# Den Europæiske Unions L 334/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 334 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang22. september 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 334

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang22. september 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1691 af 12. juli 2021 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 for så vidt angår kravene til føring af fortegnelser for erhvervsdrivende inden for økologisk produktion (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1692 af 21. september 2021 om ændring af bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Botswana i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt til Unionen (
  1
  ) | 9 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1693 af 21. september 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/2010 til støtte for bekæmpelse af ulovlig spredning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition og indvirkningen heraf i Latinamerika og Caribien inden for rammerne af EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil Sikring af våben, beskyttelse af borgerne | 12 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1694 af 21. september 2021 til støtte for universalisering, gennemførelse og styrkelse af konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW) | 14 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1695 af 21. september 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) | 22 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1691 af 12. juli 2021 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 for så vidt angår kravene til føring af fortegnelser for erhvervsdrivende inden for økologisk produktion (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1692 af 21. september 2021 om ændring af bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Botswana i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt til Unionen (
  1
  )

1

9

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1693 af 21. september 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/2010 til støtte for bekæmpelse af ulovlig spredning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition og indvirkningen heraf i Latinamerika og Caribien inden for rammerne af EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil Sikring af våben, beskyttelse af borgerne

12

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1694 af 21. september 2021 til støtte for universalisering, gennemførelse og styrkelse af konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW)

14

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1695 af 21. september 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 22.9.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 334/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1691

af 12. juli 2021

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 for så vidt angår kravene til føring af fortegnelser for erhvervsdrivende inden for økologisk produktion

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (1), særlig artikel 34, stk. 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EU) 2018/848 fastsættes visse krav til føring af fortegnelser i forbindelse med visse særlige produktionsregler. Fortegnelser kan være relevante for sporbarhedsformål, intern kvalitetskontrol og for vurderingen af overholdelse af de detaljerede regler om økologisk produktion, der er fastsat i bilaget. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EU) 2018/848 fastsættes visse krav til føring af fortegnelser i forbindelse med visse særlige produktionsregler. Fortegnelser kan være relevante for sporbarhedsformål, intern kvalitetskontrol og for vurderingen af overholdelse af de detaljerede regler om økologisk produktion, der er fastsat i bilaget.

| (2) | Uanset bestemmelserne om føring af fortegnelser i artikel 9, stk. 10, litra c), artikel 34, stk. 5, og artikel 39, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2018/848 er det nødvendigt at gøre mindstekravene til føring af fortegnelser mere detaljerede for hvert produktionsområde, der er omfattet af de forskellige dele af bilag II til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Uanset bestemmelserne om føring af fortegnelser i artikel 9, stk. 10, litra c), artikel 34, stk. 5, og artikel 39, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2018/848 er det nødvendigt at gøre mindstekravene til føring af fortegnelser mere detaljerede for hvert produktionsområde, der er omfattet af de forskellige dele af bilag II til nævnte forordning.

| (3) | Det er også nødvendigt at indføre visse specifikke elementer med henblik på at sikre sammenhængen og et harmoniseret grundlag for føring af fortegnelser, hvilket er afgørende for at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at fremlægge dokumentation for den faktiske anvendelse af reglerne om økologisk produktion. |
| --- | --- |

(3)

Det er også nødvendigt at indføre visse specifikke elementer med henblik på at sikre sammenhængen og et harmoniseret grundlag for føring af fortegnelser, hvilket er afgørende for at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at fremlægge dokumentation for den faktiske anvendelse af reglerne om økologisk produktion.

| (4) | De ændringer, der foretages ved denne forordning, er med forbehold af de krav til føring af fortegnelser, som er fastsat i andre EU-retsakter som f.eks. dem, der vedrører fødevarer og fødevaresikkerhed, foder og fodersikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, plantebeskyttelse og planteformeringsmateriale. Med henblik på forordning (EU) 2018/848 skal derfor kun de supplerende elementer, der muliggør verificering af overholdelsen af de økologiske produktionsregler, registreres af de erhvervsdrivende, som allerede opfylder kravene til føring af fortegnelser på grundlag af andre EU-retsakter, og det er ikke nødvendigt at gentage dem. Ikke desto mindre gentages visse krav til føring af fortegnelser i bilag II til forordning (EU) 2018/848 som ændret ved nærværende forordning, fordi de er relevante for erhvervsdrivende i tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

De ændringer, der foretages ved denne forordning, er med forbehold af de krav til føring af fortegnelser, som er fastsat i andre EU-retsakter som f.eks. dem, der vedrører fødevarer og fødevaresikkerhed, foder og fodersikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, plantebeskyttelse og planteformeringsmateriale. Med henblik på forordning (EU) 2018/848 skal derfor kun de supplerende elementer, der muliggør verificering af overholdelsen af de økologiske produktionsregler, registreres af de erhvervsdrivende, som allerede opfylder kravene til føring af fortegnelser på grundlag af andre EU-retsakter, og det er ikke nødvendigt at gentage dem. Ikke desto mindre gentages visse krav til føring af fortegnelser i bilag II til forordning (EU) 2018/848 som ændret ved nærværende forordning, fordi de er relevante for erhvervsdrivende i tredjelande.

| (5) | For så vidt angår planteproduktionsregler er det med henblik på registrering af data om anvendelsen af gødningsstoffer og jordforbedringsmidler nødvendigt at medtage visse parametre for anvendelsen, idet anvendelsen af gødningsstoffer i økologisk produktion er omfattet af både kvantitative og kvalitative begrænsninger, hvilket skal tages i betragtning, når agronomiske foranstaltninger ikke er tilstrækkelig til at opfylde planternes behov for næringsstoffer. |
| --- | --- |

(5)

For så vidt angår planteproduktionsregler er det med henblik på registrering af data om anvendelsen af gødningsstoffer og jordforbedringsmidler nødvendigt at medtage visse parametre for anvendelsen, idet anvendelsen af gødningsstoffer i økologisk produktion er omfattet af både kvantitative og kvalitative begrænsninger, hvilket skal tages i betragtning, når agronomiske foranstaltninger ikke er tilstrækkelig til at opfylde planternes behov for næringsstoffer.

| (6) | Anvendelsen af plantebeskyttelsesprodukter og af produkter til rengøring og desinficering, som f.eks. biocider og rengøringsmidler, er omfattet af restriktioner i økologisk produktion og er begrænset til tilfælde, hvor forebyggende foranstaltninger ikke hindrer forekomsten og spredningen af skadegørere og sygdomme og i alle tilfælde til produkter og stoffer, der er godkendt i henhold til artikel 24 i forordning (EU) 2018/848. Uanset kravene til føring af fortegnelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (3) bør det kræves, at de erhvervsdrivende fører fortegnelser over de detaljerede anvendelsesvilkår, når de anvender et plantebeskyttelsesprodukt, et biocid eller et rengøringsmiddel, så de om nødvendigt kan dokumentere overholdelsen af de gældende restriktioner, af den anbefalede hyppighed og perioden inden høsten. |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af plantebeskyttelsesprodukter og af produkter til rengøring og desinficering, som f.eks. biocider og rengøringsmidler, er omfattet af restriktioner i økologisk produktion og er begrænset til tilfælde, hvor forebyggende foranstaltninger ikke hindrer forekomsten og spredningen af skadegørere og sygdomme og i alle tilfælde til produkter og stoffer, der er godkendt i henhold til artikel 24 i forordning (EU) 2018/848. Uanset kravene til føring af fortegnelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (3) bør det kræves, at de erhvervsdrivende fører fortegnelser over de detaljerede anvendelsesvilkår, når de anvender et plantebeskyttelsesprodukt, et biocid eller et rengøringsmiddel, så de om nødvendigt kan dokumentere overholdelsen af de gældende restriktioner, af den anbefalede hyppighed og perioden inden høsten.

| (7) | Eftersom parcellerne kan have forskellige egenskaber og forskellige afgrøder, kan de agronomiske forhold variere. Dette indebærer, at når eksterne input anvendes, er deres anvendelse forskellig fra parcel til parcel. Derfor bør eksterne input registreres i forbindelse med den parcel, hvor inputtet anvendes, for at give de erhvervsdrivende mulighed for at føre tilsyn med effektiviteten heraf og fremlægge passende dokumentation for sporbarhedsformål og om nødvendigt dokumentation i forbindelse med undtagelser fra produktionsreglerne, som er opnået i overensstemmelse med bilag II, del I, punkt 1.8.5, i forordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom parcellerne kan have forskellige egenskaber og forskellige afgrøder, kan de agronomiske forhold variere. Dette indebærer, at når eksterne input anvendes, er deres anvendelse forskellig fra parcel til parcel. Derfor bør eksterne input registreres i forbindelse med den parcel, hvor inputtet anvendes, for at give de erhvervsdrivende mulighed for at føre tilsyn med effektiviteten heraf og fremlægge passende dokumentation for sporbarhedsformål og om nødvendigt dokumentation i forbindelse med undtagelser fra produktionsreglerne, som er opnået i overensstemmelse med bilag II, del I, punkt 1.8.5, i forordning (EU) 2018/848.

| (8) | Ved indsamling af vilde planter og produkter fra disse bør det kræves, at de erhvervsdrivende fører fortegnelser over de berørte arter samt mængder og indsamlingsperioder på et specifikt naturligt levested for at muliggøre sporbarhed og verificering af overholdelse af vilkårene for de naturlige levesteder. |
| --- | --- |

(8)

Ved indsamling af vilde planter og produkter fra disse bør det kræves, at de erhvervsdrivende fører fortegnelser over de berørte arter samt mængder og indsamlingsperioder på et specifikt naturligt levested for at muliggøre sporbarhed og verificering af overholdelse af vilkårene for de naturlige levesteder.

| (9) | For så vidt angår regler om animalsk produktion skal de erhvervsdrivende med henblik på mulige undtagelser fra de regler, der er opnået i henhold til bilag II, del II, punkt 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1, litra c), og punkt 1.9.4.2, litra c), i forordning (EU) 2018/848, opbevare tilgængelig dokumentation vedrørende sådanne undtagelser for at muliggøre sporbarhed og kontrol af overholdelsen af de gældende betingelser. |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår regler om animalsk produktion skal de erhvervsdrivende med henblik på mulige undtagelser fra de regler, der er opnået i henhold til bilag II, del II, punkt 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1, litra c), og punkt 1.9.4.2, litra c), i forordning (EU) 2018/848, opbevare tilgængelig dokumentation vedrørende sådanne undtagelser for at muliggøre sporbarhed og kontrol af overholdelsen af de gældende betingelser.

| (10) | Uanset kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (4) bør de erhvervsdrivende føre detaljerede fortegnelser over oprindelsen for de dyr, som indføres på bedriften, og deres tidligere relevante dyrlægejournaler med henblik på at kunne sikre sporbarhed og dokumentere overholdelsen af de særlige betingelser i del II og III i bilag II til forordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(10)

Uanset kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (4) bør de erhvervsdrivende føre detaljerede fortegnelser over oprindelsen for de dyr, som indføres på bedriften, og deres tidligere relevante dyrlægejournaler med henblik på at kunne sikre sporbarhed og dokumentere overholdelsen af de særlige betingelser i del II og III i bilag II til forordning (EU) 2018/848.

| (11) | For at kunne dokumentere overholdelsen af de artsspecifikke ernæringsmæssige behov og de relevante regler om foder, der er fastsat for de forskellige grupper af dyr i del II i bilag II til forordning (EU) 2018/848, bør de erhvervsdrivende føre detaljerede fortegnelser over fodring og græsningsperioder. |
| --- | --- |

(11)

For at kunne dokumentere overholdelsen af de artsspecifikke ernæringsmæssige behov og de relevante regler om foder, der er fastsat for de forskellige grupper af dyr i del II i bilag II til forordning (EU) 2018/848, bør de erhvervsdrivende føre detaljerede fortegnelser over fodring og græsningsperioder.

| (12) | Uanset kravene til føring af fortegnelser og identificering i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004, forordning (EU) 2016/429 og forordning (EF) nr. 1760/2000 (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (6) bør der med henblik på de særlige begrænsninger i de økologiske produktionsregler fastsættes særlige krav til føring af fortegnelser over dyrlægebehandling og rengøring og desinficering i bygninger og anlæg og af dyr for at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at dokumentere over for den kompetente myndighed eller kontrolorganet, at de opfylder de relevante krav, samtidig med at det gøres muligt at kontrollere effektiviteten og overholdelsen af specifikke tilbageholdelsestider. |
| --- | --- |

(12)

Uanset kravene til føring af fortegnelser og identificering i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004, forordning (EU) 2016/429 og forordning (EF) nr. 1760/2000 (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (6) bør der med henblik på de særlige begrænsninger i de økologiske produktionsregler fastsættes særlige krav til føring af fortegnelser over dyrlægebehandling og rengøring og desinficering i bygninger og anlæg og af dyr for at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at dokumentere over for den kompetente myndighed eller kontrolorganet, at de opfylder de relevante krav, samtidig med at det gøres muligt at kontrollere effektiviteten og overholdelsen af specifikke tilbageholdelsestider.

| (13) | Uanset kravene om sporbarhed i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (7) er det med henblik på at muliggøre sporbarhed og verificering af overholdelsen af de økologiske produktionsregler, bl.a. dem, der vedrører omlægningsperioderne for de forskellige arter, nødvendigt, at de erhvervsdrivende fører detaljerede fortegnelser over alle dyr, der kommer til eller forlader bedriften. |
| --- | --- |

(13)

Uanset kravene om sporbarhed i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (7) er det med henblik på at muliggøre sporbarhed og verificering af overholdelsen af de økologiske produktionsregler, bl.a. dem, der vedrører omlægningsperioderne for de forskellige arter, nødvendigt, at de erhvervsdrivende fører detaljerede fortegnelser over alle dyr, der kommer til eller forlader bedriften.

| (14) | Blandt kravene til staldforhold og husdyrhold for fjerkræ er der særlige krav, der finder anvendelse på visse opdrætssystemer, for så vidt angår overholdelsen af en periode, hvor staldanlæg skal stå tomme. Der bør opbevares relevant dokumentation for at muliggøre et passende tilsyn. |
| --- | --- |

(14)

Blandt kravene til staldforhold og husdyrhold for fjerkræ er der særlige krav, der finder anvendelse på visse opdrætssystemer, for så vidt angår overholdelsen af en periode, hvor staldanlæg skal stå tomme. Der bør opbevares relevant dokumentation for at muliggøre et passende tilsyn.

| (15) | I betragtning af betydningen af bigårdenes placering i områder, der skal sikre tilgængeligheden af nektar og pollen fra økologisk producerede afgrøder eller fra naturlige ikkeforurenede områder eller fra afgrøder, der behandles efter metoder, der har lav indvirkning på miljøet for at undgå enhver kontaminering af bigårdene, er det nødvendigt, at de erhvervsdrivende opbevare et kort over de anvendte områder og fortegnelser over alle eksterne input, der anvendes, og aktiviteter, der gennemføres på bistaderne. |
| --- | --- |

(15)

I betragtning af betydningen af bigårdenes placering i områder, der skal sikre tilgængeligheden af nektar og pollen fra økologisk producerede afgrøder eller fra naturlige ikkeforurenede områder eller fra afgrøder, der behandles efter metoder, der har lav indvirkning på miljøet for at undgå enhver kontaminering af bigårdene, er det nødvendigt, at de erhvervsdrivende opbevare et kort over de anvendte områder og fortegnelser over alle eksterne input, der anvendes, og aktiviteter, der gennemføres på bistaderne.

| (16) | For så vidt angår produktionsreglerne for akvakultur bør de erhvervsdrivende med henblik på mulige undtagelser fra de regler, der er opnået i henhold til bilag II, del III, punkt 3.1.2.1, litra d), og litra e), i forordning (EU) 2018/848, opbevare dokumentation i forbindelse med sådanne undtagelser for at muliggøre sporbarhed og kontrol af overholdelsen af de gældende betingelser. |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår produktionsreglerne for akvakultur bør de erhvervsdrivende med henblik på mulige undtagelser fra de regler, der er opnået i henhold til bilag II, del III, punkt 3.1.2.1, litra d), og litra e), i forordning (EU) 2018/848, opbevare dokumentation i forbindelse med sådanne undtagelser for at muliggøre sporbarhed og kontrol af overholdelsen af de gældende betingelser.

| (17) | Især anvendelsen af eksterne input er omfattet af restriktioner i henhold til forordning (EU) 2018/848 og skal registreres, som det er tilfældet med de gødningsstoffer eller næringsstoffer, der anvendes i økologisk algeproduktion, der kun kan anvendes, når de er godkendt i henhold til artikel 24 i nævnte forordning, og som er begrænset til indendørsanlæg, og kun anvendes på visse betingelser. Derfor bør de erhvervsdrivende registrere sådanne anvendelser for at dokumentere overholdelsen af de gældende betingelser. |
| --- | --- |

(17)

Især anvendelsen af eksterne input er omfattet af restriktioner i henhold til forordning (EU) 2018/848 og skal registreres, som det er tilfældet med de gødningsstoffer eller næringsstoffer, der anvendes i økologisk algeproduktion, der kun kan anvendes, når de er godkendt i henhold til artikel 24 i nævnte forordning, og som er begrænset til indendørsanlæg, og kun anvendes på visse betingelser. Derfor bør de erhvervsdrivende registrere sådanne anvendelser for at dokumentere overholdelsen af de gældende betingelser.

| (18) | Det er også nødvendigt at fastsætte kravene til føring af fortegnelser med hensyn til de særlige bestemmelser for yngel til avl eller videreopdræt, især hvad angår det præcise tidspunkt for deres stadie i produktionscyklussen for dyr og den indledende omlægningsperiode. |
| --- | --- |

(18)

Det er også nødvendigt at fastsætte kravene til føring af fortegnelser med hensyn til de særlige bestemmelser for yngel til avl eller videreopdræt, især hvad angår det præcise tidspunkt for deres stadie i produktionscyklussen for dyr og den indledende omlægningsperiode.

| (19) | Fodringen af akvakulturdyr har til formål at tilgodese hver arts særlige ernæringsmæssige behov på forskellige udviklingsstadier. Under hensyntagen til de detaljerede bestemmelser om godkendte fodermidler, herunder når de er af ikkeøkologisk oprindelse, bør fortegnelserne over fodringen derfor opbevares for hver berørt art med oplysninger for de forskellige udviklingsstadier. |
| --- | --- |

(19)

Fodringen af akvakulturdyr har til formål at tilgodese hver arts særlige ernæringsmæssige behov på forskellige udviklingsstadier. Under hensyntagen til de detaljerede bestemmelser om godkendte fodermidler, herunder når de er af ikkeøkologisk oprindelse, bør fortegnelserne over fodringen derfor opbevares for hver berørt art med oplysninger for de forskellige udviklingsstadier.

| (20) | Sundhedspleje for akvakulturdyr er baseret på forebyggelse og overvågning af dyrenes trivsel. Det er derfor nødvendigt at føre fortegnelser over de forskellige tiltag, der er gennemført, for i videst muligt omfang at begrænse anvendelsen af dyrlægebehandling, der er underlagt strenge begrænsninger, hvad angår hyppighed og antal afhængigt af varigheden af de berørte arters livscyklus. Der skal fastsættes tilsvarende krav til føring af fortegnelser. |
| --- | --- |

(20)

Sundhedspleje for akvakulturdyr er baseret på forebyggelse og overvågning af dyrenes trivsel. Det er derfor nødvendigt at føre fortegnelser over de forskellige tiltag, der er gennemført, for i videst muligt omfang at begrænse anvendelsen af dyrlægebehandling, der er underlagt strenge begrænsninger, hvad angår hyppighed og antal afhængigt af varigheden af de berørte arters livscyklus. Der skal fastsættes tilsvarende krav til føring af fortegnelser.

| (21) | Passende praksis for husdyrhold bestemmer dyrs trivsel. I forbindelse med akvakultur er vandkvaliteten og begrænsningerne for belægningsgraden samt relevante kemisk-fysiske parametre afgørende for dyrevelfærden. Derfor er det nødvendigt at registrere sådanne data samt typen og tidspunktet for de indgreb, der udføres for at overvåge og opretholde de bedste betingelser for akvakulturdyr og de foranstaltninger, der træffes for at overholde de økologiske produktionsregler på disse dyrs forskellige udviklingsstadier. I økologisk akvakultur er anvendelsen af iltning tilladt, men ilt må kun anvendes i særlige tilfælde. Derfor bør der føres fortegnelser over disse typer af indgreb. |
| --- | --- |

(21)

Passende praksis for husdyrhold bestemmer dyrs trivsel. I forbindelse med akvakultur er vandkvaliteten og begrænsningerne for belægningsgraden samt relevante kemisk-fysiske parametre afgørende for dyrevelfærden. Derfor er det nødvendigt at registrere sådanne data samt typen og tidspunktet for de indgreb, der udføres for at overvåge og opretholde de bedste betingelser for akvakulturdyr og de foranstaltninger, der træffes for at overholde de økologiske produktionsregler på disse dyrs forskellige udviklingsstadier. I økologisk akvakultur er anvendelsen af iltning tilladt, men ilt må kun anvendes i særlige tilfælde. Derfor bør der føres fortegnelser over disse typer af indgreb.

| (22) | Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer forarbejdede økologiske fødevarer og/eller forarbejdet økologisk foder, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især vedrørende de forebyggende foranstaltninger, der er gennemført for at sikre økologiske produkters integritet, de særlige betingelser for anvendelsen af eksterne input og af rengørings- og desinficeringsprodukter. Desuden bør de erhvervsdrivende for at muliggøre den passende verificering af balancen mellem input og output opbevare tilgængelige data om de anvendte input og ved sammensatte produkter den fuldstændige opskrift/formel samt om nødvendigt dokumentation for tilladelserne til anvendelse af ikkeøkologiske landbrugsingredienser i overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(22)

Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer forarbejdede økologiske fødevarer og/eller forarbejdet økologisk foder, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især vedrørende de forebyggende foranstaltninger, der er gennemført for at sikre økologiske produkters integritet, de særlige betingelser for anvendelsen af eksterne input og af rengørings- og desinficeringsprodukter. Desuden bør de erhvervsdrivende for at muliggøre den passende verificering af balancen mellem input og output opbevare tilgængelige data om de anvendte input og ved sammensatte produkter den fuldstændige opskrift/formel samt om nødvendigt dokumentation for tilladelserne til anvendelse af ikkeøkologiske landbrugsingredienser i overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) 2018/848.

| (23) | Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer økologisk vin, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især hvad angår alle eksterne produkter og stoffer, der anvendes i vinproduktionen og til rengøring og desinficering. |
| --- | --- |

(23)

Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer økologisk vin, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især hvad angår alle eksterne produkter og stoffer, der anvendes i vinproduktionen og til rengøring og desinficering.

| (24) | Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer økologisk gær, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især for så vidt angår de produkter og stoffer, der anvendes i gærproduktionen og til rengøring og desinficering. |
| --- | --- |

(24)

Uanset kravene til føring af fortegnelser i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004 bør de erhvervsdrivende, der producerer økologisk gær, føre detaljerede fortegnelser for at dokumentere overholdelsen af de økologiske produktionsregler, især for så vidt angår de produkter og stoffer, der anvendes i gærproduktionen og til rengøring og desinficering.

| (25) | Bilag II til forordning (EU) 2018/848 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(25)

Bilag II til forordning (EU) 2018/848 bør derfor ændres.

| (26) | Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør nærværende forordning anvendes fra den dag, hvor forordning (EU) 2018/848 finder anvendelse — |
| --- | --- |

(26)

Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør nærværende forordning anvendes fra den dag, hvor forordning (EU) 2018/848 finder anvendelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EU) 2018/848 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

7

---

BILAG

I bilag II til forordning (EU) 2018/848 foretages følgende ændringer:

| 1. | I del I foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1.9.3, andet punktum, affattes således:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, og det berørte udbytte og de berørte parceller.« |
| --- | --- | --- |

1.

I del I foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1.9.3, andet punktum, affattes således:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, og det berørte udbytte og de berørte parceller.«

| b) | Punkt 1.10.2, andet punktum, affattes således:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer, den mængde, der blev anvendt, og det berørte udbytte og de berørte parceller, samt de skadegørere og sygdomme, der skal kontrolleres.« |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.10.2, andet punktum, affattes således:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer, den mængde, der blev anvendt, og det berørte udbytte og de berørte parceller, samt de skadegørere og sygdomme, der skal kontrolleres.«

| c) | I punkt 1.11 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- |

c)

I punkt 1.11 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.«

| d) | I punkt 1.12 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal især føre fortegnelser over eksterne input, der anvendes på hvert parcel, og hvis det er relevant, opbevare tilgængelig dokumentation for enhver undtagelse fra produktionsreglerne, der er opnået i overensstemmelse med punkt 1.8.5.« |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.12 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal især føre fortegnelser over eksterne input, der anvendes på hvert parcel, og hvis det er relevant, opbevare tilgængelig dokumentation for enhver undtagelse fra produktionsreglerne, der er opnået i overensstemmelse med punkt 1.8.5.«

| e) | I punkt 2.2 indsættes følgende afsnit:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over perioden og stedet for indsamlingen, de berørte arter og mængden af indsamlede vilde planter.« |
| --- | --- |

e)

I punkt 2.2 indsættes følgende afsnit:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over perioden og stedet for indsamlingen, de berørte arter og mængden af indsamlede vilde planter.«

| 2. | Del II ændres således:






  a) | I punkt 1.1 indsættes følgende afsnit:

  »De erhvervsdrivende skal opbevare tilgængelig dokumentation for enhver undtagelse fra de regler om animalsk produktion, der er opnået i overensstemmelse med punkt 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1, litra c), og 1.9.4.2, litra c).« |
| --- | --- | --- |

2.

Del II ændres således:

a)

I punkt 1.1 indsættes følgende afsnit:

»De erhvervsdrivende skal opbevare tilgængelig dokumentation for enhver undtagelse fra de regler om animalsk produktion, der er opnået i overensstemmelse med punkt 1.3.4.3, 1.3.4.4, 1.7.5, 1.7.8, 1.9.3.1, litra c), og 1.9.4.2, litra c).«

| b) | Følgende indsættes som punkt 1.3.4.5:






  »1.3.4.5. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser eller opbevare dokumentation om dyrenes oprindelse, der identificerer dyrene i overensstemmelse med egnede systemer (pr. dyr eller flok/stade), om dyrlægejournaler for de dyr, der er indført på bedriften, ankomstdatoen og omlægningsperioden.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som punkt 1.3.4.5:

»1.3.4.5.

| c) | Følgende indsættes som punkt 1.4.4:
  »1.4.4.   Føring af fortegnelser over fodring
  De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over fodringen og om nødvendigt græsningsperioden. De skal især føre fortegnelser over foderstoffernes navn, herunder alle former for foder, der anvendes, f.eks. foderblandinger, andele af forskellige fodermidler i rationer og andelen af foder fra deres egen bedrift eller den samme region og om nødvendigt perioder med adgang til græsningsområder, perioder med græsningsskifte, hvis der gælder begrænsninger, og dokumentation for anvendelsen af punkt 1.4.2 og 1.4.3.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 1.4.4:

»1.4.4.   Føring af fortegnelser over fodring

De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over fodringen og om nødvendigt græsningsperioden. De skal især føre fortegnelser over foderstoffernes navn, herunder alle former for foder, der anvendes, f.eks. foderblandinger, andele af forskellige fodermidler i rationer og andelen af foder fra deres egen bedrift eller den samme region og om nødvendigt perioder med adgang til græsningsområder, perioder med græsningsskifte, hvis der gælder begrænsninger, og dokumentation for anvendelsen af punkt 1.4.2 og 1.4.3.«

| d) | I punkt 1.5.1.6 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor produktet blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.5.1.6 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor produktet blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.«

| e) | Følgende indsættes som punkt 1.5.2.7:






  »1.5.2.7. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser eller opbevare dokumentation om enhver anvendt behandling og især identifikation af de behandlede dyr, datoen for behandlingen, diagnosen, doseringen, produktets navn og om nødvendigt recept for dyrlægebehandlinger og den anvendte tilbageholdelsesperiode, før de animalske produkter kan markedsføres og mærkes som økologiske.« |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende indsættes som punkt 1.5.2.7:

»1.5.2.7.

| f) | Følgende indsættes som punkt 1.7.12:






  »1.7.12. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser eller opbevare dokumentation om enhver specifik aktivitet og begrundelser for anvendelsen af punkt 1.7.5, 1.7.8, 1.7.9 eller 1.7.10. For så vidt angår dyr, der forlader bedriften, skal følgende data registreres, hvor det er relevant: alder, antal dyr, vægt for slagtedyr, passende identifikation (pr. dyr eller pr. flok/sti/stade), dato for afgang og ankomststed.« |
| --- | --- | --- |

f)

Følgende indsættes som punkt 1.7.12:

»1.7.12.

| g) | I punkt 1.9.4.4 affattes litra c) således:






  »c) | Der skal være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr. Herudover skal hønsegården efter opdræt af en fjerkræflok, hvile i en periode, som fastsættes af medlemsstaterne, så vegetationen kan gro frem igen De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser og opbevare dokumentation om anvendelsen af sådan en periode. Disse krav gælder ikke for fjerkræ, som ikke opdrættes i flokke, som ikke holdes i hønsegårde, og som kan bevæge sig frit hele dagen.« |
| --- | --- | --- |

g)

I punkt 1.9.4.4 affattes litra c) således:

»c)

Der skal være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr. Herudover skal hønsegården efter opdræt af en fjerkræflok, hvile i en periode, som fastsættes af medlemsstaterne, så vegetationen kan gro frem igen De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser og opbevare dokumentation om anvendelsen af sådan en periode. Disse krav gælder ikke for fjerkræ, som ikke opdrættes i flokke, som ikke holdes i hønsegårde, og som kan bevæge sig frit hele dagen.«

| h) | Følgende indsættes som punkt 1.9.6.6:»1.9.6.6.   Forpligtelse til at føre fortegnelserDe erhvervsdrivende skal opbevare et kort i hensigtsmæssig målestok eller geografiske koordinater for placeringen af bistaderne, der skal stilles til rådighed for kontrolmyndigheden eller kontrolorganet, og som dokumenterer, at de tilgængelige områder for bifamilierne opfylder kravene i nærværende forordning.
  Følgende oplysninger om fodring indføres i bigårdens register: de anvendte produkters navn, datoer, mængder og stader, hvor produktet anvendes.
  Det område, hvor bigården er placeret, skal registreres tillige med stadernes identifikation og flytteperioden.
  Alle anvendte foranstaltninger skal registreres i bigårdens register, herunder datoerne for fjernelse af honningmagasiner og for udslyngning. Mængden af og datoen for indsamling af honning skal også registreres.« |
| --- | --- |

h)

Følgende indsættes som punkt 1.9.6.6:

De erhvervsdrivende skal opbevare et kort i hensigtsmæssig målestok eller geografiske koordinater for placeringen af bistaderne, der skal stilles til rådighed for kontrolmyndigheden eller kontrolorganet, og som dokumenterer, at de tilgængelige områder for bifamilierne opfylder kravene i nærværende forordning.

Følgende oplysninger om fodring indføres i bigårdens register: de anvendte produkters navn, datoer, mængder og stader, hvor produktet anvendes.

Det område, hvor bigården er placeret, skal registreres tillige med stadernes identifikation og flytteperioden.

Alle anvendte foranstaltninger skal registreres i bigårdens register, herunder datoerne for fjernelse af honningmagasiner og for udslyngning. Mængden af og datoen for indsamling af honning skal også registreres.«

| 3. | I del III foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende indsættes som punkt 1.11:






  »1.11. | De erhvervsdrivende skal opbevare tilgængelig dokumentation for enhver fravigelse fra produktionsreglerne for akvakulturdyr, der er indrømmet i overensstemmelse med punkt 3.1.2.1, litra d) og e).« |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I del III foretages følgende ændringer:

a)

Følgende indsættes som punkt 1.11:

»1.11.

| b) | I punkt 2.2.2, litra c), tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produktet blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, med oplysninger om de berørte partier/tanke/bassiner.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 2.2.2, litra c), tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produktet blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, med oplysninger om de berørte partier/tanke/bassiner.«

| c) | I punkt 2.3.2 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, med oplysninger om de berørte partier/tanke/bassiner.« |
| --- | --- |

c)

I punkt 2.3.2 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, den mængde, der blev anvendt, med oplysninger om de berørte partier/tanke/bassiner.«

| d) | Følgende indsættes som punkt 3.1.2.4:






  »3.1.2.4. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over dyrenes oprindelse med identifikation af dyrene/dyreflokken, ankomstdato og type arter, mængder, økologisk og ikkeøkologisk status og omlægningsperioden.« |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende indsættes som punkt 3.1.2.4:

»3.1.2.4.

| e) | Følgende indsættes som punkt 3.1.3.5:






  »3.1.3.5. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over specifik fodring, især om navnet på og mængden af foder samt anvendelsen af supplerende foder og de respektive dyr/dyreflokke, der fodres.« |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende indsættes som punkt 3.1.3.5:

»3.1.3.5.

| f) | Følgende indsættes som punkt 3.1.4.3:»3.1.4.3.   Fortegnelser over sygdomsforebyggelseDe erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over oplysninger om sygdomsforebyggende foranstaltninger med oplysninger om periode for udtagning af drift, rengøring og vandbehandling og enhver dyrlægebehandling eller anden behandling af parasitter og især datoen for behandlingen, diagnosen, doseringen, betegnelsen for behandlingsproduktet samt recept for dyrlægebehandlinger, om nødvendigt og den anvendte tilbageholdelsesperiode, før de animalske produkter kan markedsføres og mærkes som økologiske.« |
| --- | --- |

f)

Følgende indsættes som punkt 3.1.4.3:

De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over oplysninger om sygdomsforebyggende foranstaltninger med oplysninger om periode for udtagning af drift, rengøring og vandbehandling og enhver dyrlægebehandling eller anden behandling af parasitter og især datoen for behandlingen, diagnosen, doseringen, betegnelsen for behandlingsproduktet samt recept for dyrlægebehandlinger, om nødvendigt og den anvendte tilbageholdelsesperiode, før de animalske produkter kan markedsføres og mærkes som økologiske.«

| g) | I punkt 3.1.5.3 tilføjes følgende afsnit:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over overvågnings- og vedligeholdelsesforanstaltninger vedrørende dyrevelfærd og vandkvalitet. Ved tilførsel af næringsstoffer til damme og søer skal de erhvervsdrivende føre fortegnelser over anvendelsen af gødningsstoffer og jordforbedringsmidler, herunder datoen for anvendelsen, produktets navn, den anvendte mængde og stedet for den pågældende anvendelse.« |
| --- | --- |

g)

I punkt 3.1.5.3 tilføjes følgende afsnit:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over overvågnings- og vedligeholdelsesforanstaltninger vedrørende dyrevelfærd og vandkvalitet. Ved tilførsel af næringsstoffer til damme og søer skal de erhvervsdrivende føre fortegnelser over anvendelsen af gødningsstoffer og jordforbedringsmidler, herunder datoen for anvendelsen, produktets navn, den anvendte mængde og stedet for den pågældende anvendelse.«

| h) | I punkt 3.1.6.5 tilføjes følgende afsnit:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over sådanne anvendelser med angivelse af, om de anvendes efter litra a), b) eller c).« |
| --- | --- |

h)

I punkt 3.1.6.5 tilføjes følgende afsnit:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over sådanne anvendelser med angivelse af, om de anvendes efter litra a), b) eller c).«

| 4. | I del IV foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1.4, litra a), affattes således:






  »a) | træffe sikkerhedsforanstaltninger og føre fortegnelser over disse foranstaltninger« |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I del IV foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1.4, litra a), affattes således:

»a)

træffe sikkerhedsforanstaltninger og føre fortegnelser over disse foranstaltninger«

| b) | Følgende indsættes som punkt 1.7:






  »1.7. | De erhvervsdrivende skal opbevare tilgængelig dokumentation over tilladelser til anvendelse af ikkeøkologiske landbrugsingredienser i produktionen af forarbejdede økologiske fødevarer i overensstemmelse med artikel 25, hvis de har opnået eller anvendt sådanne tilladelser.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som punkt 1.7:

»1.7.

| c) | I punkt 2.2.3 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- |

c)

I punkt 2.2.3 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.«

| d) | Følgende indsættes som punkt 2.3:






  »2.3. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over alle input, der er anvendt i fødevareproduktionen. Ved produktion af sammensatte produkter skal de fuldstændige opskrifter/formler, der viser mængderne af input og output, være tilgængelige for den kompetente myndighed eller kontrolorganet.« |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende indsættes som punkt 2.3:

»2.3.

| 5. | I del V foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1.4, litra a), affattes således:






  »a) | træffe forebyggende foranstaltninger og føre fortegnelser over disse foranstaltninger« |
| --- | --- | --- | --- |

5.

I del V foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1.4, litra a), affattes således:

»a)

træffe forebyggende foranstaltninger og føre fortegnelser over disse foranstaltninger«

| b) | I punkt 2.4 tilføjes følgende punktum:

  »De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 2.4 tilføjes følgende punktum:

»De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af disse produkter, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.«

| c) | Følgende indsættes som punkt 2.5:






  »2.5. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over input, der er anvendt i foderproduktionen. I tilfælde af produktion af sammensatte produkter skal de fuldstændige opskrifter/formler, der viser mængderne af input og output, være tilgængelige for den kompetente myndighed eller kontrolorganet.« |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 2.5:

»2.5.

| 6. | I del VI indsættes følgende som punkt 2.3:






  »2.3. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af alle produkter og stoffer, der anvendes til vinproduktionen og til rengøring og desinficering, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

6.

I del VI indsættes følgende som punkt 2.3:

»2.3.

| 7. | I del VII indsættes følgende som punkt 1.5:






  »1.5. | De erhvervsdrivende skal føre fortegnelser over anvendelsen af alle produkter og stoffer, der anvendes til gærproduktion og til rengøring og desinficering, herunder den eller de datoer, hvor hvert produkt blev anvendt, produktets navn, dets aktivstoffer og stedet for denne anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

7.

I del VII indsættes følgende som punkt 1.5:

»1.5.

---

| 22.9.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 334/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 334/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1692

af 21. september 2021

om ændring af bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Botswana i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt til Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 230, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2016/429 er der bl.a. fastsat dyresundhedsmæssige krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, og forordningen anvendes fra den 21. april 2021. Et af disse dyresundhedsmæssige krav er, at de pågældende sendinger skal komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 230, stk. 1. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2016/429 er der bl.a. fastsat dyresundhedsmæssige krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, og forordningen anvendes fra den 21. april 2021. Et af disse dyresundhedsmæssige krav er, at de pågældende sendinger skal komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 230, stk. 1.

| (2) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) supplerer forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår de dyresundhedsmæssige krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri. Delegeret forordning (EU) 2020/692 foreskriver, at sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af forordningen, kun må indføres til Unionen, hvis de kommer fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført for de pågældende arter og kategorier af dyr, det pågældende avlsmateriale og de pågældende animalske produkter i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige krav, der er fastsat i nævnte delegerede forordning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) supplerer forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår de dyresundhedsmæssige krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri. Delegeret forordning (EU) 2020/692 foreskriver, at sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af forordningen, kun må indføres til Unionen, hvis de kommer fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført for de pågældende arter og kategorier af dyr, det pågældende avlsmateriale og de pågældende animalske produkter i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige krav, der er fastsat i nævnte delegerede forordning.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande, territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande, territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen.

| (4) | Bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande, territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt til Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande, territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt til Unionen.

| (5) | Den 6. september 2021 anmeldte Botswana et udbrud af højpatogen aviær influenza (HPAI) til Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE). Udbruddet er sket i distriktet Kgatleng i det pågældende tredjeland og blev bekræftet den 27. august 2021 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Den 6. september 2021 anmeldte Botswana et udbrud af højpatogen aviær influenza (HPAI) til Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE). Udbruddet er sket i distriktet Kgatleng i det pågældende tredjeland og blev bekræftet den 27. august 2021 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (6) | Listerne over tredjelande, territorier og zoner deri i del 1 i bilag V og XIV og i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 præciserer, at indførsel til Unionen fra Botswana af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt er tilladt. Desuden kræves der i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 på nuværende tidspunkt ikke nogen risikobegrænsende behandlinger i forbindelse med indførsel til Unionen af sendinger af kødprodukter af strudsefugle fra det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

(6)

Listerne over tredjelande, territorier og zoner deri i del 1 i bilag V og XIV og i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 præciserer, at indførsel til Unionen fra Botswana af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt er tilladt. Desuden kræves der i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 på nuværende tidspunkt ikke nogen risikobegrænsende behandlinger i forbindelse med indførsel til Unionen af sendinger af kødprodukter af strudsefugle fra det pågældende tredjeland.

| (7) | På grund af risikoen for indslæbning af HPAI til Unionen i forbindelse med indførsel af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt fra Botswana og i mangel af garantier, der giver mulighed for regionalisering af det pågældende tredjeland, bør indførsel til Unionen af sådanne sendinger ikke længere være tilladt. Desuden bør den risikobegrænsende behandling D, jf. bilag XXVI til delegeret forordning (EU) 2020/692, kræves i forbindelse med indførsel til Unionen af sendinger af kødprodukter af strudsefugle fra det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

(7)

På grund af risikoen for indslæbning af HPAI til Unionen i forbindelse med indførsel af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød og kødprodukter af fjerkræ og fjervildt fra Botswana og i mangel af garantier, der giver mulighed for regionalisering af det pågældende tredjeland, bør indførsel til Unionen af sådanne sendinger ikke længere være tilladt. Desuden bør den risikobegrænsende behandling D, jf. bilag XXVI til delegeret forordning (EU) 2020/692, kræves i forbindelse med indførsel til Unionen af sendinger af kødprodukter af strudsefugle fra det pågældende tredjeland.

| (8) | Oplysningerne om Botswana i listerne over tredjelande, territorier og zoner deri i tabellerne i del 1 i bilag V og XIV og i tabellen i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation i det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

(8)

Oplysningerne om Botswana i listerne over tredjelande, territorier og zoner deri i tabellerne i del 1 i bilag V og XIV og i tabellen i del 1, afsnit A, i bilag XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation i det pågældende tredjeland.

| (9) | Bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres.

| (10) | Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Botswana med hensyn til HPAI bør de ændringer, der skal foretages af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(10)

Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Botswana med hensyn til HPAI bør de ændringer, der skal foretages af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 af 30. januar 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler vedrørende indførsel til Unionen og flytning og håndtering efter indførsel af sendinger af visse dyr, visse typer avlsmateriale og visse animalske produkter (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 af 24. marts 2021 om fastlæggelse af lister over tredjelande, territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre dyr, avlsmateriale og animalske produkter til Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (EUT L 114 af 31.3.2021, s. 1).

3

---

BILAG

I bilag V, XIV og XV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag V, del 1, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:












  »BW

  Botswana | BW-0 | Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | P1 | C | 27.8.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | P1 | C | 27.8.2021 | |
| Specifikt patogenfrie æg | SPF | | | | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | P1 | C | 27.8.2021« | |

1)

I bilag V, del 1, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:

»BW

Botswana

BW-0

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

P1

C

27.8.2021

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

P1

C

27.8.2021

Specifikt patogenfrie æg

SPF

Rugeæg af strudsefugle

HER

P1

C

27.8.2021«

| 2) | I bilag XIV, del 1, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:












  »BW

  Botswana | BW-0 | Fersk kød af strudsefugle | RAT | P1 | C | 27.8.2021« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag XIV, del 1, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:

»BW

Botswana

BW-0

Fersk kød af strudsefugle

RAT

P1

C

27.8.2021«

| 3) | I bilag XV, del 1, afsnit A, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:


















  »BW

  Botswana | BW-0 | B | B | B | B | B | B | B | Ikke tilladt | D | Ikke tilladt | MPST« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I bilag XV, del 1, afsnit A, affattes oplysningerne vedrørende Botswana således:

»BW

Botswana

BW-0

B

B

B

B

B

B

B

Ikke tilladt

D

Ikke tilladt

MPST«

---

AFGØRELSER

| 22.9.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 334/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 334/12

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2021/1693

af 21. september 2021

om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/2010 til støtte for bekæmpelse af ulovlig spredning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition og indvirkningen heraf i Latinamerika og Caribien inden for rammerne af EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne«

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende i betragtninger:

| (1) | Den 17. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 17. december 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/2010 (1).

| (2) | I afgørelse (FUSP) 2018/2010 fastsættes en gennemførelsesperiode på 36 måneder for aktiviteterne i nævnte afgørelses artikel 1 fra datoen for indgåelse af den finansieringsaftale, der er omhandlet i nævnte afgørelses artikel 3, stk. 3. |
| --- | --- |

(2)

I afgørelse (FUSP) 2018/2010 fastsættes en gennemførelsesperiode på 36 måneder for aktiviteterne i nævnte afgørelses artikel 1 fra datoen for indgåelse af den finansieringsaftale, der er omhandlet i nævnte afgørelses artikel 3, stk. 3.

| (3) | Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) har anmodet om at få gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2018/2010 forlænget med fem måneder indtil den 31. maj 2022 under hensyntagen til forsinkelsen i gennemførelsen af projektaktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2018/2010 som følge af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(3)

Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) har anmodet om at få gennemførelsesperioden for afgørelse (FUSP) 2018/2010 forlænget med fem måneder indtil den 31. maj 2022 under hensyntagen til forsinkelsen i gennemførelsen af projektaktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2018/2010 som følge af covid-19-pandemien.

| (4) | Fortsættelsen af de aktiviteter, der er henvist til i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2018/2010, indtil den 31. maj 2022 kan gennemføres uden konsekvenser for så vidt angår de finansielle midler. |
| --- | --- |

(4)

Fortsættelsen af de aktiviteter, der er henvist til i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2018/2010, indtil den 31. maj 2022 kan gennemføres uden konsekvenser for så vidt angår de finansielle midler.

| (5) | Afgørelse (FUSP) 2018/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (FUSP) 2018/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 5, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2018/2010 affattes således:

»2.   Denne afgørelse udløber den 31. maj 2022.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2021.

På Rådets vegne

G. DOVŽAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/2010 af 17. december 2018 til støtte for bekæmpelse af ulovlig spredning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition og indvirkningen heraf i Latinamerika og Caribien inden for rammerne af EU-strategien mod ulovlige skydevåben, håndvåben og lette våben samt ammunition hertil »Sikring af våben, beskyttelse af borgerne« (EUT L 322 af 18.12.2018, s. 27).

1

---

| 22.9.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 334/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 334/14

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2021/1694

af 21. september 2021

til støtte for universalisering, gennemførelse og styrkelse af konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra 2016 (»EU's globale strategi«) fremhæves det, at Unionen vil optrappe sit bidrag til den fælles sikkerhed. |
| --- | --- |

(1)

I den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra 2016 (»EU's globale strategi«) fremhæves det, at Unionen vil optrappe sit bidrag til den fælles sikkerhed.

| (2) | I EU's globale strategi bemærkes det, at Unionen kraftigt støtter universaliseringen, den fulde gennemførelse og håndhævelsen af multilaterale traktater og ordninger inden for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol. |
| --- | --- |

(2)

I EU's globale strategi bemærkes det, at Unionen kraftigt støtter universaliseringen, den fulde gennemførelse og håndhævelsen af multilaterale traktater og ordninger inden for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol.

| (3) | Et af disse instrumenter, nemlig De Forenede Nationers konvention om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (»CCW«), regulerer anvendelsen i væbnede konflikter af visse konventionelle våben, der anses for at påføre kombattanter unødigt store lidelser eller ramme civilbefolkninger i flæng. |
| --- | --- |

(3)

Et af disse instrumenter, nemlig De Forenede Nationers konvention om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (»CCW«), regulerer anvendelsen i væbnede konflikter af visse konventionelle våben, der anses for at påføre kombattanter unødigt store lidelser eller ramme civilbefolkninger i flæng.

| (4) | Unionen ønsker at bidrage til universaliseringen, gennemførelsen og styrkelsen af CCW, så den forbliver en stærk og effektiv del af det multilaterale system for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol. |
| --- | --- |

(4)

Unionen ønsker at bidrage til universaliseringen, gennemførelsen og styrkelsen af CCW, så den forbliver en stærk og effektiv del af det multilaterale system for nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol.

| (5) | Den sjette gennemgangskonference af CCW, som skal finde sted i december 2021, skal fastlægge CCW's prioriteter for de kommende år samt strategierne og mekanismerne til at omsætte sådanne prioriteter til handling. |
| --- | --- |

(5)

Den sjette gennemgangskonference af CCW, som skal finde sted i december 2021, skal fastlægge CCW's prioriteter for de kommende år samt strategierne og mekanismerne til at omsætte sådanne prioriteter til handling.

| (6) | Unionen ønsker at bidrage til en effektiv gennemførelse af henstillingerne og afgørelserne fra sjette gennemgangskonference af CCW — |
| --- | --- |

(6)

Unionen ønsker at bidrage til en effektiv gennemførelse af henstillingerne og afgørelserne fra sjette gennemgangskonference af CCW —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Unionen støtter følgende projekter:

| 1) | Forberedelse og opfølgning af den sjette gennemgangskonference af CCW |
| --- | --- |

1)

Forberedelse og opfølgning af den sjette gennemgangskonference af CCW

| 2) | Støtte til universalisering af CCW |
| --- | --- |

2)

Støtte til universalisering af CCW

| 3) | Lette drøftelser om ikke tilstrækkeligt belyste, nye og tværgående spørgsmål af relevans for CCW. |
| --- | --- |

3)

Lette drøftelser om ikke tilstrækkeligt belyste, nye og tværgående spørgsmål af relevans for CCW.

En detaljeret beskrivelse af disse projekter er anført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, udføres af De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA).

UNODA udfører sin opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige aftaler med UNODA.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, er på 1 603 517,64 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres over det i stk. 1 fastsatte finansielle referencegrundlag, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for EU-budgettet.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 2 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår Kommissionen den nødvendige aftale med UNODA. Det skal fremgå af nævnte aftale, at UNODA skal sørge for, at Unionens bidrag er synligt i en grad, der svarer til størrelsen af dette bidrag.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den aftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i den forbindelse og om datoen for indgåelse af nævnte aftale.

Artikel 4

1.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter, som UNODA udarbejder hvert kvartal. Nævnte rapporter danner udgangspunkt for en evaluering, der udføres af Rådet.

2.   Kommissionen aflægger rapport til Rådet om de finansielle aspekter af de i artikel 1 omhandlede projekter.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den udløber 24 måneder efter indgåelse af aftalen omhandlet i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, hvis der ikke er indgået en sådan aftale i løbet af denne periode.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2021.

På Rådets vegne

G. DOVŽAN

Formand

---

BILAG

PROJEKTDOKUMENT

Projekt til støtte for universalisering, gennemførelse og styrkelse af konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW) — HR(2021) 124

BEGRUNDELSE OG BAGGRUND

Konventionen fra 1980 om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW), som er mere almindeligt kendt som »konventionen om visse konventionelle våben«, trådte i kraft den 2. december 1983. De Forenede Nationers generalsekretær er depositar for konventionen og de dertil knyttede protokoller.

CCW er et centralt instrument i den humanitære folkeret og består af en paraplykonvention, der fastsætter det generelle anvendelsesområde og de generelle regler for driften og fem tilknyttede protokoller, som hver især forbyder eller regulerer en bestemt type våben. Hver protokol er også et selvstændigt retligt instrument med eget medlemskab og i visse tilfælde gennemførelsesmekanismer.

Konventionen har vist sig at være en fleksibel mekanisme, der kan tackle en lang række nye udfordringer i forbindelse med krigsførelse og dermed bidrage til kodifikationen og den gradvise udvikling af den humanitære folkeret. Denne fleksibilitet har navnlig gjort det muligt for konventionen at tilføje nye protokoller — protokol IV vedrørende blindende laservåben i 1996 og protokol V vedrørende eksplosive krigsefterladenskaber i 2003 — til de oprindelige tre protokoller, der blev vedtaget i 1980. Derudover blev konventionens og protokollernes anvendelsesområde i 2001 udvidet til også at omfatte ikkeinternationale væbnede konflikter. Desuden er forskellige spørgsmål, der ikke er omfattet af protokollerne, blevet drøftet i Gruppen af Regeringseksperter, hvoraf det seneste er nye teknologier inden for dødbringende automatvåbensystemer.

1.   PROJEKTER

1.1.   Projekt 1: Forberedelse og opfølgning af sjette gennemgangskonference

1.1.1.   Projektets formål

Sjette CCW-gennemgangskonference, der er berammet til december 2021, giver de høje kontraherende parter mulighed for at foretage en omfattende gennemgang af funktionsmåde og status med hensyn til konventionen og dens protokoller og for at vurdere de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af de seneste afgørelser. De høje kontraherende parter forventes også at fastlægge konventionens prioriteter for de kommende år samt strategierne og mekanismerne til at omsætte sådanne prioriteter i praksis. Mange betragter 2021 som et afgørende tidspunkt med henblik på at fastlægge vejen frem for CCW.

Det begrænsede antal dage, der er afsat til mødet i den forberedende komité og selve konferencen, den brede vifte af spørgsmål med relevans for konventionen, og som kan behandles af konferencen, sammenholdt med at covid-19-pandemien har påvirket muligheden for at gennemføre den sædvanlige konsultationsproces som forberedelse til en så vigtig milepæl som en gennemgangskonference, understreger tilsammen behovet for støtte til det omfattende forberedende arbejde med henblik på konferencen, som supplerer den formelle proces. Desuden gør de mange forskellige sektorer (den militære, humanitære, diplomatiske og videnskabelige), der er involveret i at sikre, at CCW's gennemførelse overholdes, også multiinteressentdialogerne, som omfatter ekspertise på nationalt og regionalt plan forud for konferencen, ikke blot ønskelige, men også nødvendige for en gennemgangskonference, der giver mening.

For at fastholde momentum med henblik på en indholdsmæssig forberedelse af sjette gennemgangskonference er sigtet med denne søjle i tæt samarbejde med CCW-embedsmænd i Genève at gøre status over det arbejde, der er udført i de seneste år, herunder en vurdering af de fremskridt, der er gjort, og udestående spørgsmål. Aktiviteter i denne retning vil ske til støtte for de høje kontraherende parter med henblik på: i) at indhente ajourført viden om udvikling, der har relevans for konventionen og de enkelte protokoller, ii) at identificere mangler og udfordringer med hensyn til gennemførelsen af CCW og måder at håndtere disse på, iii) rettidigt at definere eventuelle emner, der kan drøftes på gennemgangskonferencen, og iv) at udvikle relaterede nationale og regionale holdninger samt mulige forslag, der kan behandles på konferencen. Målet er at maksimere muligheden for bedre informeret og indgående drøftelser på sjette gennemgangskonference og dermed væsentlige resultater.

I tillæg hertil er gennemgangskonferencen også en lejlighed til at vurdere og videreudvikle eksisterende værktøjer, informationskilder og mekanismer i forbindelse med gennemførelsen af CCW såsom de nationale årlige rapporter om den generelle konvention, den ændrede protokol II og protokol V. Som anerkendelse af rapporternes værdi med hensyn til at tilvejebringe oplysninger om politik og tiltag på landeniveau samt internationalt samarbejde og bistand pålagde femte gennemgangskonference i 2016 formændene for de høje kontraherende parters årlige møder at tilskynde til en højere rapporteringsandel. Rapporteringsandelen ligger dog normalt under 60 %, og der mangler stadig en systematisk og kvalitativ analyse af rapporterne. Et andet eksempel er strategien til fremme af international teknisk bistand og styrkelse af den nationale kapacitet til at imødegå truslerne fra improviserede eksplosive anordninger (IED). Denne omfatter det fakultative spørgeskema fra 2015, hvoraf en revideret udgave skal forelægges i 2021, og erklæringen fra 2016 om IED'er med fokus på forebyggelse, informationsudveksling, imødegåelse af trusler og risikooplysning.

I kølvandet på gennemgangskonferencen vil der blive afholdt drøftelser med henblik på at udarbejde strategier og opfølgende tiltag til gennemførelse af de afgørelser, der er truffet på konferencen, i tæt samarbejde med CCW-embedsmændene. Formålet med disse drøftelser er at hjælpe de høje kontraherende parter med at finde praktiske måder at overvåge de nationale og regionale gennemførelsesbestræbelser på i femårsperioden frem til syvende gennemgangskonference.

1.1.2.   Forventede resultater af projektet

| a) | Multiinteressentdialoger med henblik på udveksling af en række synspunkter med hensyn til overholdelse af CCW. |
| --- | --- |

a)

Multiinteressentdialoger med henblik på udveksling af en række synspunkter med hensyn til overholdelse af CCW.

| b) | Fælles forståelse blandt de høje kontraherende parter af de vigtigste indsatsområder i forbindelse med forberedelsen af gennemgangskonferencen. |
| --- | --- |

b)

Fælles forståelse blandt de høje kontraherende parter af de vigtigste indsatsområder i forbindelse med forberedelsen af gennemgangskonferencen.

| c) | Øget bevidsthed og bidrag fra nationale CCW-eksperter. |
| --- | --- |

c)

Øget bevidsthed og bidrag fra nationale CCW-eksperter.

| d) | Dybere forståelse hos CCW-delegerede af udfordringerne i forbindelse med gennemførelsen på nationalt og regionalt plan og måder at håndtere sådanne vanskeligheder på. |
| --- | --- |

d)

Dybere forståelse hos CCW-delegerede af udfordringerne i forbindelse med gennemførelsen på nationalt og regionalt plan og måder at håndtere sådanne vanskeligheder på.

| e) | Muligheder for de høje kontraherende parter med hensyn til udarbejdelse og præcisering af de forslag, der skal fremsættes på sjette gennemgangskonference. |
| --- | --- |

e)

Muligheder for de høje kontraherende parter med hensyn til udarbejdelse og præcisering af de forslag, der skal fremsættes på sjette gennemgangskonference.

| f) | Støtte til embedsmænd i forbindelse med den indholdsmæssige forberedelse af sjette gennemgangskonference og gennemførelsen af konferencens afgørelser. |
| --- | --- |

f)

Støtte til embedsmænd i forbindelse med den indholdsmæssige forberedelse af sjette gennemgangskonference og gennemførelsen af konferencens afgørelser.

1.1.3.   Beskrivelse af projektet

Der vil blive afholdt op til fire tematiske møder forud for og efter sjette gennemgangskonference om:

| i) | spørgsmål, der er blevet drøftet siden sidste gennemgangskonference i 2016, og som kræver yderligere analyse |
| --- | --- |

i)

spørgsmål, der er blevet drøftet siden sidste gennemgangskonference i 2016, og som kræver yderligere analyse

| ii) | den seneste udvikling af relevans for centrale artikler og de fem protokoller i CCW |
| --- | --- |

ii)

den seneste udvikling af relevans for centrale artikler og de fem protokoller i CCW

| iii) | muligheder for at bistå embedsmændene med gennemførelsen af de afgørelser, der er truffet på sjette gennemgangskonference. |
| --- | --- |

iii)

muligheder for at bistå embedsmændene med gennemførelsen af de afgørelser, der er truffet på sjette gennemgangskonference.

Der vil blive afholdt forudgående konsultationer med CCW-embedsmændene og de høje kontraherende parter for at fastlægge fokus for det enkelte møde. Formålet med møderne er at lette dialogen mellem de høje kontraherende parter. Møderne vil omfatte ekspertpræsentationer og give repræsentanter for forskellige sektorer, herunder regeringen, civilsamfundet og den akademiske verden, mulighed for at udveksle synspunkter. Møderne om anden del af emnerne skal navnlig hjælpe de høje kontraherende parter med at forberede den gennemgang af hver enkelt artikel og protokol i konventionen, der skal foretages på gennemgangskonferencen. Rent konkret vil de høje kontraherende parter få forelagt de elementer, der skal gøre det muligt at afgøre, om det vil være nyttigt med en nærmere gennemgang, opfølgning eller ændring af en artikel i konventionen eller dens protokoller i lyset af de aktuelle tendenser og udfordringer. Efter hvert møde udarbejdes et sammendrag af drøftelserne.

Hvis der er tid til det forud for gennemgangskonferencen, vil der blive afholdt regionale eller subregionale workshopper, så de nationale fagfolk får mulighed for at deltage i opfølgende drøftelser af konklusionerne fra de tematiske møder i mindre grupper. Målgruppen vil være diplomater, repræsentanter for forsvarssektoren og de høje kontraherende parters nationale minerydningsagenturer. Regionale organisationer og signatarstater vil også blive indbudt. Særlige outreachaktiviteter i forhold til høje kontraherende parter, der ikke har deltaget i de seneste CCW-procedurer, vil også blive overvejet for at maksimere inddragelsen af forskellige holdninger og opnå en bedre forståelse af de udfordringer, som disse stater står over for. Formålet med workshopperne er at skabe fælles forståelse af centrale spørgsmål og udveksle oplysninger om nationale og regionale bestræbelser på at gennemføre CCW, hvilket kan bidrage til udarbejdelse af forslag, der skal behandles på gennemgangskonferencen (1).

Desuden kan workshopperne hjælpe de høje kontraherende parter med at vurdere, hvor effektive de eksisterende værktøjer eller vejledninger til gennemførelse af CCW er, og fastlægge behovet for nye som yderligere støtte til de nationale bestræbelser i denne henseende, herunder en mere aktiv udveksling af oplysninger mellem staterne. Møderne kan f.eks. bruges til at undersøge lighedspunkter og tendenser i de nationale årlige rapporter om overholdelse af CCW, den ændrede protokol II og protokol V samt måder, hvorpå der kan bidrages til at matche stater, der har behov for teknisk bistand, med dem, der er villige til at yde den. Desuden kan man på møderne gennemgå effektiviteten af og eventuelle mangler i strategien til bekæmpelse af IED'er inden for rammerne af CCW på grundlag af kortlægning af udfordringer i regulering, beredskab og kapacitet nationalt og regionalt med henblik på at imødegå truslen fra IED. I denne forbindelse vil dette projekt tilstræbe at forbedre systematiseringen og digitaliseringen af standardiserede oplysninger i nationale rapporter, hvilket kan øge adgangen til information og gennemsigtighed samt databaseret analyse og beslutningstagning.

1.2.   Projekt 2: Støtte til universalisering

1.2.1.   Projektets formål

CCW har 125 høje kontraherende parter og fire stater (Egypten, Nigeria, Sudan og Vietnam), som har undertegnet, men ikke ratificeret konventionen. På trods af dens tilpasningsevne og relevans med hensyn til en bred vifte af presserende globale spørgsmål er CCW's universaliseringsgrad under 50 % i visse områder, hvilket begrænser den geografiske rækkevidde, hvor normerne overholdes, og påvirker omfanget af perspektivernes inklusivitet og mangfoldighed i centrale drøftelser.

Handlingsplanen til fremme af CCW's universalitet, som blev vedtaget på tredje gennemgangskonference, fik positiv opbakning fra EU's fælles aktion 2007/528/FUSP af 23. juli 2007, som resulterede i, at antallet af høje kontraherende parter i CCW steg fra 100 i 2006 til 110 i 2009 (2). På femte gennemgangskonference i 2016 anerkendte CCW's høje kontraherende parter, at universalisering er afgørende for konventionens succes, og pålagde embedsmændene at forestå udarbejdelsen af en ny handlingsplan (CCW/CONF.V/10). Dette projekt har til formål at støtte stater, der ikke er parter, i at opnå en bedre forståelse af konventionens formål og funktion samt fordelene ved at tilslutte sig og tilskynde dem til at blive mere involveret i CCW-møder og relevante aktiviteter. Det har til formål at analysere udfordringerne i forbindelse med fremme af konventionens universalitet og bistå embedsmændene og staterne med at gennemføre outreachaktiviteter på koordineret, vedvarende og innovativ vis. Desuden forventes det, at projektet udvider og opretholder det netværk af eksperter og fagfolk på nationalt plan, som fortsat kommer til at samarbejde med CCW-fællesskabet efter projektforløbet. Dette vil give dem mulighed for at øge bevidstheden om og forståelsen af CCW i de regionale og nationale fora, herunder udnytte mulighederne for, at parter, der ikke er høje kontraherende parter, kan tiltræde konventionen. Til gengæld vil et sådant netværk udvide kredsen af talere, der kan trækkes på til CCW-ekspertmøder.

Kravet om, at staterne skal give deres samtykke til at lade sig binde af mindst to protokoller, når de tiltræder konventionen, gør medlemskabet af hver protokol forskelligt, og derfor skal dette projekt også støtte universaliseringen af konventionens protokoller (3).

1.2.2.   Forventede resultater af projektet

| a) | Bidrag til oprettelsen af en koordineret, strategisk tilgang blandt embedsmænd og de høje kontraherende parter med henblik på universalisering. |
| --- | --- |

a)

Bidrag til oprettelsen af en koordineret, strategisk tilgang blandt embedsmænd og de høje kontraherende parter med henblik på universalisering.

| b) | Dybere forståelse af CCW blandt relevante nationale myndigheder og eksperter. |
| --- | --- |

b)

Dybere forståelse af CCW blandt relevante nationale myndigheder og eksperter.

| c) | Oprettelse af et netværk af eksperter og fagfolk med henblik på fortsat deltagelse i bestræbelserne på universalisering og gennemførelse af CCW på nationalt eller regionalt plan. |
| --- | --- |

c)

Oprettelse af et netværk af eksperter og fagfolk med henblik på fortsat deltagelse i bestræbelserne på universalisering og gennemførelse af CCW på nationalt eller regionalt plan.

| d) | Flere stater, som ikke er høje kontraherende parter, men som har forpligtet sig til at tiltræde CCW og deltage i CCW's aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

Flere stater, som ikke er høje kontraherende parter, men som har forpligtet sig til at tiltræde CCW og deltage i CCW's aktiviteter.

| e) | En mere geografisk afbalanceret tilslutning til CCW og dens protokoller. |
| --- | --- |

e)

En mere geografisk afbalanceret tilslutning til CCW og dens protokoller.

| f) | Udvikling af elementer, som embedsmændene skal tage i betragtning med henblik på en eventuel udarbejdelse af en ajourført handlingsplan for universalisering. |
| --- | --- |

f)

Udvikling af elementer, som embedsmændene skal tage i betragtning med henblik på en eventuel udarbejdelse af en ajourført handlingsplan for universalisering.

1.2.3.   Beskrivelse af projektet

Der vil blive afholdt op til seks subregionale universaliseringsworkshopper. I overensstemmelse med den seneste handlingsplan om universalisering (4) vil de stater, der ikke er parter, og som er berørt af miner og eksplosive krigsefterladenskaber, og regioner med en ringe grad af overholdelse blive prioriteret, således som det fremgår nedenfor:

| Område | Udvalgte subregioner |
| --- | --- |
| Afrika | Alle |
| Asien og Stillehavsområdet | Sydøstasien
  Stillehavsområdet |
| Østeuropa | Kaukasus |
| Latinamerika og Caribien | Caribien |

Område

Udvalgte subregioner

Afrika

Alle

Asien og Stillehavsområdet

Sydøstasien

Stillehavsområdet

Østeuropa

Kaukasus

Latinamerika og Caribien

Caribien

Varigheden og indholdet af workshopperne vil blive skræddersyet efter de subregionale forhold, prioriteter og kapaciteter, herunder virkningen af forskellige typer våben inden for CCW's anvendelsesområde. Projektet vil blive gennemført i tæt koordinering med UNODA's tre regionale centre i Afrika, Asien og Stillehavsområdet samt Latinamerika og Caribien.

I betragtning af den militære ekspertises og den humanitære bistands relevans for gennemførelsen af konventionen vil repræsentanter fra forsvarssektoren og nationale minerydningsagenturer og antieksplosive agenturer foruden diplomatiske politiske eksperter også blive indbudt. Det skal også tilstræbes, at workshopperne har deltagelse af dels de høje kontraherende parter i CCW fra den pågældende region, så der bliver mulighed for peer-to-peer-udveksling, dels repræsentanter fra regionale organisationer. Om muligt vil CCW-embedsmænd og delegerede med base i Genève for de tilsvarende stater, der ikke er parter, blive indbudt.

For de stater, der ikke er høje kontraherende parter, men som er interesseret i at tiltræde CCW under de subregionale workshopper, kan der arrangeres en landespecifik dialog med en større gruppe af interessenter. Alle workshopdeltagerne vil desuden blive kontaktet igen hen imod projektets afslutning, så der kan indhentes feedback, og fremskridtene kan gennemgås.

Der vil endvidere blive afholdt drøftelser i mindre grupper mellem høje kontraherende parter i en given protokol og dem, som er parter i konventionen, men som ikke har tilsluttet sig protokollen, således at førstnævnte kan reagere på sidstnævntes betænkeligheder og spørgsmål i forbindelse med national gennemførelse og overholdelse. Formålet med dette er ikke blot at fremme universaliteten af CCW som helhed, men også protokollernes universalitet.

Der vil blive indsamlet og udarbejdet forskellige uddannelses- og outreachmaterialer, som vil blive stillet til rådighed på projektsiden på UNODA's websted. Dette projekt vil bygge på de gode resultater og erfaringer fra universaliseringsaktiviteter, som er gennemført inden for rammerne af Rådet for Den Europæiske Unions fælles aktion fra 2007 til støtte for CCW (2007/528/FUSP), samt lignende bestræbelser gennem andre Genèvekonventioner om nedrustning.

1.3.   Projekt 3: Fremme af drøftelser om mangelfuldt belyste, nye og tværgående spørgsmål af relevans for CCW

1.3.1.   Projektets formål

Dette projekt har til formål i tæt samarbejde med CCW-embedsmændene at identificere og drøfte mangelfuldt belyste, nye og tværgående spørgsmål af relevans for konventionen som supplement til den formelle proces. Aktiviteterne skal give de høje kontraherende parter i CCW et uformelt forum med base i Genève med henblik på at undersøge disse spørgsmål gennem udveksling mellem flere interessenter for at skabe en bedre forståelse af forbindelserne mellem forskellige spørgsmål og sikre komplementaritet i indsatsen inden for og på tværs af sektorer.

1.3.2.   Forventede resultater af projektet

| a) | Omfattende og tværregionale multiinteressentdialoger som opfølgning på mangelfuldt belyste spørgsmål på møder i CCW og i andre fora. |
| --- | --- |

a)

Omfattende og tværregionale multiinteressentdialoger som opfølgning på mangelfuldt belyste spørgsmål på møder i CCW og i andre fora.

| b) | Udarbejdelse af resultater og slutdokumenter, som indeholder de spørgsmål, der er blevet rejst og drøftet, og herunder, hvis det er relevant, mål og henstillinger med henblik på yderligere tiltag, så der kan leveres et væsentligt input til CCW's møder, navnlig ekspertmøderne. |
| --- | --- |

b)

Udarbejdelse af resultater og slutdokumenter, som indeholder de spørgsmål, der er blevet rejst og drøftet, og herunder, hvis det er relevant, mål og henstillinger med henblik på yderligere tiltag, så der kan leveres et væsentligt input til CCW's møder, navnlig ekspertmøderne.

| c) | Oprettelse af et netværk af eksperter, fagfolk, internationale og regionale organisationer, den akademiske verden, civilsamfundet, erhvervslivet og unge, der kan deltage i drøftelser om CCW. |
| --- | --- |

c)

Oprettelse af et netværk af eksperter, fagfolk, internationale og regionale organisationer, den akademiske verden, civilsamfundet, erhvervslivet og unge, der kan deltage i drøftelser om CCW.

| d) | Formidling af initiativer, arrangementer og analytiske resultater, der vedrører CCW, og som er relevante for CCW-netværket og et bredere publikum. |
| --- | --- |

d)

Formidling af initiativer, arrangementer og analytiske resultater, der vedrører CCW, og som er relevante for CCW-netværket og et bredere publikum.

| e) | Fremme af en større kønsdiversitet blandt de eksperter, der deltager i CCW-møder og tilknyttede drøftelser. |
| --- | --- |

e)

Fremme af en større kønsdiversitet blandt de eksperter, der deltager i CCW-møder og tilknyttede drøftelser.

1.3.3.   Beskrivelse af projektet

En række aktiviteter kan allerede udpeges, mens andre vil tage form som følge af afgørelserne fra sjette gennemgangskonference, når projektet er i gang. Med udgangspunkt heri vil der med projektet kunne identificeres spørgsmål, der i øjeblikket stadig er mangelfuldt belyste, men som fortjener yderligere analyse og drøftelse. På grundlag af denne proces vil der blive afholdt en række hybride rundbordsdrøftelser og seminarer/webinarer under ledelse af den akademiske verden og erhvervslivet med henblik på drøftelser mellem eksperter og fagfolk, der kan fremhæve og undersøge disse spørgsmål yderligere. Blandt emneforslagene er konventionens udvikling, innovative tilgange til opfyldelse af konventionens og dens protokollers formål og målsætninger samt kvinders meningsfulde deltagelse i afgørelser vedrørende nedrustning, politik og programmering. Der vil desuden — og så vidt muligt — blive afholdt sideløbende arrangementer om disse emner i Genève i tilknytning til CCW-møderne.

Centrale aktører i regeringer, internationale og regionale organisationer, den akademiske verden, civilsamfundet, ungdomsorganisationer og erhvervslivet samt deres eksisterende og planlagte initiativer, som kan gavne drøftelserne om CCW, vil derudover blive registreret som hjælp til de fremtidige gennemførelsesbestræbelser. På denne baggrund vil der blive indsamlet og formidlet oplysninger om kommende arrangementer og initiativer, der afholdes af centrale aktører, samt om resultater og konklusioner af undersøgelser og forskning af relevans for CCW.

Resultaterne af alle de aktiviteter, der hører under dette projekt, vil blive indsamlet, og hvis det er muligt og anses for at være nyttigt, oversat og stillet til rådighed for offentligheden med henblik på bl.a. at inddrage nye interessenter på en geografisk og sprogligt inklusiv måde. Der vil desuden blive tilrettelagt opfølgende aktiviteter, hvis det er muligt og relevant, hvor centrale interessenter som f.eks. nuværende og tidligere CCW-embedsmænd vil blive hørt.

2.   METODE

De aktiviteter, der hører under dette projekt, vil fortrinsvis blive gennemført online, og der vil blive udarbejdet materiale, som distribueres digitalt. Særlige undtagelser er aktiviteter, hvor fysisk tilstedeværelse er mulig og ikke kan erstattes af fjernløsninger, eller hvor et personligt format ville være mere omkostningseffektivt end et virtuelt format. Der vil desuden blive udarbejdet sammendrag af de tematiske møder og ekspertdrøftelser, som vil blive stillet til rådighed på projektets websted for de høje kontraherende parter i CCW og andre interesserede aktører.

3.   RAPPORTERING OG VURDERING

UNODA vil forelægge den højtstående repræsentant og Kommissionen en endelig finansiel og beskrivende rapport, som blandt andet indeholder indhøstede erfaringer, samt en kortfattet rapport hver sjette måned om hidtidige fremskridt.

4.   VARIGHED

Den foreslåede varighed af gennemførelsen af projektet er 24 måneder.

5.   EU-SYNLIGHED

Alle passende foranstaltninger vil blive truffet for at gøre offentligt opmærksom på, at de gennemførte aktiviteter er finansieret af Unionen. Sådanne foranstaltninger vil blive gennemført i overensstemmelse med Kommissionens håndbog i kommunikation og synlighed for EU's optræden udadtil, der er udarbejdet og offentliggjort af Europa-Kommissionen. Synligheden af Unionens bidrag vil blive sikret gennem passende omtale og PR, som fremhæver Unionens rolle, sikrer åbenhed i dens indsats og skaber øget bevidsthed om grundene til denne afgørelse og om Unionens støtte til denne afgørelse og resultaterne af den pågældende støtte. Det materiale, der produceres i forbindelse med projekterne, vil på en iøjnefaldende måde vise EU-flaget i overensstemmelse med EU's retningslinjer for korrekt anvendelse og gengivelse af flaget.

6.   GENNEMFØRELSESORGAN

UNODA vil få til opgave at gennemføre dette projekt i overensstemmelse med den bidragsaftale, der skal indgås af Europa-Kommissionen og UNODA.

Projektet vil blive gennemført i tæt samarbejde og koordinering med UNODA's tre regionale centre i Afrika, Asien og Stillehavsområdet samt Latinamerika og Caribien. Der vil aktivt blive tilstræbt muligheder for fælles eller opfølgende aktiviteter med partnere (såsom UNIDIR, ICRC og UNMAS) og andre organisationer, når det er relevant, for at undgå overlapning, øge effekten af den enkelte indsats og maksimere formidlingen af resultater.

---

(1)  Hvis det på grund af omstændighederne ikke er muligt at tilrettelægge regionale eller subregionale workshopper forud for gennemgangskonferencen, vil de blive betragtet som aktiviteter i forlængelse af konferencen, så der kan følges op på gennemførelsen af afgørelserne fra konferencen. Konklusioner og forslag fra de regionale drøftelser vil blive delt med delegerede med base i Genève med henblik på at bidrage til deres udarbejdelse af en plan i den henseende.

(2)  Fire stater fra Afrika, to fra Mellemøsten og Middelhavsområdet, en fra Centralasien, en fra Latinamerika og Caribien og to fra Europa.

(3)  Protokol I vedrørende ikkepåviselige sprængstykker (118 høje kontraherende parter), ændret protokol II vedrørende forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af miner, lureminer og andre mekanismer som ændret den 3. maj 1996 (106 høje kontraherende parter), protokol III vedrørende forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af brandvåben (115 høje kontraherende parter), protokol IV om blindende laservåben (109 høje kontraherende parter) og protokol V vedrørende eksplosive krigsefterladenskaber (96 høje kontraherende parter). Den oprindelige protokol II, som blev vedtaget i 1980, er også stadig i kraft med 95 høje kontraherende parter, hvoraf nogle få ikke har tilsluttet sig den ændrede udgave.

(4)  Fremskyndet handlingsplan for universalisering af konventionen og de dertil knyttede protokoller (CCW/CONF.IV/4/Add.1).

---

| 22.9.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 334/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 334/22

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2021/1695

af 21. september 2021

om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 15. april 2019 afgørelse (FUSP) 2019/615 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 15. april 2019 afgørelse (FUSP) 2019/615 (1).

| (2) | Den 29. juni 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/906 (2), som ændrede afgørelse (FUSP) 2019/615. |
| --- | --- |

(2)

Den 29. juni 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/906 (2), som ændrede afgørelse (FUSP) 2019/615.

| (3) | Den 8. april 2021 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2021/579 (3), som ændrede afgørelse (FUSP) 2019/615. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. april 2021 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2021/579 (3), som ændrede afgørelse (FUSP) 2019/615.

| (4) | Afgørelse (FUSP) 2019/615 fastsætter en gennemførelsesperiode på 30 måneder fra datoen for indgåelse af den aftale, der er omhandlet i afgørelsens artikel 3, stk. 3, for aktiviteterne i afgørelsens artikel 1 (»gennemførelsesperioden«). |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (FUSP) 2019/615 fastsætter en gennemførelsesperiode på 30 måneder fra datoen for indgåelse af den aftale, der er omhandlet i afgørelsens artikel 3, stk. 3, for aktiviteterne i afgørelsens artikel 1 (»gennemførelsesperioden«).

| (5) | De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA) har anmodet om en yderligere forlængelse af gennemførelsesperioden indtil den 15. januar 2022 på grund af den globale covid-19-krise og dens indvirkning på gennemførelsen af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615. |
| --- | --- |

(5)

De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA) har anmodet om en yderligere forlængelse af gennemførelsesperioden indtil den 15. januar 2022 på grund af den globale covid-19-krise og dens indvirkning på gennemførelsen af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615.

| (6) | De aktiviteter, der er omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615, kan videreføres indtil den 15. januar 2022 uden nogen konsekvenser for så vidt angår de finansielle midler. |
| --- | --- |

(6)

De aktiviteter, der er omhandlet i artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2019/615, kan videreføres indtil den 15. januar 2022 uden nogen konsekvenser for så vidt angår de finansielle midler.

| (7) | Afgørelse (FUSP) 2019/615 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse (FUSP) 2019/615 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 5, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2019/615 affattes således:

»2.   Denne afgørelse udløber den 15. januar 2022.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2021.

På Rådets vegne

G. DOVŽAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2019/615 af 15. april 2019 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (EUT L 105 af 16.4.2019, s. 25).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2020/906 af 29. juni 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (EUT L 207 af 30.6.2020, s. 36).

2

(3)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/579 af 8. april 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/615 om Unionens støtte til aktiviteter forud for gennemgangskonferencen i 2020 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT) (EUT L 123 af 9.4.2021, s. 21).

3

---