosacījumus par Japānas izcelsmes vai no Japānas nosūtītas pārtikas un dzīvnieku barības importu. Pēc tam minēto īstenošanas regulu atcēla un secīgi aizstāja Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 961/2011 (4), (ES) Nr. 284/2012 (5), (ES) Nr. 996/2012 (6), (ES) Nr. 322/2014 (7) un (ES) 2016/6 (8). Lai nodrošinātu konsekvenci un atvieglotu īstenošanu, šīs regulas nosaka maksimālos radionuklīdu līmeņus, tos saskaņojot ar vērtībām, kas noteiktas attiecīgajos Japānas tiesību aktos, un minētā prakse būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(1)

Pēc 2011. gada 11. marta avārijas Fukušimas atomelektrostacijā Komisija tika informēta, ka radionuklīdu līmenis noteiktos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedz Japānā piemērojamos rīcības līmeņus attiecībā uz pārtiku. Savienībā šāds piesārņojums var apdraudēt sabiedrības un dzīvnieku veselību, tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011 (3) noteica īpašus nosacījumus par Japānas izcelsmes vai no Japānas nosūtītas pārtikas un dzīvnieku barības importu. Pēc tam minēto īstenošanas regulu atcēla un secīgi aizstāja Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 961/2011 (4), (ES) Nr. 284/2012 (5), (ES) Nr. 996/2012 (6), (ES) Nr. 322/2014 (7) un (ES) 2016/6 (8). Lai nodrošinātu konsekvenci un atvieglotu īstenošanu, šīs regulas nosaka maksimālos radionuklīdu līmeņus, tos saskaņojot ar vērtībām, kas noteiktas attiecīgajos Japānas tiesību aktos, un minētā prakse būtu jāsaglabā.

| (2) | Regula (ES) 2017/625 prasa, lai precēm, uz kurām attiecas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu pieņemtos aktos paredzēts ārkārtas pasākums, tās ievedot Savienībā, tiktu piemērotas oficiālas kontroles. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) 2017/625 prasa, lai precēm, uz kurām attiecas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu pieņemtos aktos paredzēts ārkārtas pasākums, tās ievedot Savienībā, tiktu piemērotas oficiālas kontroles.

| (3) | Lai pie ievešanas Savienībā atvieglotu oficiālās kontroles veikšanu pārtikai un barībai, uz kuru attiecas šī regula, ir lietderīgi izveidot vienota parauga oficiālu sertifikātu. Papildus prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/625 II sadaļas VII nodaļā, attiecībā uz papīra formā izdotiem sertifikātiem – Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/1715 (9) 39. panta 1. punktā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 (10) 5. pantā, ir lietderīgi arī noteikt oficiālo sertifikātu izdošanas prasības. Turklāt, lai nodrošinātu saskanīgu pieeju, ir lietderīgi paredzēt, ka saskaņā ar šo regulu izdoti oficiāli sertifikāti būtu jāaizstāj, ievērojot procedūras, kas attiecībā uz aizstājējsertifikātiem noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Lai pie ievešanas Savienībā atvieglotu oficiālās kontroles veikšanu pārtikai un barībai, uz kuru attiecas šī regula, ir lietderīgi izveidot vienota parauga oficiālu sertifikātu. Papildus prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/625 II sadaļas VII nodaļā, attiecībā uz papīra formā izdotiem sertifikātiem – Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/1715 (9) 39. panta 1. punktā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 (10) 5. pantā, ir lietderīgi arī noteikt oficiālo sertifikātu izdošanas prasības. Turklāt, lai nodrošinātu saskanīgu pieeju, ir lietderīgi paredzēt, ka saskaņā ar šo regulu izdoti oficiāli sertifikāti būtu jāaizstāj, ievērojot procedūras, kas attiecībā uz aizstājējsertifikātiem noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235.

| (4) | Līdzšinējie pasākumi ir pārskatīti, ņemot vērā datus, ko par devīto un desmito veģetācijas periodu (no 2019. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim) pēc avārijas sniegušas Japānas iestādes, – vairāk nekā 87 000 analīžu datus par radioaktivitātes sastopamību tādā barībā un pārtikā, kas nav liellopu gaļa, un vairāk nekā 429 000 analīžu datus par radioaktivitātes sastopamību liellopu gaļā. |
| --- | --- |

(4)

Līdzšinējie pasākumi ir pārskatīti, ņemot vērā datus, ko par devīto un desmito veģetācijas periodu (no 2019. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim) pēc avārijas sniegušas Japānas iestādes, – vairāk nekā 87 000 analīžu datus par radioaktivitātes sastopamību tādā barībā un pārtikā, kas nav liellopu gaļa, un vairāk nekā 429 000 analīžu datus par radioaktivitātes sastopamību liellopu gaļā.

| (5) | Šo datu gaismā šķiet, ka attiecībā uz dažiem produktiem pienākums pirms eksportēšanas uz Savienību no tiem ņemt paraugus un tos analizēt, ir jāsaglabā vai jānosaka, bet attiecībā uz citiem to var atcelt. Turklāt, papildus produktiem, uz kuriem šis pienākums jau attiecas, ir lietderīgi pieprasīt paraugu ņemšanu no savvaļas sēnēm un no tām atvasinātiem produktiem, kuru izcelsme ir Ivates, Nagano, Ņiigatas un Ibaraki prefektūrā, no Gummas prefektūras zivīm un zvejniecības produktiem, no Fukušimas prefektūras savvaļas ērgļpapardēm un no tām atvasinātajiem produktiem, kā arī no Japānas osmundām un no tām atvasinātajiem produktiem, kuru izcelsme ir Mijagi prefektūrā. Tomēr prasību pirms eksportēšanas uz Savienību ņemt paraugus un tos analizēt var atcelt attiecībā uz arālijas dīgstiem un no tiem atvasinātiem produktiem, kuru izcelsme ir Fukušimas, Mijagi un Gummas prefektūrā, attiecībā uz bambusu un no tā atvasinātiem produktiem no Fukušimas prefektūras, attiecībā uz sēnēm un no tām atvasinātiem produktiem no Gummas prefektūras un attiecībā uz košiaburu (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumiem) un no tiem atvasinātiem produktiem no Šizuokas, Jamanaši un Jamagatas prefektūras. Turklāt neatbilstības attiecībā uz sēnēm tika konstatētas tikai savvaļas sēnēs, attiecībā uz papardēm – tikai savvaļas ērgļpapardēs un attiecībā uz (Japānas) hurmu – tikai žāvētā (Japānas) hurmā. Tāpēc šo produktu sakarā prasību par paraugu ņemšanu un analizēšanu ir lietderīgi attiecināt tikai attiecīgi uz savvaļas paveidiem vai kaltētu veidu. |
| --- | --- |

(5)

Šo datu gaismā šķiet, ka attiecībā uz dažiem produktiem pienākums pirms eksportēšanas uz Savienību no tiem ņemt paraugus un tos analizēt, ir jāsaglabā vai jānosaka, bet attiecībā uz citiem to var atcelt. Turklāt, papildus produktiem, uz kuriem šis pienākums jau attiecas, ir lietderīgi pieprasīt paraugu ņemšanu no savvaļas sēnēm un no tām atvasinātiem produktiem, kuru izcelsme ir Ivates, Nagano, Ņiigatas un Ibaraki prefektūrā, no Gummas prefektūras zivīm un zvejniecības produktiem, no Fukušimas prefektūras savvaļas ērgļpapardēm un no tām atvasinātajiem produktiem, kā arī no Japānas osmundām un no tām atvasinātajiem produktiem, kuru izcelsme ir Mijagi prefektūrā. Tomēr prasību pirms eksportēšanas uz Savienību ņemt paraugus un tos analizēt var atcelt attiecībā uz arālijas dīgstiem un no tiem atvasinātiem produktiem, kuru izcelsme ir Fukušimas, Mijagi un Gummas prefektūrā, attiecībā uz bambusu un no tā atvasinātiem produktiem no Fukušimas prefektūras, attiecībā uz sēnēm un no tām atvasinātiem produktiem no Gummas prefektūras un attiecībā uz košiaburu (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumiem) un no tiem atvasinātiem produktiem no Šizuokas, Jamanaši un Jamagatas prefektūras. Turklāt neatbilstības attiecībā uz sēnēm tika konstatētas tikai savvaļas sēnēs, attiecībā uz papardēm – tikai savvaļas ērgļpapardēs un attiecībā uz (Japānas) hurmu – tikai žāvētā (Japānas) hurmā. Tāpēc šo produktu sakarā prasību par paraugu ņemšanu un analizēšanu ir lietderīgi attiecināt tikai attiecīgi uz savvaļas paveidiem vai kaltētu veidu.

| (6) | Pie ievešanas Savienībā veiktās kontroles liecina, ka Savienības tiesību aktu īpašos nosacījumus Japānas iestādes īsteno pareizi un ka jau ilgāk nekā deviņus gadus importa kontrolēs neatbilstība šiem aktiem nav konstatēta. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt praksi, ka šīs regulas reglamentētajai pārtikai un barībai oficiālās kontroles pie ievešanas Savienībā nenotiek bieži. |
| --- | --- |

(6)

Pie ievešanas Savienībā veiktās kontroles liecina, ka Savienības tiesību aktu īpašos nosacījumus Japānas iestādes īsteno pareizi un ka jau ilgāk nekā deviņus gadus importa kontrolēs neatbilstība šiem aktiem nav konstatēta. Tāpēc ir lietderīgi saglabāt praksi, ka šīs regulas reglamentētajai pārtikai un barībai oficiālās kontroles pie ievešanas Savienībā nenotiek bieži.

| (7) | Ir lietderīgi paredzēt, ka šo regulu pārskatīs, kad būs pieejami paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti par radioaktivitātes klātbūtni barībā un pārtikā vienpadsmitajā un divpadsmitajā veģetācijas periodā (2021. un 2022. gadā) pēc avārijas. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi paredzēt, ka šo regulu pārskatīs, kad būs pieejami paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti par radioaktivitātes klātbūtni barībā un pārtikā vienpadsmitajā un divpadsmitajā veģetācijas periodā (2021. un 2022. gadā) pēc avārijas.

| (8) | Īstenošanas regula (ES) 2016/6 tiek būtiski grozīta, tāpēc skaidrības labad ir lietderīgi to aizstāt. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regula (ES) 2016/6 tiek būtiski grozīta, tāpēc skaidrības labad ir lietderīgi to aizstāt.

| (9) | Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz jaunajiem pasākumiem, attiecībā uz sūtījumiem, kam līdzi dotas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 izdotas oficiālas deklarācijas, kuras izdotas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ir lietderīgi paredzēt pārejas pasākumu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz jaunajiem pasākumiem, attiecībā uz sūtījumiem, kam līdzi dotas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 izdotas oficiālas deklarācijas, kuras izdotas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ir lietderīgi paredzēt pārejas pasākumu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula nosaka nosacījumus tādas pārtikas, arī mazsvarīgas pārtikas, un barības Padomes Regulas (Euratom) 2016/52 (11) 1. panta izpratnē (“produkti”) ievešanai Savienībā, kuras izcelsme ir Japānā vai kura no tās nosūtīta un kuru paredzēts laist Savienības tirgū.

2.   Šo regulu nepiemēro šādu kategoriju produktu sūtījumiem, kuru bruto svars nepārsniedz 10 kg svaiga produkta vai 2 kg sausa produkta:

| a) | sūtījumi, ko nosūta kā tirdzniecības paraugus, laboratorijas paraugus vai izstāžu eksponātus un ko nav paredzēts laist tirgū; |
| --- | --- |

a)

sūtījumi, ko nosūta kā tirdzniecības paraugus, laboratorijas paraugus vai izstāžu eksponātus un ko nav paredzēts laist tirgū;

| b) | sūtījumi, kas ir pasažieru personīgajā bagāžā un ir paredzēti personīgam patēriņam vai lietošanai; |
| --- | --- |

b)

sūtījumi, kas ir pasažieru personīgajā bagāžā un ir paredzēti personīgam patēriņam vai lietošanai;

| c) | fiziskām personām sūtīti nekomerciāli sūtījumi, ko nav paredzēts laist tirgū; |
| --- | --- |

c)

fiziskām personām sūtīti nekomerciāli sūtījumi, ko nav paredzēts laist tirgū;

| d) | zinātniskiem mērķiem paredzēti sūtījumi. |
| --- | --- |

d)

zinātniskiem mērķiem paredzēti sūtījumi.

Ja par šo produktu paredzēto izmantojumu ir šaubas, pierādīšanas pienākums piekrīt attiecīgi personīgās bagāžas īpašniekam un sūtījuma saņēmējam.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “ko nosūta no tās pašas teritorijas vai trešās valsts”, kā minēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 37. punktā, nozīmē:

| — | attiecībā uz produktiem, par kuriem 4. pantā prasīta paraugu ņemšana un analīze, – ka tos nosūta no tās pašas Japānas prefektūras, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz produktiem, par kuriem 4. pantā prasīta paraugu ņemšana un analīze, – ka tos nosūta no tās pašas Japānas prefektūras,

| — | attiecībā uz citiem produktiem, kas ir šīs regulas tvērumā, – ka tos nosūta no vienas vai vairākām Japānas prefektūrām, uz kurām visām attiecas vienāda situācija, kā minēts 4. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz citiem produktiem, kas ir šīs regulas tvērumā, – ka tos nosūta no vienas vai vairākām Japānas prefektūrām, uz kurām visām attiecas vienāda situācija, kā minēts 4. panta 3. punktā.

3. pants

Nosacījumi ievešanai Savienībā

1.   Produktus Savienībā drīkst ievest tikai tad, ja tie atbilst šīs regulas prasībām.

2.   Produkti atbilst cēzija-134 un cēzija-137 kopējā daudzuma maksimālajam līmenim, kas noteikts I pielikumā.

3.   Katram II pielikuma sarakstā norādīto produktu sūtījumam (ar atsauci uz attiecīgo kombinētās nomenklatūras kodu), kura izcelsme ir Japānā vai kurš no tās nosūtīts, līdzi dots ir 4. pantā minētais oficiālais sertifikāts. Katrs sūtījums ir identificēts ar identifikācijas kodu, kas norādīts oficiālajā sertifikātā un vienotajā sanitārajā ievešanas dokumentā (VSID), kurš minēts Regulas (ES) 2017/625 56. pantā.

4.   II pielikuma produktu saraksts neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2015/2283 (12) prasības.

4. pants

Oficiālais sertifikāts

1.   Katram II pielikumā minētu un ar tur norādītajiem KN kodiem klasificētu produktu un salikta sastāva barības un pārtikas, kas pēc daudzuma satur vairāk nekā 50 % II pielikuma sarakstā norādītu produktu sūtījumam, kura izcelsme ir Japānā vai kurš no tās nosūtīts, pievieno derīgu tāda oficiālā sertifikāta oriģinālu, kas sagatavots un parakstīts saskaņā ar 5. pantu.

2.   1. punktā minētais oficiālais sertifikāts apliecina, ka šie produkti atbilst Japānā piemērojamiem tiesību aktiem, kā arī cēzija-134 un cēzija-137 kopējā daudzuma maksimālajam līmenim, kas norādīts I pielikumā.

3.   Turklāt 1. punktā minētais oficiālais sertifikāts deklarē, ka spēkā ir kāds no šiem nosacījumiem:

| a) | šā produkta izcelsme nav II pielikuma sarakstā norādītajās prefektūrās, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, un tas nav no tām nosūtīts; |
| --- | --- |

a)

šā produkta izcelsme nav II pielikuma sarakstā norādītajās prefektūrās, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, un tas nav no tām nosūtīts;

| b) | šis produkts ir nosūtīts no kādas no II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, bet tā izcelsme nav šajās prefektūrās, un tranzīta vai apstrādes laikā tas nav bijis eksponēts radioaktivitātei; |
| --- | --- |

b)

šis produkts ir nosūtīts no kādas no II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, bet tā izcelsme nav šajās prefektūrās, un tranzīta vai apstrādes laikā tas nav bijis eksponēts radioaktivitātei;

| c) | šā produkta izcelsme ir kādā no II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, un tam ir līdzi dots analītisks pārskats, kurā ietverti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti; |
| --- | --- |

c)

šā produkta izcelsme ir kādā no II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt šā produkta paraugus un tos analizēt, un tam ir līdzi dots analītisks pārskats, kurā ietverti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti;

| d) | produkta vai tā sastāvdaļu, kuru produktā pēc daudzuma ir vairāk nekā 50 %, izcelsme nav zināma, un produktam ir līdzi dots analītisks pārskats, kurā ietverti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti. |
| --- | --- |

d)

produkta vai tā sastāvdaļu, kuru produktā pēc daudzuma ir vairāk nekā 50 %, izcelsme nav zināma, un produktam ir līdzi dots analītisks pārskats, kurā ietverti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti.

4.   Kopā ar II pielikumā minētajām zivīm un zivsaimniecības produktiem, kas nozvejoti vai ievākti Fukušimas un Gummas prefektūras piekrastes ūdeņos, neatkarīgi no tā, kur Japānā šie produkti izkrauti krastā, ir 1. punktā minētais oficiālais sertifikāts un analītisks pārskats ar paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem.

5. pants

Oficiālā sertifikāta sagatavošana un parakstīšana

1.   4. pantā minēto sertifikātu sagatavo saskaņā ar III pielikumā sniegto paraugu.

2.   Oficiālo sertifikātu par 4. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis vai tādas struktūras pilnvarots pārstāvis, kuru pilnvarojusi Japānas kompetentā iestāde un kura atrodas minētās Japānas kompetentās iestādes pakļautībā un pārraudzībā.

3.   Oficiālo sertifikātu par 4. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktā un 4. panta 4. punktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarots pārstāvis, un tiem līdzi dots ir analītisks pārskats ar paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem.

4.   Oficiālais sertifikāts atbilst prasībām, kas attiecībā uz oficiālajiem sertifikātiem ir noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 5. pantā.

5.   Oficiālā sertifikāta aizstājējsertifikātu kompetentās iestādes var izdot tikai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 6. panta noteikumiem.

6.   Oficiālo sertifikātu aizpilda, balstoties uz šīs regulas IV pielikumā izklāstītajiem norādījumiem.

6. pants

Oficiālās kontroles pie ievešanas Savienībā

1.   4. panta 1. punktā minētajiem produktu sūtījumiem oficiālās kontroles veic brīdī, kad tos ieved Savienībā, un robežkontroles punktos.

2.   Produktiem, kas nav minēti 4. panta 4. punktā, identitātes kontrolpārbaudes un fiziskās kontrolpārbaudes var saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/2123 (13) veikt Regulas (ES) 2017/625 53. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos kontrolpunktos.

3.   Papildus visu sūtījumu dokumentārām pārbaudēm šā robežkontroles punkta vai kontroles punktu kompetentās iestādes veic izlases veida identitātes kontrolpārbaudes un izlases veida fiziskās kontrolpārbaudes, tai skaitā laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai. Analīžu rezultāti ir pieejami ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā.

7. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Regulas 4. panta 1. punktā minētos produktu sūtījumus muitas dienesti brīvā apgrozībā laist ļauj tikai tad, kad ir uzrādīts pienācīgi aizpildīts VSID, kas paredzēts Regulas (ES) 2017/625 57. panta 2. punkta b) apakšpunktā un kas apstiprina, ka sūtījums atbilst piemērojamiem noteikumiem, kuri minēti minētās regulas 1. panta 2. punktā.

8. pants

Pārskatīšana

Šo regulu pārskata pirms 2023. gada 30. jūnija.

9. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 atceļ.

10. pants

Pārejas noteikums

Barības un pārtikas sūtījumus, uz kuriem attiecas Īstenošanas regula (ES) 2016/6 un kuriem līdzi dota ir oficiāla deklarācija, kas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/6 izdota pirms 2021. gada 10. oktobra, Savienībā var importēt ar Īstenošanas regulā (ES) 2016/6 noteiktajiem nosacījumiem.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 17. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011 (2011. gada 25. marts), ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (OV L 80, 26.3.2011., 5. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 27. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011, ar kuru pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kas reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar kuru atceļ Regulu (ES) Nr. 297/2011(OV L 252, 28.9.2011., 10. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 29. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 284/2012, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011 (OV L 92, 30.3.2012., 16. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2012. gada 26. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (OV L 299, 27.10.2012., 31. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 322/2014 (2014. gada 28. marts), ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (OV L 95, 29.3.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/6 (2016. gada 5. janvāris), ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 322/2014 (OV L 3, 6.1.2016., 5. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1715 (2019. gada 30. septembris), ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“IMSOC regula”) (OV L 261, 14.10.2019., 37. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (Euratom) 2016/52 (2016. gada 15. janvāris), ar ko nosaka maksimālos pieļaujamos pārtikas un barības radioaktīvā piesārņojuma līmeņus pēc kodolavārijas vai jebkuras citas radiācijas avārijsituācijas un atceļ Padomes Regulu (Euratom) Nr. 3954/87 un Komisijas Regulas (Euratom) Nr. 944/89 un (Euratom) Nr. 770/990 (OV L 13, 20.1.2016., 2. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2123 (2019. gada 10. oktobris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes noteiktām precēm var veikt kontrolpunktos un dokumentu kontrolpārbaudes – attālināti no robežkontroles punktiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 321, 12.12.2019., 64. lpp.).

13

---

I PIELIKUMS

Maksimāli pieļaujamais līmenis pārtikā
   (1)
  (Bq/kg)

| | Zīdaiņu un mazu bērnu pārtika | Piens un dzērieni uz piena bāzes | Minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni un tējas uzlējums no nefermentētām lapām | Cita pārtika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cēzija-134 un cēzija-137 kopējais daudzums | 50 | 50 | 10 | 100 |

Zīdaiņu un mazu bērnu pārtika

Piens un dzērieni uz piena bāzes

Minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni un tējas uzlējums no nefermentētām lapām

Cita pārtika

cēzija-134 un cēzija-137 kopējais daudzums

50

50

10

100

Maksimāli pieļaujamais līmenis dzīvnieku barībā
   (2)
  (Bq/kg)

| | Barība, kas paredzēta liellopiem un zirgiem | Barība, kas paredzēta cūkām | Barība, kas paredzēta mājputniem | Barība, kas paredzēta zivīm (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cēzija-134 un cēzija-137 kopējais daudzums | 100 | 80 | 160 | 40 |

Barība, kas paredzēta liellopiem un zirgiem

Barība, kas paredzēta cūkām

Barība, kas paredzēta mājputniem

Barība, kas paredzēta zivīm (3)

cēzija-134 un cēzija-137 kopējais daudzums

100

80

160

40

---

(1)  Attiecībā uz kaltētiem produktiem, kurus uzturā lietot paredzēts rekonstituētā veidā, maksimālo līmeni piemēro lietošanai uzturā gatavam rekonstituētam produktam.

Kaltētām sēnēm piemērojamais rekonstituēšanas koeficients ir 5.

Tējas gadījumā maksimālo līmeni piemēro uzlējumam no nefermentētām tējas lapām. Maksimāli pieļaujamais līmenis 10 Bq/kg tējas uzlējumā no nefermentētām lapām atbilst 500 Bq/kg kaltētu tējas lapu.

(2)  Maksimālais līmenis attiecas uz barību, kuras mitruma saturs ir 12 %.

(3)  Izņemot barību, kas paredzēta dekoratīvām zivīm.

---

II PIELIKUMS

Barība un pārtika, no kuras pirms eksportēšanas uz Savienību ir jāņem paraugi un kurai analīzēs jānosaka cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtne

| a) | produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūrā:






  — | savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

a)

produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūrā:

—

savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80;

| — | zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 un 1604, izņemot






  — | Japānas seriolu (Seriola quinqueradiata) un dzeltenastes seriolu (Seriola lalandi), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- | --- |

—

zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 un 1604, izņemot

—

Japānas seriolu (Seriola quinqueradiata) un dzeltenastes seriolu (Seriola lalandi), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | lielo seriolu (Seriola dumerili), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

lielo seriolu (Seriola dumerili), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Japānas jūras plaudi (Pagrus major), ko klasificē ar KN kodiem 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

Japānas jūras plaudi (Pagrus major), ko klasificē ar KN kodiem 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Jaunzēlandes zobaini (Pseudocaranx dentex), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes zobaini (Pseudocaranx dentex), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Klusā okeāna zilā tunzivi (Thunnus orientalis), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 un ex 1604 20 70; |
| --- | --- |

—

Klusā okeāna zilā tunzivi (Thunnus orientalis), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 un ex 1604 20 70;

| — | austrumu makreli (Scomber japonicus), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 un ex 1604 20 50; |
| --- | --- |

—

austrumu makreli (Scomber japonicus), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 un ex 1604 20 50;

| — | savvaļas ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

savvaļas ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| — | košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| — | kaltētas (Japānas) hurmas (Diospyros sp.) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 un ex 0813 50; |
| --- | --- |

—

kaltētas (Japānas) hurmas (Diospyros sp.) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0810 70 00, ex 0811 90, ex 0812 90 un ex 0813 50;

| b) | produkti, kuru izcelsme ir Mijagi prefektūrā:






  — | savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

b)

produkti, kuru izcelsme ir Mijagi prefektūrā:

—

savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80;

| — | bambusa dzinumi (Phyllostachys pubescens) un no tiem atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 un 2005 91 00; |
| --- | --- |

—

bambusa dzinumi (Phyllostachys pubescens) un no tiem atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90, ex 0712 90, ex 2004 90 un 2005 91 00;

| — | savvaļas ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

savvaļas ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| — | košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| — | Japānas osmundas (Osmunda japonica) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Japānas osmundas (Osmunda japonica) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| c) | produkti, kuru izcelsme ir Gummas prefektūrā:






  — | zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 un 1604, izņemot:






  — | Japānas seriolu (Seriola quinqueradiata) un dzeltenastes seriolu (Seriola lalandi), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

produkti, kuru izcelsme ir Gummas prefektūrā:

—

zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0308, 1504 10, 1504 20 un 1604, izņemot:

—

Japānas seriolu (Seriola quinqueradiata) un dzeltenastes seriolu (Seriola lalandi), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | lielo seriolu (Seriola dumerili), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

lielo seriolu (Seriola dumerili), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 89 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Japānas jūras plaudi (Pagrus major), ko klasificē ar KN kodiem 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

Japānas jūras plaudi (Pagrus major), ko klasificē ar KN kodiem 0302 85 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Jaunzēlandes zobaini (Pseudocaranx dentex), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90; |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes zobaini (Pseudocaranx dentex), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 49 90, ex 0303 89 90, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 19 91, ex 1604 19 97 un ex 1604 20 90;

| — | Klusā okeāna zilā tunzivi (Thunnus orientalis), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 un ex 1604 20 70; |
| --- | --- |

—

Klusā okeāna zilā tunzivi (Thunnus orientalis), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 35, ex 0303 45, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 90, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 85, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, ex 1604 14 41, ex 1604 14 48 un ex 1604 20 70;

| — | austrumu makreli (Scomber japonicus), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 un ex 1604 20 50; |
| --- | --- |

—

austrumu makreli (Scomber japonicus), ko klasificē ar KN kodiem ex 0302 44 00, ex 0303 54 10, ex 0304 49 90, ex 0304 59 90, ex 0304 89 49, ex 0304 99 99, ex 0305 10 00, ex 0305 20 00, ex 0305 39 90, ex 0305 49 30, ex 0305 54 90, ex 0305 69 80, ex 0305 72 00, ex 0305 79 00, ex 1504 10, ex 1504 20, 1604 15 un ex 1604 20 50;

| — | košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| d) | produkti, kuru izcelsme ir Jamanaši, Jamagatas, Ivates vai Šidzuokas prefektūrā:






  — | savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

d)

produkti, kuru izcelsme ir Jamanaši, Jamagatas, Ivates vai Šidzuokas prefektūrā:

—

savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80;

| e) | produkti, kuru izcelsme ir Ibaraki, Nagano vai Ņiigatas prefektūrā:






  — | savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80; |
| --- | --- | --- |

e)

produkti, kuru izcelsme ir Ibaraki, Nagano vai Ņiigatas prefektūrā:

—

savvaļas sēnes un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 51 00, ex 0709 59, ex 0710 80 61, ex 0710 80 69, ex 0711 51 00, ex 0711 59 00, ex 0712 31 00, ex 0712 32 00, ex 0712 33 00, ex 0712 39 00, ex 2001 90 50, ex 2003 10, ex 2003 90 un ex 2005 99 80;

| — | košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90; |
| --- | --- |

—

košiaburas (Eleutherococcus sciadophylloides dzinumi) un no tām atvasinātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem ex 0709 99, ex 0710 80, ex 0711 90 un ex 0712 90;

| f) | salikta sastāva produkti, kas pēc daudzuma satur vairāk nekā 50 % produktu, kas minēti šā pielikuma a)–e) punktā. |
| --- | --- |

f)

salikta sastāva produkti, kas pēc daudzuma satur vairāk nekā 50 % produktu, kas minēti šā pielikuma a)–e) punktā.

---

III PIELIKUMS

4. PANTĀ MINĒTĀ OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image 1

| | JAPĀNA | Sertifikāts, kas izmantojams pārtikas un barības ievešanai Savienībā |
| --- | --- | --- |
| | II. | Oficiālā sertifikācija |

JAPĀNA

Sertifikāts, kas izmantojams pārtikas un barības ievešanai Savienībā

II.

| II.a | Sertifikāta numurs |
| --- | --- |

II.a

Sertifikāta numurs

| II.b | IMSOC numurs |
| --- | --- |

II.b

IMSOC numurs

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1533, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura no Japānas nosūtīta,

...

...(Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 5. panta 2. vai 3. punktā minētais pilnvarotais pārstāvis)

APLIECINA, ka šis sūtījums atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz cēzija-134 un cēzija-137 kopējā daudzuma maksimālajiem līmeņiem.

APLIECINA, ka šis sūtījums satur:

| ☐ | produktus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikumā un kā izcelsme nav un kas netiek nosūtīti no kādas no Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus; |
| --- | --- |

☐

produktus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikumā un kā izcelsme nav un kas netiek nosūtīti no kādas no Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus;

| ☐ | produktus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikumā, kas nosūtīti, bet kā izcelsme nav kādā no Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus, un kas šā tranzīta vai apstrādes laikā nav bijuši eksponēti radioaktivitātei; |
| --- | --- |

☐

produktus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikumā, kas nosūtīti, bet kā izcelsme nav kādā no Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus, un kas šā tranzīta vai apstrādes laikā nav bijuši eksponēti radioaktivitātei;

| ☐ | produktus, kas minēti Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikumā, kā izcelsme ir kādā no Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus, un no kā paraugi ņemti...(datums) un laboratoriski analizēti...(datums)...(laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmeni. Analītiskais pārskats ir pievienots; |
| --- | --- |

☐

produktus, kas minēti Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikumā, kā izcelsme ir kādā no Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 II pielikuma sarakstā norādītajām prefektūrām, attiecībā uz kurām ir noteikta prasība ņemt un analizēt šā produkta paraugus, un no kā paraugi ņemti...(datums) un laboratoriski analizēti...(datums)...(laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmeni. Analītiskais pārskats ir pievienots;

| ☐ | nezināmas izcelsmes produktus, kuri minēti Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikumā, vai no tiem atvasinātus produktus, barības maisījumu vai pārtiku, kas vairāk nekā 50 % šo produktu satur nezināmas izcelsmes sastāvdaļas(-u) veidā, un kuru paraugi ņemti ...(datums) un tiem veiktas laboratorijas analīzes...datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmeni. Analītiskais pārskats ir pievienots.
  (Vieta)...(datums)... |
| --- | --- |

☐

nezināmas izcelsmes produktus, kuri minēti Īstenošanas regulas 2021/1533 II pielikumā, vai no tiem atvasinātus produktus, barības maisījumu vai pārtiku, kas vairāk nekā 50 % šo produktu satur nezināmas izcelsmes sastāvdaļas(-u) veidā, un kuru paraugi ņemti ...(datums) un tiem veiktas laboratorijas analīzes...datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmeni. Analītiskais pārskats ir pievienots.

(Vieta)...(datums)...

Piezīmes

| — | Norādījumus par aizpildīšanu sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 IV pielikumā. |
| --- | --- |

—

Norādījumus par aizpildīšanu sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 IV pielikumā.

| — | II daļa. Paraksta krāsai jāatšķiras no drukātā teksta krāsas. Tāds pats noteikums attiecas uz zīmogiem, ja vien tie nav reljefi zīmogi vai ūdenszīme. |
| --- | --- |

—

II daļa. Paraksta krāsai jāatšķiras no drukātā teksta krāsas. Tāds pats noteikums attiecas uz zīmogiem, ja vien tie nav reljefi zīmogi vai ūdenszīme.

Pilnvarotais pārstāvis, minēts Zīmogs un paraksts Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 5. panta 2. vai 3. punktā

---

IV PIELIKUMS

4. PANTĀ MINĒTĀ OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA AIZPILDĪŠANAS NORĀDĪJUMI

Vispārīgi

Lai apstiprinātu kādu atbildes variantu, attiecīgajā ailē ievelciet ķeksīti vai krustiņu (X).

“ISO” nozīmē valsts starptautisko divburtu standartkodu saskaņā ar starptautiskā standarta ISO 3166 divburtu kodu alfa-2 (1).

I.15., I.18. un I.20. ailē nedrīkst izraudzīties vairāk kā vienu variantu.

Ja vien nav norādīts citādi, šīs ailes jāaizpilda obligāti.

Ja pēc sertifikāta izdošanas saņēmējs, ievešanas robežkontroles punkts (BCP) vai informācija par transportu (proti, transporta veids un transportēšanas datums) mainās, par sūtījumu atbildīgajam uzņēmējam jāinformē ievešanas dalībvalsts kompetentā iestāde. Šādas pārmaiņas nav iemesls aizstājējsertifikāta pieprasīšanai.

Ja sertifikātu iesniedz sistēmā IMSOC, spēkā ir šādi nosacījumi:

| — | I daļā paskaidrotie ieraksti vai ailes veido oficiālā sertifikāta elektroniskās versijas datu vārdnīcas, |
| --- | --- |

—

I daļā paskaidrotie ieraksti vai ailes veido oficiālā sertifikāta elektroniskās versijas datu vārdnīcas,

| — | aiļu secība oficiālā sertifikāta parauga I daļā, šo aiļu izmēri un forma ir orientējoši, |
| --- | --- |

—

aiļu secība oficiālā sertifikāta parauga I daļā, šo aiļu izmēri un forma ir orientējoši,

| — | ja ir vajadzīgs zīmogs, tā elektroniskais ekvivalents ir elektroniskais zīmogs. Šādam zīmogam jāatbilst Regulas (ES) 2017/625 90. panta pirmās daļas f) punkta minētajiem elektronisko sertifikātu izdošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

—

ja ir vajadzīgs zīmogs, tā elektroniskais ekvivalents ir elektroniskais zīmogs. Šādam zīmogam jāatbilst Regulas (ES) 2017/625 90. panta pirmās daļas f) punkta minētajiem elektronisko sertifikātu izdošanas noteikumiem.

I DAĻA.

Ziņas par nosūtīto sūtījumu

| Valsts: | tās trešās valsts nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu. |
| --- | --- |
| I.1. aile. | Nosūtītājs/eksportētājs: tā fiziskā vai juridiskā persona (vārds un uzvārds vai nosaukums; adrese) (iela, pilsēta un reģions, province vai pavalsts pēc vajadzības), kura sūtījumu nosūtījusi un kurai jāatrodas šajā trešajā valstī. |
| I.2. aile. | Sertifikāta numurs: unikālais obligātais kods, ko piešķīrusi trešās valsts kompetentā iestāde saskaņā ar savu klasifikāciju. Šī aile ir obligāta attiecībā uz visiem sertifikātiem, kas nav iesniegti sistēmā IMSOC. |
| I.2.a aile. | IMSOC numurs: unikālais kods, ko IMSOC automātiski piešķir IMSOC reģistrētiem oficiālajiem sertifikātiem. Ja sertifikāts nav iesniegts sistēmā IMSOC, šo aili aizpildīt nedrīkst. |
| I.3. aile. | Centrālā kompetentā iestāde: tās trešās valsts centrālās iestādes nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu. |
| I.4. aile. | Vietējā kompetentā iestāde: attiecīgā gadījumā – tās trešās valsts vietējās iestādes nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu. |
| I.5. aile. | Saņēmējs/importētājs: fiziskā persona (vārds, uzvārds un adrese) vai juridiskā persona (nosaukums un adrese), kurai šis sūtījums dalībvalstī ir paredzēts. |
| I.6. aile. | Par sūtījumu atbildīgais operators: tās personas vārds, uzvārds un adrese Savienībā, kura par sūtījumu atbild brīdī, kad to uzrāda robežkontroles punktā, un kura kā importētājs vai importētāja vārdā kompetentajām iestādēm sniedz nepieciešamos sertifikātus. Šo aili drīkst neaizpildīt. |
| I.7. aile. | Izcelsmes valsts. valsts (nosaukums un ISO kods), no kuras preces cēlušās, kurā tās audzētas, ievāktas vai ražotas. |
| I.8. aile. | Prefektūra, kurā šīs preces ir cēlušās, audzētas, ievāktas vai ražotas |
| I.9. aile. | Galamērķa valsts: Eiropas Savienības valsts (nosaukums un ISO kods), kas ir produktu galamērķa valsts. |
| I.11. aile. | Nosūtīšanas vieta: saimniecības vai objekti (nosaukums un adrese), no kuriem ir produkti.
  Jebkura pārtikas vai barības nozares uzņēmuma vienība. Jānorāda tikai objekts, kas produktus nosūta. Tādas tirdzniecības gadījumā, kurā iesaistīta vairāk nekā viena trešā valsts (trīsstūrveida tirdzniecība), nosūtīšanas vieta ir pēdējais trešās valsts uzņēmums eksporta ķēdē, no kura galīgais sūtījums tiek transportēts uz Savienību. |
| I.12. aile. | Galamērķa vieta: šo informāciju var norādīt pēc vēlēšanās.
  Attiecībā uz laišanu tirgū: vieta, kurp dzīvniekus vai produktus nosūta galīgajai izkraušanai. Attiecīgā gadījumā norādīt galamērķa vietas saimniecību vai objektu nosaukumu, adresi un apstiprinājuma numuru. |
| I.14. aile. | Izbraukšanas datums un laiks: datums, kad attiecīgais transportlīdzeklis (lidmašīna, kuģis, dzelzceļa vagons vai autotransporta līdzeklis) izbrauc. |
| I.15. aile. | Transportlīdzeklis: transportlīdzeklis, kurš atstāj nosūtīšanas valsti.
  Transportēšanas veids: lidmašīna, kuģis, dzelzceļa vagons, autotransporta līdzeklis vai cits. “Citi” nozīmē transportēšanas veidus, uz kuriem neattiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2).
  Transportlīdzekļa identifikācija: lidmašīnām – reisa numurs, kuģiem – kuģa vārds(-i), dzelzceļa vagonam – vilciena identifikācijas numurs un vagona numurs, autotransporta līdzeklim – reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā piekabes reģistrācijas numurs).
  Prāmja gadījumā jānorāda arī autotransporta līdzekļa identifikācija, reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā piekabes reģistrācijas numurs), un plānotā prāmja vārds. |
| I.16. aile. | Ievešanas robežkontroles punkts: norādīt robežkontroles punkta nosaukumu un tā identifikācijas kodu, ko piešķīrusi IMSOC. |
| I.17. aile. | Pavaddokumenti: | Laboratoriskais pārskats: norādīt 4. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 4. punktā minēto laboratorisko analīžu pārskata/rezultātu numuru un izdošanas datumu. |

Valsts:

tās trešās valsts nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu.

I.1. aile.

Nosūtītājs/eksportētājs: tā fiziskā vai juridiskā persona (vārds un uzvārds vai nosaukums; adrese) (iela, pilsēta un reģions, province vai pavalsts pēc vajadzības), kura sūtījumu nosūtījusi un kurai jāatrodas šajā trešajā valstī.

I.2. aile.

Sertifikāta numurs: unikālais obligātais kods, ko piešķīrusi trešās valsts kompetentā iestāde saskaņā ar savu klasifikāciju. Šī aile ir obligāta attiecībā uz visiem sertifikātiem, kas nav iesniegti sistēmā IMSOC.

I.2.a aile.

IMSOC numurs: unikālais kods, ko IMSOC automātiski piešķir IMSOC reģistrētiem oficiālajiem sertifikātiem. Ja sertifikāts nav iesniegts sistēmā IMSOC, šo aili aizpildīt nedrīkst.

I.3. aile.

Centrālā kompetentā iestāde: tās trešās valsts centrālās iestādes nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu.

I.4. aile.

Vietējā kompetentā iestāde: attiecīgā gadījumā – tās trešās valsts vietējās iestādes nosaukums, kas izsniegusi šo oficiālo sertifikātu.

I.5. aile.

Saņēmējs/importētājs: fiziskā persona (vārds, uzvārds un adrese) vai juridiskā persona (nosaukums un adrese), kurai šis sūtījums dalībvalstī ir paredzēts.

I.6. aile.

Par sūtījumu atbildīgais operators: tās personas vārds, uzvārds un adrese Savienībā, kura par sūtījumu atbild brīdī, kad to uzrāda robežkontroles punktā, un kura kā importētājs vai importētāja vārdā kompetentajām iestādēm sniedz nepieciešamos sertifikātus. Šo aili drīkst neaizpildīt.

I.7. aile.

Izcelsmes valsts. valsts (nosaukums un ISO kods), no kuras preces cēlušās, kurā tās audzētas, ievāktas vai ražotas.

I.8. aile.

Prefektūra, kurā šīs preces ir cēlušās, audzētas, ievāktas vai ražotas

I.9. aile.

Galamērķa valsts: Eiropas Savienības valsts (nosaukums un ISO kods), kas ir produktu galamērķa valsts.

I.11. aile.

Nosūtīšanas vieta: saimniecības vai objekti (nosaukums un adrese), no kuriem ir produkti.

Jebkura pārtikas vai barības nozares uzņēmuma vienība. Jānorāda tikai objekts, kas produktus nosūta. Tādas tirdzniecības gadījumā, kurā iesaistīta vairāk nekā viena trešā valsts (trīsstūrveida tirdzniecība), nosūtīšanas vieta ir pēdējais trešās valsts uzņēmums eksporta ķēdē, no kura galīgais sūtījums tiek transportēts uz Savienību.

I.12. aile.

Galamērķa vieta: šo informāciju var norādīt pēc vēlēšanās.

Attiecībā uz laišanu tirgū: vieta, kurp dzīvniekus vai produktus nosūta galīgajai izkraušanai. Attiecīgā gadījumā norādīt galamērķa vietas saimniecību vai objektu nosaukumu, adresi un apstiprinājuma numuru.

I.14. aile.

Izbraukšanas datums un laiks: datums, kad attiecīgais transportlīdzeklis (lidmašīna, kuģis, dzelzceļa vagons vai autotransporta līdzeklis) izbrauc.

I.15. aile.

Transportlīdzeklis: transportlīdzeklis, kurš atstāj nosūtīšanas valsti.

Transportēšanas veids: lidmašīna, kuģis, dzelzceļa vagons, autotransporta līdzeklis vai cits. “Citi” nozīmē transportēšanas veidus, uz kuriem neattiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2).

Transportlīdzekļa identifikācija: lidmašīnām – reisa numurs, kuģiem – kuģa vārds(-i), dzelzceļa vagonam – vilciena identifikācijas numurs un vagona numurs, autotransporta līdzeklim – reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā piekabes reģistrācijas numurs).

Prāmja gadījumā jānorāda arī autotransporta līdzekļa identifikācija, reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā piekabes reģistrācijas numurs), un plānotā prāmja vārds.

I.16. aile.

Ievešanas robežkontroles punkts: norādīt robežkontroles punkta nosaukumu un tā identifikācijas kodu, ko piešķīrusi IMSOC.

I.17. aile.

Pavaddokumenti:

Laboratoriskais pārskats: norādīt 4. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 4. punktā minēto laboratorisko analīžu pārskata/rezultātu numuru un izdošanas datumu.

| | Citi: ja sūtījumam pievienoti citi dokumenti, piemēram, komercdokuments, norāda dokumenta veidu un numuru (piem., gaisa pārvadājumu pavadzīmes numuru, konosamenta numuru vai vilciena vai autotransporta līdzekļa komercnumuru). |
| --- | --- |

Citi: ja sūtījumam pievienoti citi dokumenti, piemēram, komercdokuments, norāda dokumenta veidu un numuru (piem., gaisa pārvadājumu pavadzīmes numuru, konosamenta numuru vai vilciena vai autotransporta līdzekļa komercnumuru).

I.18. aile.

Transportēšanas apstākļi: produktu transportēšanas laikā vajadzīgās temperatūras kategorija (apkārtējās vides, atvēsināts, saldēts). Nedrīkst izraudzīties vairāk kā vienu kategoriju.

I.19. aile.

Konteinera numurs/plombas numurs: attiecīgā gadījumā attiecīgie numuri.

Ja preces transportē slēgtos konteineros, noteikti jānorāda konteinera numurs.

Jānorāda tikai oficiālās plombas numurs. Plombu par oficiālu uzskata tikai tad, ja konteineram, kravas automobilim vai dzelzceļa vagonam tā uzlikta sertifikāta izsniedzējas kompetentās iestādes uzraudzībā.

I.20. aile.

Sertifikācijas kategorija: deklarē produktu paredzēto izmantojumu, kas norādīts attiecīgajā Savienības oficiālajā sertifikātā.

Lietošanai pārtikā: attiecas tikai uz pārtikai paredzētiem produktiem.

I.22. aile.

Iekšējam tirgum: attiecas uz visiem sūtījumiem, ko paredzēts laist Savienības tirgū.

I.23. aile.

Kopējais paku skaits: paku skaits. Beztaras sūtījumu gadījumā šo aili var aizpildīt pēc vēlēšanās.

I.24. aile.

Daudzums:

| | Kopējā neto masa: preču masa bez tiešās taras vai iepakojuma. |
| --- | --- |

Kopējā neto masa: preču masa bez tiešās taras vai iepakojuma.

| | Kopējā bruto masa: kopējā masa kilogramos. Tā ir produktu, to tiešās taras un visa iepakojuma kopējā masa, izņemot transporta konteinerus un pārējo transportēšanas aprīkojumu. |
| --- | --- |

Kopējā bruto masa: kopējā masa kilogramos. Tā ir produktu, to tiešās taras un visa iepakojuma kopējā masa, izņemot transporta konteinerus un pārējo transportēšanas aprīkojumu.

I.25. aile.

Preces apraksts: deklarēt attiecīgo Harmonizētās sistēmas kodu (HS kodu) un Pasaules Muitas organizācijas definēto nosaukumu, kas minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (3). Šo muitas aprakstu attiecīgā gadījumā papildina ar papildu informāciju, kas vajadzīga, lai produktus klasificētu.

Suga, produktu veids, paku skaits, iepakojuma veids, partijas numurs, neto svars un galapatērētājs (t. i., produkti ir iepakoti galapatērētājam).

Suga: zinātniskais nosaukums vai definīcija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Iepakojuma veids: norādīt iepakojuma veidu.

II DAĻA.

Oficiālā sertifikācija

Šī daļa jāaizpilda Īstenošanas regulas (ES) 2021/1533 5. panta 2. vai 3. punktā minētajam pilnvarotajam pārstāvim

| II aile. | Oficiālais sertifikāts: lūgums šo daļu aizpildīt saskaņā ar īpašajām Savienības prasībām attiecībā uz šo produktu dabu.
  Ja oficiālais sertifikāts netiek iesniegts sistēmā IMSOC, sertificējošā amatpersona neiederīgos paziņojumus sertifikātā svītro, parafē un apzīmogo vai no sertifikāta pilnīgi izņem.
  Ja šis sertifikāts tiek iesniegts sistēmā IMSOC, neiederīgos paziņojumus sertifikātā svītro vai no tā pilnīgi izņem. |
| --- | --- |
| II.a aile. | Sertifikāta numurs: tas pats kods, kas norādīts I.2. ailē. |
| II.b aile. | IMSOC numurs: tas pats kods, kas norādīts I.2.a ailē. Obligāti jānorāda tikai oficiāliem sertifikātiem, kas izdoti sistēmā IMSOC. |

II aile.

Oficiālais sertifikāts: lūgums šo daļu aizpildīt saskaņā ar īpašajām Savienības prasībām attiecībā uz šo produktu dabu.

Ja oficiālais sertifikāts netiek iesniegts sistēmā IMSOC, sertificējošā amatpersona neiederīgos paziņojumus sertifikātā svītro, parafē un apzīmogo vai no sertifikāta pilnīgi izņem.

Ja šis sertifikāts tiek iesniegts sistēmā IMSOC, neiederīgos paziņojumus sertifikātā svītro vai no tā pilnīgi izņem.

II.a aile.

Sertifikāta numurs: tas pats kods, kas norādīts I.2. ailē.

II.b aile.

IMSOC numurs: tas pats kods, kas norādīts I.2.a ailē. Obligāti jānorāda tikai oficiāliem sertifikātiem, kas izdoti sistēmā IMSOC.

| Pilnvarotais pārstāvis | : | tās trešās valsts kompetentās iestādes amatpersona, kurai šīs iestādes atļāvušas parakstīt oficiālos sertifikātus: norādīt vārdu, uzvārdu (ar lielajiem drukātajiem burtiem), kvalifikāciju un attiecīgā gadījumā amata nosaukumu vai grādu, apliecināt ar kompetentās iestādes identifikācijas numuru un oriģinālo zīmogu un parakstīšanas datumu. |
| --- | --- | --- |

Pilnvarotais pārstāvis

:

tās trešās valsts kompetentās iestādes amatpersona, kurai šīs iestādes atļāvušas parakstīt oficiālos sertifikātus: norādīt vārdu, uzvārdu (ar lielajiem drukātajiem burtiem), kvalifikāciju un attiecīgā gadījumā amata nosaukumu vai grādu, apliecināt ar kompetentās iestādes identifikācijas numuru un oriģinālo zīmogu un parakstīšanas datumu.

---

(1)  Valstu nosaukumu un kodu elementu saraksts pieejams vietnē: http://www.iso.org/iso/country_codes/iso-3166-1_decoding_table.htm.

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).

(3)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

---