# Euroopa Liidu L 439/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 439 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik8. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 439

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik8. detsember 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2123, 11. november 2021, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | * | Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping | 3 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2123, 11. november 2021, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

*

Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping

3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 439/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2123,

11. november 2021,

Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1801/2006, (1) on ajutiselt kohaldatud alates 8. augustist 2008. Lepingu protokolli, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mida on alates samast kuupäevas ajutiselt kohaldatud, on mitu korda asendatud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1801/2006, (1) on ajutiselt kohaldatud alates 8. augustist 2008. Lepingu protokolli, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mida on alates samast kuupäevas ajutiselt kohaldatud, on mitu korda asendatud.

| (2) | Praegu jõus olev protokoll kaotab kehtivuse 15. novembril 2021. |
| --- | --- |

(2)

Praegu jõus olev protokoll kaotab kehtivuse 15. novembril 2021.

| (3) | Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse, millega volitatakse komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi säästva kalapüügi uue partnerluslepingu ja uue rakendusprotokolli üle. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 8. juulil 2019 vastu otsuse, millega volitatakse komisjoni alustama Mauritaaniaga läbirääkimisi säästva kalapüügi uue partnerluslepingu ja uue rakendusprotokolli üle.

| (4) | 2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta juulini toimus Mauritaaniaga kaheksa läbirääkimistevooru. Läbirääkimised viidi lõpule ja Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „partnerlusleping“) koos selle rakendamise prokolliga (edaspidi „protokoll“) parafeeriti 28. juulil 2021. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta septembrist kuni 2021. aasta juulini toimus Mauritaaniaga kaheksa läbirääkimistevooru. Läbirääkimised viidi lõpule ja Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „partnerlusleping“) koos selle rakendamise prokolliga (edaspidi „protokoll“) parafeeriti 28. juulil 2021.

| (5) | Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on anda liidu laevadele võimalus Mauritaania vetes kala püüda ning võimaldada liidul ja Mauritaanial teha tihedat koostööd, et veelgi edendada säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis vastavalt liidu õigusega tunnustatud eesmärgile kaitsta mere bioloogilisi ressursse. Samuti aitab selline koostöö aitab luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris. |
| --- | --- |

(5)

Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on anda liidu laevadele võimalus Mauritaania vetes kala püüda ning võimaldada liidul ja Mauritaanial teha tihedat koostööd, et veelgi edendada säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis vastavalt liidu õigusega tunnustatud eesmärgile kaitsta mere bioloogilisi ressursse. Samuti aitab selline koostöö aitab luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.

| (6) | Partnerlusleping ja protokoll on vaja allkirjastada. |
| --- | --- |

(6)

Partnerlusleping ja protokoll on vaja allkirjastada.

| (7) | Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu Mauritaania püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse majanduslikku tähtsust ja vajadust vältida või vähendada nii palju kui võimalik selle tegevuse katkestamist. |
| --- | --- |

(7)

Partnerlusleping ja protokoll peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu Mauritaania püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse majanduslikku tähtsust ja vajadust vältida või vähendada nii palju kui võimalik selle tegevuse katkestamist.

| (8) | Partnerluslepingut ja protokolli on vaja ajutiselt kohaldada kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(8)

Partnerluslepingut ja protokolli on vaja ajutiselt kohaldada kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (2) artikliga 42 kooskõlas konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 14. oktoobril 2021, |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (2) artikliga 42 kooskõlas konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 14. oktoobril 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamine, eeldusel et nimetatud aktid sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud partnerluslepingule ja rakendusprotokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Partnerluslepingut ja protokolli kohaldatakse ajutiselt vastavalt nende artiklitele 20 ja 19 alates lepingu ja protokolli allkirjastamise kuupäevast (4) kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 343, 8.12.2006, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab partnerluslepingu ja protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 8.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 439/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 439/3

---

EUROOPA LIIDU JA MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI VAHELINE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT,

edaspidi „liit“, ja

MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK,

edaspidi „Mauritaania“,

edaspidi mõlemad koos „lepinguosalised“ ja eraldi „lepinguosaline“,

ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid liidu ja Mauritaania vahel, eelkõige seoses koostöölepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (1) nii nagu seda on viimati muudetud (edaspidi „Cotonou leping“), või seoses Cotonou lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval sellele järgneva liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) vahelise lepinguga, ning nende ühist soovi selliseid suhteid tihendada,

JÄRGIDES rangelt rahvusvahelist õigust ja põhilisi inimõigusi, tagades samas asjaomaste lepinguosaliste vastastikuse kasu,

VÕTTES ARVESSE 1982. aastal Montego Bays koostatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS),

OLLES TEADLIKUD Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud põhimõtete tähtsusest,

NÕUSTUDES, et leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük“) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks on oluline, ning soovides võtta kõik vajalikud meetmed selle tõhusaks rakendamiseks,

OLLES OTSUSTANUD kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on,

SOOVIDES võtta arvesse saadaolevaid teadusnõuandeid ja asjaomastes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil,

OLLES OTSUSTANUD luua dialoogi, eelkõige seoses kalanduse juhtimise, ETR-kalapüügi vastase võitluse ning püügitegevuse kontrolli, seire ja järelevalvega,

SOOVIDES, et juurdepääs püügipiirkonnale oleks vastavuses liidu laevade tegevusega ja et liidu laevad saaksid piisava osa üleliigsetest kalavarudest samadel tehnilistel tingimustel, mida kohaldatakse kõigi laevastike suhtes,

OLLES VEENDUNUD, et partnerlus peab toimuma lepinguosaliste teinetest täiendavate ühiste või ühepoolsete meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD toetada Mauritaania valdkondliku kalanduspoliitika raames partnerluse arengut, et leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamiseks kõige sobivamad vahendid,

SOOVIDES määrata kindlaks liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsemise korra ja tingimused, võttes arvesse kalapüügipiirkonnas tegutsevate laevastike püügivõimsust ja pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et teatavad liigid on piirialade liigid või pika rändega,

OLLES TEADLIKUD merekalapüügisektori, sealhulgas sellega seotud tööstusharude rollist Mauritaania ja liidu teatavate piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus,

OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku ja ühiskondlikku koostööd eesmärgiga tõhustada säästvat kalapüüki ja aidata kaasa ookeanide paremale majandamisele, sealhulgas lepinguosaliste äriühinguid kaasavate investeeringute edendamise kaudu ja kooskõlas Mauritaania arengueesmärkidega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ÜLDSÄTTED

ARTIKKEL 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „Mauritaania ametiasutused“ – kalandus- ja meremajandusministeerium; |
| --- | --- |

a)

„Mauritaania ametiasutused“ – kalandus- ja meremajandusministeerium;

| b) | „liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

b)

„liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon;

| c) | „käesolev leping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, selle lisad ja liited; |
| --- | --- |

c)

„käesolev leping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, selle lisad ja liited;

| d) | „püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine; |
| --- | --- |

d)

„püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

| e) | „kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärieesmärgil; |
| --- | --- |

e)

„kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärieesmärgil;

| f) | „liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; |
| --- | --- |

f)

„liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

| g) | „laevaomanik“ – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda haldav ja kontrolliv isik; |
| --- | --- |

g)

„laevaomanik“ – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda haldav ja kontrolliv isik;

| h) | „püügipiirkond“ – Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed. Käesolevas lepingus ette nähtud liidu kalalaevade tegevusega tegeldakse üksnes piirkondades, kus kalapüük on Mauritaania õigusaktide kohaselt lubatud; see määratlus ei mõjuta võimalikke läbirääkimisi püügipiirkonnaga piirnevate rannikuäärsete riikide merealade piiritlemise ega üldiselt kolmandate riikide õiguste üle; |
| --- | --- |

h)

„püügipiirkond“ – Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed. Käesolevas lepingus ette nähtud liidu kalalaevade tegevusega tegeldakse üksnes piirkondades, kus kalapüük on Mauritaania õigusaktide kohaselt lubatud; see määratlus ei mõjuta võimalikke läbirääkimisi püügipiirkonnaga piirnevate rannikuäärsete riikide merealade piiritlemise ega üldiselt kolmandate riikide õiguste üle;

| i) | „majandamispiirkond“ – tegevuspiirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatide, kasutatavate püügivahendite või lubatud liikidega; |
| --- | --- |

i)

„majandamispiirkond“ – tegevuspiirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatide, kasutatavate püügivahendite või lubatud liikidega;

| j) | „kalapüügilitsents“ – püügiluba, mille Mauritaania ametiasutused on väljastanud liidu laevale ja mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga asjaomases püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

j)

„kalapüügilitsents“ – püügiluba, mille Mauritaania ametiasutused on väljastanud liidu laevale ja mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga asjaomases püügipiirkonnas;

| k) | „kalavaru“ – mere bioloogiline ressurss teatavas piirkonnas; |
| --- | --- |

k)

„kalavaru“ – mere bioloogiline ressurss teatavas piirkonnas;

| l) | „kalandustooted“ – püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid; |
| --- | --- |

l)

„kalandustooted“ – püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid;

| m) | „vesiviljelustooted“ – vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted; |
| --- | --- |

m)

„vesiviljelustooted“ – vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted;

| n) | „kalandussektor“ – majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamise tegevusi; |
| --- | --- |

n)

„kalandussektor“ – majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamise tegevusi;

| o) | „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatuna saagi ja/või laevade arvuna; |
| --- | --- |

o)

„kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatuna saagi ja/või laevade arvuna;

| p) | „säästev kalapüük“ – FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük. |
| --- | --- |

p)

„säästev kalapüük“ – FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük.

ARTIKKEL 2

Eesmärk

Käesoleva lepinguga luuakse liidu laevade püügitegevuse juriidilise, keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse juhtimise raamistik ning määratakse eelkõige kindlaks,

| a) | millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda; |
| --- | --- |

a)

millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda;

| b) | majandus- ja rahanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist; |
| --- | --- |

b)

majandus- ja rahanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist;

| c) | artikli 13 lõike 2 punktides b ja c määratletud rahalise toetuse rakendamiseks tehtav halduskoostöö; |
| --- | --- |

c)

artikli 13 lõike 2 punktides b ja c määratletud rahalise toetuse rakendamiseks tehtav halduskoostöö;

| d) | teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit; |
| --- | --- |

d)

teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit;

| e) | püügitegevuse kontrolli- ja seiremeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ETR-kalapüügiga võitlemise tõhusus. |
| --- | --- |

e)

püügitegevuse kontrolli- ja seiremeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ETR-kalapüügiga võitlemise tõhusus.

ARTIKKEL 3

Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama püügipiirkonnas säästvat kalapüüki seal kala püüdvate kalalaevastike diskrimineerimise keelu põhimõtte alusel.

2.   Mauritaania ametiasutused kohustuvad tagama, et juurdepääs püügipiirkonnale on seotud liidu laevastiku tegevusega. Mauritaania püüab tagada, et liidu laevastik saab üleliigsetest kalavarudest asjakohase osa. Liidu laevastiku suhtes kohaldatakse samu kalapüügi tehnilisi tingimusi ja juurdepääsutingimusi nagu kõikide laevastike suhtes.

3.   Läbipaistvuse huvides kohustub Mauritaania avalikustama ja vahetama teavet kõikide lepingute kohta, millega lubatakse välisriikide laevadel tema püügipiirkonnas kala püüda, ning nendest lepingutest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud kalapüügilitsentside arvu, deklareeritud saakide ja lubatud püügipiirkondade kohta.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste kalavarude kogu püügikoormuse kohta kõigi püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.

5.   Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul võtavad lepinguosalised olemasolevate varude kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

6.   Lepinguosalised kohustuvad rakendama käesolevat lepingut kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9 või Cotonou lepingule järgneva liidu ja AKV riikide vahelise lepingu vastava artikliga lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval seoses oluliste osadega, mis käsitlevad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, samuti seoses hea valitsemistava põhielemendiga.

7.   Lepinguosalised kohustuvad vastastikustes huvides pidama tihedat dialoogi, soodustama koostööd ja teavitama teineteist eelkõige valdkondliku kalanduspoliitika rakendamisest ja ookeanide majandamisest.

8.   Enne ükskõik missuguse otsuse tegemist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu alusel, konsulteerivad lepinguosalised omavahel.

9.   Lepinguosalised kohustuvad jälgima, et kõikide liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

10.   Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel ellu viidud meetmete, programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamisel.

ARTIKKEL 4

Liidu laevade juurdepääs püügipiirkonnale

Mauritaania ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel püügipiirkonnas kala püüda vastavalt käesolevale lepingule.

ARTIKKEL 5

Kalapüügi tingimused ja ainuõiguslikkuse klausel

1.   Liidu laevad võivad püügipiirkonnas kala püüda ainult juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud kalapüügilitsents. Igasugune püügitegevus väljaspool käesoleva lepingu raamistikku on keelatud.

2.   Mauritaania ametiasutused annavad liidu laevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Kalapüügilitsentside andmine liidu laevadele väljaspool käesoleva lepingu raamistikku, eelkõige otseste lubade vormis, on keelatud.

3.   Liidu laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks käesoleva lepingu protokollis, selle lisades ja liidetes.

4.   Lepinguosalised tagavad nende tingimuste ja selle korra nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö abil.

ARTIKKEL 6

Püügitegevuse suhtes kohaldatavad seadused ja määrused

1.   Säästva kalapüügi õigusliku raamistiku tagamiseks järgivad püügipiirkonnas tegutsevad liidu laevad püügipiirkonnas kalandustegevust reguleerivaid Mauritaania seadusi ja määrusi, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Mauritaania ametiasutused teatavad liidu ametiasutustele kohaldatavatest seadustest ja määrustest hiljemalt üks kuu enne käesoleva lepingu kohaldamist.

2.   Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et liidu laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning teatatud seadusi ja määrusi, samuti selleks, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud püügitegevuse seire, kontrollimise ja järelevalve meetmete tõhus rakendamine.

3.   Liidu laevad teevad koostööd seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Mauritaania ametiasutustega.

4.   Lepinguosalised teavitavad teinetest igast üldkohaldatavast otsusest, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Lepinguosalised teavitavad teineteist eelnevalt kõikidest muudatustest oma kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

5.   Õigusaktide muudatused, mis mõjutavad liidu laevade püügitegevust püügipiirkonnas, on liidu laevadele siduvad alates 60. päevast, välja arvatud erandlike asjaolude korral, kui seda tähtaega ei saa kohaldada, pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt selle õigusakti muudatuse kohta teate.

ARTIKKEL 7

Partnerlus

Lepinguosalised lepivad kokku, et tugevdavad vastastikust partnerlust, sealhulgas koostööd teadusvaldkonnas, piirkondlikku koostööd, ettevõtjate vahelist koostööd, koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ETR- kalapüügiga ning halduskoostööd säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks.

ARTIKKEL 8

Teaduskoostöö

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisaja jooksul teevad lepinguosalised koostööd, et jälgida kalavarude seisundi muutusi püügipiirkonnas, ning kohustuvad sel eesmärgil tegema kättesaadavaks olemasolevad andmed. Selleks lepitakse kokku, et vaheldumisi liidus ja Mauritaanias korraldatakse üks kord aastas korralise koosolekuna ühine teadusnõupidamine.

2.   Teadusnõupidamise järelduste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 14 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

3.   Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas otse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.

ARTIKKEL 9

Piirkondlik koostöö

1.   Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames, kuhu nad kuuluvad, et edendada bioloogiliste ressursside kaitset ja säästvat majandamist ning tagada, et püügitegevus ei kahjustaks mereökosüsteemi.

2.   Lepinguosalised kohustuvad teineteisega korrapäraselt konsulteerima ka piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekute raames, mille osalised nad on, enne piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekuid ja nende ajal, sealhulgas seoses võimalusega esitada kõnealustes organisatsioonides ühiseid ettepanekuid.

ARTIKKEL 10

Ettevõtjate koostöö

1.   Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete hõlbustamiseks ja edendamiseks peavad nad teineteisega nõu.

2.   Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.

3.   Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeeringute arengut soodustava keskkonna loomist.

4.   Eriti soodustavad lepinguosalised kehtivaid õigusnorme arvestades lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate investeeringute edendamist.

ARTIKKEL 11

Koostöö kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga

1.   Lepinguosalised kohustuvad tegema püügipiirkonnas koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ning võitlema ETR-kalapüügiga, et rakendada säästvat kalapüüki.

2.   Mauritaania tagab käesoleva lepingu ja käesoleva lepingu protokolliga ette nähtud kalapüügi järelevalve sätete tõhusa rakendamise. Liidu laevad teevad koostööd kontrolli teostavate pädevate Mauritaania ametiasutustega.

ÜLDISED KOHUSTUSED

ÜLDISED KOHUSTUSED

ARTIKKEL 12

Halduskoostöö

Selleks et tagada kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhusus, teevad lepinguosalised järgmist:

| a) | arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesolevat lepingut; |
| --- | --- |

a)

arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesolevat lepingut;

| b) | teevad ETR-kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu. |
| --- | --- |

b)

teevad ETR-kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu.

ARTIKKEL 13

Rahaline toetus

1.   Rahaline toetus on kindlaks määratud käesoleva lepingu protokollis, selle lisades ja liidetes.

2.   Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus hõlmab

| a) | rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade juurdepääsu eest püügipiirkonnale; |
| --- | --- |

a)

rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade juurdepääsu eest püügipiirkonnale;

| b) | liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid; |
| --- | --- |

b)

liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid;

| c) | liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks, kalapüügisektori edendamiseks ja ookeanide majandamiseks, mille kohta koostatakse ühe- ja mitmeaastased programmid. |
| --- | --- |

c)

liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks, kalapüügisektori edendamiseks ja ookeanide majandamiseks, mille kohta koostatakse ühe- ja mitmeaastased programmid.

3.   Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt käesoleva lepingu protokolliga ette nähtud korrale.

4.   Ühiskomitee võib lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

| a) | liidu laevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

a)

liidu laevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine;

| b) | liidu laevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; või |
| --- | --- |

b)

liidu laevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; või

| c) | peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud artiklites 21 ja 22. |
| --- | --- |

c)

peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud artiklites 21 ja 22.

5.   Lõike 2 punktis c nimetatud rahaline toetus

| a) | ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b nimetatud juurdepääsutasudega ning |
| --- | --- |

a)

ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b nimetatud juurdepääsutasudega ning

| b) | määratakse kindlaks ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase programmiga ette nähtud rakenduskorra kohaselt. |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase programmiga ette nähtud rakenduskorra kohaselt.

6.   Ühiskomitee võib lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse summat muuta juhul, kui hinnatakse uuesti valdkondliku kalanduspoliitika rakendamiseks antava rahalise toetuse saamise tingimusi.

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

ARTIKKEL 14

Ühiskomitee

1.   Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu kohaldamise järelevalve eest ja võib käesoleva lepingu protokolli, selle lisasid ja liiteid muuta.

2.   Ühiskomitee

| a) | teostab järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise, tõlgendamise ja kohaldamise üle; |
| --- | --- |

a)

teostab järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise, tõlgendamise ja kohaldamise üle;

| b) | määrab kindlaks artikli 13 lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ning hindab nende täitmist; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks artikli 13 lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ning hindab nende täitmist;

| c) | tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; |
| --- | --- |

c)

tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;

| d) | tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. |
| --- | --- |

d)

tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

3.   Ühiskomitee võib heaks kiita käesoleva lepingu protokolli,selle lisade ja liidete muudatused, mis käsitlevad järgmist:

| a) | kalapüügivõimaluste ja seetõttu ka artikli 13 lõike 2 punktides a ja b nimetatud rahalise toetuse läbivaatamine; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste ja seetõttu ka artikli 13 lõike 2 punktides a ja b nimetatud rahalise toetuse läbivaatamine;

| b) | valdkondliku toetuse ja seetõttu ka artikli 13 lõikes 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse maksmise kord; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse ja seetõttu ka artikli 13 lõikes 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse maksmise kord;

| c) | liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord; |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord;

| d) | muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ETR-kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas, ning ookeanide majandamise valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ETR-kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas, ning ookeanide majandamise valdkonnas.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mauritaanias ja liidus või mõnes muus lepinguosaliste poolt kokkulepitud kohas ning kohtumist juhatab kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks.

Ühiskomitee kohtumiste järeldused pannakse kirja protokolli, millele lepinguosalised alla kirjutavad.

5.   Ühiskomitee võib vajaduse korral tegutseda kirjavahetuse teel.

ARTIKKEL 15

Geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, Mauritaania territooriumi ja Mauritaania vete suhtes.

ARTIKKEL 16

Vaidluste lahendamine

Käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral peavad lepinguosalised omavahel nõu.

ARTIKKEL 17

Käesoleva lepingu protokolli, lisade ja liidete staatus

Käesoleva lepingu protokoll, selle lisad ja liited moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ning neid reguleeritakse ka kõnealuste lõppsätetega.

ARTIKKEL 18

Keel ja jõustumine

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris araabia, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Vaidluse korral on prantsuskeelne tekst ülimuslik.

Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

ARTIKKEL 19

Kohaldamisaeg

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumise päevast; seejärel pikeneb leping automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 22.

ARTIKKEL 20

Esialgne kohaldamine

Käesoleva lepingu allakirjutamisega lepinguosaliste poolt kaasneb selle esialgne kohaldamine enne selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest otsustab allakirjutamisel, et käesolevat lepingut ei kohaldata esialgselt.

ARTIKKEL 21

Lepingu kohaldamise peatamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmistest juhtudest:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

| b) | lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega;

| c) | kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 6, milles käsitletakse inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

c)

kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 6, milles käsitletakse inimõiguste austamist;

| d) | kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist. |
| --- | --- |

d)

kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Teate saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

3.   Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised teineteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmise korral jätkatakse käesoleva lepingu rakendamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artikli 13 lõikes 2 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva lepingu kohaldamine oli peatatud.

ARTIKKEL 22

Lepingu lõpetamine

1.   Käesoleva lepingu võib lõpetada kummagi lepinguosalise initsiatiivil järgmistel juhtudel:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

| b) | asjaomaste kalavarude vähenemise korral; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste kalavarude vähenemise korral;

| c) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral; |
| --- | --- |

c)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;

| d) | suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ETR-kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

d)

suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ETR-kalapüügi vastu;

| e) | kui lepinguosaliste vahel tekib vaidlus käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise üle ning seda ei lahendata vastastikusel kokkuleppel kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

e)

kui lepinguosaliste vahel tekib vaidlus käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise üle ning seda ei lahendata vastastikusel kokkuleppel kuue kuu jooksul;

| f) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut; |
| --- | --- |

f)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut;

| g) | kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkonnapoliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist, kuid sellele taotlusele ei reageerita kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

g)

kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkonnapoliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist, kuid sellele taotlusele ei reageerita kuue kuu jooksul.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel teate kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada.

3.   Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul mõlemat osalist rahuldav lahendus.

4.   Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 13 nimetatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Sellist vähendamist kohaldatakse ka juhul, kui üks lepinguosaline lõpetab käesoleva lepingu esialgse kohaldamise.

ARTIKKEL 23

Läbivaatamine

Lepinguosalised lepivad kokku vaadata käesolev leping läbi, et võtta arvesse muudatusi õigusliku, keskkonnaalase, majandusliku ja ühiskondliku juhtimise raamistikus, mis võivad mõjutada liidu püügitegevust.

ARTIKKEL 24

Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, (2) mis kehtib alates 8. augustist 2008, tunnistatakse kehtetuks.

2

Съставено в Брюксел на петнадесети ноември две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille vingt et un.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog studenoga godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada piecpadsmitajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, vijftien november tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego listopada roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em quinze de novembro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece noiembrie două mii douăzeci și unu.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, dne petnajstega novembra leta dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Bryssel den femtonde november år tjugohundratjugoett.

حرر في بروكسل، يوم 15 نوفمبر2021

Image 1

---

(1)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  
  ELT L 343, 8.12.2006, lk 4.

2

---

EUROOPA LIIDU JA MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI VAHELISE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPINGU RAKENDAMISE PROTOKOLL

ARTIKKEL 1

Mõisted

Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad kalanduslepingu artiklis 1 esitatud mõisted, välja arvatud käesolevas artiklis toodud muudatused, mida on täiendatud järgmiselt:

| 1) | „kalandusleping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping; |
| --- | --- |

1)

„kalandusleping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping;

| 2) | „protokoll“ või „käesolev protokoll“ – käesoleva kalanduslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited; |
| --- | --- |

2)

„protokoll“ või „käesolev protokoll“ – käesoleva kalanduslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited;

| 3) | „lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale; |
| --- | --- |

3)

„lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale;

| 4) | „ümberlaadimine“ – kõigi või osade kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale; |
| --- | --- |

4)

„ümberlaadimine“ – kõigi või osade kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;

| 5) | „vaatleja“ – isik, kes on vastavalt I lisale volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevust teaduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

5)

„vaatleja“ – isik, kes on vastavalt I lisale volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevust teaduslikel eesmärkidel;

| 6) | „kalapüügilitsents“ – ametlik luba, mille ministeerium väljastab laevaomanikule tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada ajavahemikul, mille jaoks litsents väljastati; |
| --- | --- |

6)

„kalapüügilitsents“ – ametlik luba, mille ministeerium väljastab laevaomanikule tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada ajavahemikul, mille jaoks litsents väljastati;

| 7) | „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena; |
| --- | --- |

7)

„kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena;

| 8) | „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga; |
| --- | --- |

8)

„käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

| 9) | „delegatsioon“ – Euroopa Liidu delegatsioon Mauritaanias; |
| --- | --- |

9)

„delegatsioon“ – Euroopa Liidu delegatsioon Mauritaanias;

| 10) | „ministeerium“ – kalandus- ja meremajandusministeerium; |
| --- | --- |

10)

„ministeerium“ – kalandus- ja meremajandusministeerium;

| 11) | „kaubasaaja“ – Mauritaania Islamivabariigi merekaubanduse seadustiku (Code de la Marine marchande) artikli 538 tähenduses. |
| --- | --- |

11)

„kaubasaaja“ – Mauritaania Islamivabariigi merekaubanduse seadustiku (Code de la Marine marchande) artikli 538 tähenduses.

Code de la Marine marchande

ARTIKKEL 2

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada kalanduslepingu sätted, kehtestades sealhulgas liidu laevade kalanduslepingu artikli 1 punkti h määratletud püügipiirkonnale juurdepääsemise tingimused, samuti säästvat kalapüüki käsitleva partnerluse rakendamise sätted.

ARTIKKEL 3

Kalapüügivõimalused

1.   Alates käesoleva protokolli kohaldamise kuupäevast ja artiklis 20 kindlaks määratud ajavahemikul määratakse kalanduslepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kindlaks järgmises tabelis ja vastavalt I lisas esitatud teabelehtedes sätestatud tingimustele.

Tabel püügikategooriate kohta

| Püügikategooria | Lubatud kogupüük ja võrdlustonnaaž |
| --- | --- |
| 1 | Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad | 5 000 tonni |
| 2 | Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad | 6 000 tonni |
| 2a | Senegali merluusi traalerid (sügavkülmutustraalerid) | Senegali merluus: 3 500 tonni
  Kalmaar: 1 450 tonni
  Seepia: 600 tonni |
| 3 | Põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot | 3 000 tonni |
| 4 | Tuunipüügiseinerid | 14 000 tonni
  (võrdlustonnaaž) |
| 5 | Ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad | 7 000 tonni
  (võrdlustonnaaž) |
| 6 | Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid | 225 000 tonni (*1) |
| 7 | Värske pelaagilise püügi laevad | 15 000 tonni (*2) |
| 8 | Peajalgsed | [pm] tonni |
| Võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmises külmutustraaleritele, kes püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk. |

Püügikategooria

Lubatud kogupüük ja võrdlustonnaaž

1

Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad

5 000 tonni

2

Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad

6 000 tonni

2a

Senegali merluusi traalerid (sügavkülmutustraalerid)

Senegali merluus: 3 500 tonni

Kalmaar: 1 450 tonni

Seepia: 600 tonni

3

Põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot

3 000 tonni

4

Tuunipüügiseinerid

14 000 tonni

(võrdlustonnaaž)

5

Ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad

7 000 tonni

(võrdlustonnaaž)

6

Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid

225 000 tonni (*1)

7

Värske pelaagilise püügi laevad

15 000 tonni (*2)

8

Peajalgsed

[pm] tonni

Võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmises külmutustraaleritele, kes püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse, kui käesoleva protokolli artiklites 7, 10 ja 23 ei ole sätestatud teisiti.

3.   Kalanduslepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda ainult tingimusel, et neile on käesoleva protokolli sätete alusel ning selle lisas ja liidetes kindlaks määratud korras väljastatud kalapüügilitsents.

ARTIKKEL 4

Üldine püügikoormus Mauritaania vetes ja läbipaistvus

1.   Välismaistele laevastikele eraldatakse Mauritaania püügipiirkonnas juurdepääs kalavarudele, kui on olemas ülejääk Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) (1) artikli 62 tähenduses ja võttes arvesse Mauritaania enda laevastike kalapüügivõimsust.

2.   Vastavalt Mauritaania õigusele otsustab seda, millised on säästva planeerimise ja majandamise eesmärgid ning iga püügiliigi puhul lubatud kalandusorganisatsioonide kogupüük, Mauritaania, võttes aluseks Mauritaania okeanograafiauuringute ameti ja asjaomaste piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide seisukoha.

3.   Käesoleva protokolliga tagatakse liidu laevade eelisjuurdepääs olemasolevale ülejäägile püügipiirkonnas. Liidu laevadele protokolli III lisa kohaselt eraldatavad kalapüügivõimalused eraldatakse olemasolevatest ülejääkidest prioriteetsena kalapüügivõimaluste ees, mis eraldatakse teistele välisriikide laevastikele, kellel on lubatud püügipiirkonnas kala püüda.

4.   Kõikide välismaiste tööstusliku püügiga tegelevate laevade suhtes, mis püüavad Mauritaania püügipiirkonnas kala liidu laevadega sarnastel tehnilistel tingimustel, kohaldatakse kõiki tehnilisi meetmeid, mis käsitlevad kalavarude säilitamist, planeerimist ja majandamist, samuti finantskorda, tasusid, avaliku sektori finantstoetust ja muid asjaomaseid kohustusi, mis tulenevad kalapüügiloa andmisest ja on sätestatud iga püügiliigi kohta käesoleva protokolli 1. lisas.

5.   Mauritaania kohustub avalikustama kõik avalik-õiguslikud ja eralepingud, millega lubatakse välisriikide laevadel püüda kala tema püügipiirkonnas, sh järgmise teabe:

| a) | lepinguga hõlmatud riigid või muud üksused; |
| --- | --- |

a)

lepinguga hõlmatud riigid või muud üksused;

| b) | lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud); |
| --- | --- |

b)

lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud);

| c) | laevade arv ja lubatud kalapüügivahendite tüübid; |
| --- | --- |

c)

laevade arv ja lubatud kalapüügivahendite tüübid;

| d) | liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid; |
| --- | --- |

d)

liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid;

| e) | kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed; |
| --- | --- |

e)

kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed;

| f) | kirjaliku lepingu koopia. |
| --- | --- |

f)

kirjaliku lepingu koopia.

6.   Käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohaldamisel edastab Mauritaania igal aastal liidule üksikasjaliku aruande, milles on täpsustatud kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele antud kalapüügilitsentside arv püügikategooriate kaupa, vastavad lubatud püügikogused, tegelikud püügikogused ning nende laevade püügipiirkonnale juurdepääsemise rahalised ja tehnilised tingimused. Kõnealust aruannet analüüsib ühiskomitee ja selle võib teha kättesaadavaks artikliga 9 ette nähtud sõltumatule ühisele teaduskomiteele.

7.   Käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud aruande näidis on esitatud III lisas.

ARTIKKEL 5

Rahaline toetus

A.   Rahaline toetus juurdepääsu eest

1.   Artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on kalanduslepingu artikli 13 punktis a nimetatud juurdepääsu eest makstav aastane rahaline toetus 57 500 000 eurot aastas, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 4 ja 6 ning käesoleva artikli lõike 10 kohaldamist.

2.   Käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal maksab liit juurdepääsu eest rahalist toetust kahes osas:

| a) | 50 000 000 euro suurune summa makstakse välja hiljemalt 90 päeva jooksul alates käesoleva protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäevast; |
| --- | --- |

a)

50 000 000 euro suurune summa makstakse välja hiljemalt 90 päeva jooksul alates käesoleva protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäevast;

| b) | 7 500 000 euro suurune summa makstakse välja 60 päeva jooksul pärast seda, kui ühiskomitee on kinnitanud artikli 9 lõikes 9 nimetatud väikeste pelaagiliste liikide püügipiirkonnas majandamise kava. |
| --- | --- |

b)

7 500 000 euro suurune summa makstakse välja 60 päeva jooksul pärast seda, kui ühiskomitee on kinnitanud artikli 9 lõikes 9 nimetatud väikeste pelaagiliste liikide püügipiirkonnas majandamise kava.

3.   Teisel kohaldamisaastal maksab liit lõikes 1 osutatud rahalise toetuse välja hiljemalt käesoleva protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval.

4.   Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast määratakse rahaline toetus juurdepääsu eest kindlaks artiklis 7 sätestatud korras.

5.   Järgmiste aastate puhul makstakse lõike 4 kohaselt kindlaks määratud rahaline toetus juurdepääsu eest välja täies ulatuses hiljemalt käesoleva protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval.

6.   Kui liidu tuunipüügilaevade püük püügipiirkonnas ületab 4. ja 5. püügikategooria (tuunipüügilaevad) puhul iga 2. liites nimetatud püügikategooria jaoks kindlaks määratud võrdlustonnaaži, maksab liit lisaks lõigetes 1–3 osutatud rahalisele toetusele 45 eurot iga püütud lisatonni eest, ilma et see piiraks laevaomanikele makstava tasu suurust, mis on märgitud asjakohastel tehnilistel andmelehtedel. Liidu ületamise eest makstav summa ei tohi siiski ületada summat, mis vastab kahekordsele vastavale võrdlustonnaažile. Kui mõne püügikategooria puhul on liidu laevade püügikogus suurem kui kahekordne vastav võrdluskogus, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendav summa välja järgmisel aastal.

7.   Laevaomanike makstavad tasud on sätestatud 1. lisas ja 2. liites esitatud tehnilistel andmelehtedel. Laevaomanikud tasuvad need vastavalt 1. lisale ja 2. liitele.

8.   Lõigetes 1 kuni 7 osutatud rahaline toetus juurdepääsu eest makstakse Mauritaaniariigikassale. See kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi.

9.   Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal lõikes 7 osutatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva.

10.   Lõigetes 1 kuni 7 osutatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutavad ainuisikuliselt Mauritaania ametiasutused.

11.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 7, 9, 10, 11 ja 13 kohaldamist.

B.   Rahaline toetus valdkondlikuks toetuseks

12.   Käesoleva protokolli artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on liidu poolt valdkondliku toetusena antav kogu rahaline toetus, mida on nimetatud kalanduslepingu artikli 13 lõike 2 punktis b, järgmine: 16 500 000 eurot. Selle summa jaotuse aastate kaupa otsustab ühiskomitee käesoleva protokolli artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud korras.

13.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahalise toetuse jaotavad Mauritaania ja liit ühiselt vastavalt käesoleva protokolli artiklis 8 ja II lisas sätestatud menetlustele.

14.   Liit maksab käesoleva protokolli lõikes 12 osutatud rahalise toetuse välja vastavalt käesoleva protokolli artiklis 8 ja II lisas sätestatud menetlustele.

15.   Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal artikli 8 lõikes 12 osutatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva.

16.   Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi. Selles võetakse arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, eelkõige säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtteid, pidades eriti kinni läbipaistvuse, proportsionaalsuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõtetest.

17.   Valdkondlikust toetusest rahastatavaid toiminguid ja projekte võivad auditeerida Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja talitused ning uurida Euroopa Pettustevastane Amet.

18.   Käesoleva artikli lõiget 12 kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 13, 14, 15, 21 ja 23 kohaldamist.

ARTIKKEL 6

Lubatud kogupüügi ja võrdlustonnaaži seire

1.   Lubatud kogupüük (püügikategooriad 1, 2, 2a, 3, 6, 7 ja 8) ja võrdlustonnaaž (püügikategooriad 4 ja 5) on sätestatud I lisa tehnilistel andmelehtedel. Need määratakse kindlaks kalendriaasta kohta alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kui käesoleva protokolli kohaldamisaja esimene ja viimane aasta ei lange kokku kalendriaastaga, lähtutakse lubatud kogupüügi kehtestamisel pro rata temporis põhimõttest, võttes püügikategooriate kaupa arvesse saagi liigipõhist jaotumist aasta jooksul.

2.   Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5, võrdluskoguse, puhul ning ilma et see piiraks püügikategooria 6 puhul lubatud kogupüügi suhtes kohaldatavaid erisätteid, ei tohi liidu laevade tegelik kogupüük püügipiirkonnas ületada sealset lubatud kogupüüki. Ületamise korral rakendatakse kvootide vähendamise korda vastavalt liidu õigusaktidele.

3.   Lõike 2 kohaldamisel korraldavad Mauritaania ja liit ühiselt järelevalvet liidu laevade püügitegevuse üle püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud lubatud kogupüügi nõuetekohane haldamine. Järelevalve käigus annavad Mauritaania ja liit teineteisele teada, kui püügipiirkonnas asuvate liidu laevade püütud kogus on mõne püügikategooria puhul jõudnud 80 %-ni lubatud kogupüügist. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele.

4.   Niipea kui mõne püügikategooria lubatud kogupüügist on püütud 80 %, jälgivad Mauritaania ja liit liidu laevade poolt püütud koguseid iga päev. Mauritaania ja liit teatavad teineteisele kohe, kui mõne püügikategooria lubatud kogupüük on saavutatud. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele, et püügitegevus peatataks.

ARTIKKEL 7

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Kui käesoleva artikli lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, võib ühiskomitee vastastikusel kokkuleppel vaadata läbi käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud kalapüügivõimalused vastavalt kalanduslepingu artikli 14 lõike 3 punktile a ja käesoleva protokolli artiklile 11, tingimusel et selle läbivaatamisega ei kahjustata püügipiirkonna kalavarude jätkusuutlikkust. Selline läbivaatamine võib puudutada liidu laevade arvu, sihtliike või käesoleva protokolli artikli 3 kohaselt iga kategooria puhul eraldatud kvoote, selles võetakse arvesse liidu laevade tegelikku tegevust püügipiirkonnas ja sellega kaasneb vastava rahalise toetuse kohandamine.

2.   Lõike 1 kohaselt ja hiljemalt kuus kuud enne käesoleva protokolli kohaldamise teise aasta lõppu hindab ühiskomitee esimest korda kalapüügivõimaluste kasutamist püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade poolt.

3.   Pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamist ei saa siiski kalapüügivõimalusi suurendada nii, et see toob kaasa suurenemise, mis on suurem või võrdne artikli 5 lõikes 1 nimetatud liidu makstava rahalise hüvitise kahekordse summaga.

ARTIKKEL 8

Valdkondlik toetus

1.   Kalanduslepingu artikli 13 lõike 2 punktis c ja käesoleva protokolli artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud valdkondliku toetusega aidatakse kaasa Mauritaania määratletud kalanduspoliitika elluviimisele.

2.   Kõnealune valdkondlik toetus aitab arendada säästvat kalapüüki Mauritaanias, mis on lahutatud liidu laevade juurdepääsust püügipiirkonnale. See aitab ellu viia riiklikke strateegiaid esiteks kalandussektori säästva arengu ning teiseks keskkonna, rannikualade ja merekaitsealade kaitse valdkonnas.

3.   Ühiskomitee võtab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva vastu mitmeaastase valdkondliku programmi ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | aastased ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kasutamise kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 13 lõikele 5; |
| --- | --- |

a)

aastased ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kasutamise kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 13 lõikele 5;

| b) | aastased ja mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb saavutada säästva kalapüügi arengu saavutamiseks, võttes arvesse prioriteete, mida on kirjeldanud Mauritaania ametiasutused riikliku valdkondliku poliitika raames; |
| --- | --- |

b)

aastased ja mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb saavutada säästva kalapüügi arengu saavutamiseks, võttes arvesse prioriteete, mida on kirjeldanud Mauritaania ametiasutused riikliku valdkondliku poliitika raames;

| c) | kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

4.   Kõik suuniste, eesmärkide ning kriteeriumide ja näitajate muudatused kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees.

5.   Mauritaania ametiasutused esitavad igal aastal aruande valdkondlikku toetust saavate projektide edenemise kohta ja selle aruande vaatab läbi ühiskomitee. Käesoleva aruande ülesehitus on esitatud 2. lisas.

6.   Enne käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist esitavad Mauritaania ametiasutused lõpparuande käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta.

7.   Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised valdkondliku toetuse maksmist maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, kohaldamise peatamist või lõpetamist käesolevas protokollis sätestatud korras. Iga meedet või projekti, mis on eelnevalt ühiskomitees heaks kiidetud, võetakse arvesse, et selle meetme või projektiga seotud valdkondliku toetuse maksmist saaks pikendada veel maksimaalselt kuue kuu võrra.

8.   Valdkondlikku toetust rakendatakse koordineerimisüksuse toetusel, kes vastutab ühiskomitee selliste otsuste järelmeetmete eest, mille ülesandeid on üksikasjalikult kirjeldatud 2. lisas. Koordineerimisüksuse tööd toetavad meetmed võib kindlaks määrata ühiskomitee otsuse alusel ja neid võib vajaduse korral rahastada valdkondliku toetuse sihtotstarbelisest eraldisest.

9.   Punktis 1 nimetatud valdkondliku toetuse eesmärk on rahastada ühiselt kindlaks määratud konkreetseid meetmeid ja projekte. Seda ei või kasutada toetusesaajate tegevuskulude katmiseks, välja arvatud vajaduse korral lõikes 8 osutatud eraldis koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks.

10.   Lepinguosalised koostavad kalanduslepingut puudutava teavitamise ja nähtavuse kava. See kava kiidetakse heaks ühiskomitee esimesel koosolekul.

11.   Kalanduslepingu artikli 13 lõike 2 punktis c sätestatud rahalist toetust, mis on seotud valdkondliku toetusega, makstakse

| a) | esimese aasta puhul hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui ühiskomitee on käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühe- ja mitmeaastased programmid heaks kiitnud; |
| --- | --- |

a)

esimese aasta puhul hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui ühiskomitee on käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühe- ja mitmeaastased programmid heaks kiitnud;

| b) | järgmistel aastatel hiljemalt kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta aastaprogrammi heakskiitmist ühiskomitees. |
| --- | --- |

b)

järgmistel aastatel hiljemalt kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta aastaprogrammi heakskiitmist ühiskomitees.

12.   Liit maksab valdkondliku toetuse vahendid Mauritaania riigikassa arveldusarvele Mauritaania keskpangas, kes kannab need võimalikult kiiresti Mauritaania keskpanga raamatupidamisarvestuses ministeeriumile avatud sihtotstarbelisele kontole, mida kasutatakse üksnes valdkondlikuks toetuseks. Mauritaania ametiasutused edastavad selle konto pangaandmed liidule niipea, kui käesolev protokoll jõustub.

13.   Liit maksab käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud valdkondlikku toetust aastaste osade kaupa. Osamaksete väljamaksmise otsus tehakse ühiskomitees kalanduslepingu artikli 7 lõike 2 ja artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt hinnatud rakendustasemete põhjal, tingimusel et esitatakse käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud iga-aastane eduaruanne ja korraldatakse käesoleva artikli lõikes 14 osutatud iga-aastane seminar. Rakendamise kord määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 ning II lisale. Ühiskomitee võib vajaduse korral rakendamise korda täpsustada või muuta.

14.   Lepinguosalised kutsuvad valdkondliku toetuse saajaid üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondlikust toetusest rahastatavaid meetmeid.

15.   Välja arvatud lõikes 8 nimetatud rahastamispakett, mis on ette nähtud koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks, võib lõikes 1 nimetatud valdkondlikku toetust maksta üksnes juhul, kui liidu poolt 2015.–2019., 2019.–2020. ja 2020.–2021. aasta valdkondliku toetuse raames makstud summad on täielikult üle kantud lõikes 12 osutatud spetsiaalsele eraldamiskontole ja nende kogusumma suhtes on võetud rahalised kohustused kooskõlas kohaldatava ühise kavandamisega.

ARTIKKEL 9

Teaduskoostöö säästva kalapüügi alal

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kalavarude ja mere ökosüsteemide säästva kasutamise põhimõttest.

2.   Vastavalt kalanduslepingu artiklitele 3 ja 8 kohustuvad lepinguosalised korraldama korrapäraselt või vastavalt vajadusele teaduskohtumisi, et arutada teaduslikke küsimusi ning ühiskomitee taotlusel ja vajaduse korral hinnata püügi väärtust esmamüügil lossimiskohas või sihtturgudel.

3.   Käesoleva protokolli kohaldamisajal teevad lepinguosalised koostööd, et uurida püügipiirkonna varude seisundi ja püügiliikide arengut. Sel eesmärgil toimub vähemalt kord aastas sõltumatu ühise teaduskomitee koosolek vaheldumisi Mauritaanias ja liidus.

4.   Sõltumatu ühine teaduskomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma kodukorra. Selle kodukorra kiidab heaks ühiskomitee.

5.   Lisaks kalanduslepingu artikli 8 lõigetele 1 ja 3 võib osalemist sõltumatus ühises teaduskomitees laiendada nii palju kui võimalik liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide teadusinstituutide ekspertidele ja sidusrühmade või piirkondlike kalandusorganisatsioonide, näites Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) esindajatele.

6.   Sõltumatu ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | koostada iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta ja vastavad kalavarude hinnangud. Aruande koostamisel võtab sõltumatu ühine teaduskomitee igakülgselt arvesse teavet Mauritaania ja muude välisriikide laevastike tegevuse ning Mauritaania võetud meetmete ja majandamiskavade kohta; |
| --- | --- |

a)

koostada iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta ja vastavad kalavarude hinnangud. Aruande koostamisel võtab sõltumatu ühine teaduskomitee igakülgselt arvesse teavet Mauritaania ja muude välisriikide laevastike tegevuse ning Mauritaania võetud meetmete ja majandamiskavade kohta;

| b) | määrata kindlaks ja teha ühiskomiteele ettepanekuid selliste programmide või meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on parandada arusaamist kalanduse dünaamikast, varude seisundist ja mereökosüsteemide arengust; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks ja teha ühiskomiteele ettepanekuid selliste programmide või meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on parandada arusaamist kalanduse dünaamikast, varude seisundist ja mereökosüsteemide arengust;

| c) | analüüsida käesoleva protokolli rakendamisel tekkivaid teaduslikke küsimusi ja vormistada vajaduse korral ühiskomitee poole pöördudes teaduslik arvamus sõltumatus ühises teaduskomitees konsensuse alusel heaks kiidetud korras; |
| --- | --- |

c)

analüüsida käesoleva protokolli rakendamisel tekkivaid teaduslikke küsimusi ja vormistada vajaduse korral ühiskomitee poole pöördudes teaduslik arvamus sõltumatus ühises teaduskomitees konsensuse alusel heaks kiidetud korras;

| d) | koguda ja analüüsida andmeid käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkonnas tegutsevate riigi enda, liidu ja liiduväliste riikide kalalaevastike iga laevastikusegmendi püügikoormuse, saagi ja turustamise kohta; |
| --- | --- |

d)

koguda ja analüüsida andmeid käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkonnas tegutsevate riigi enda, liidu ja liiduväliste riikide kalalaevastike iga laevastikusegmendi püügikoormuse, saagi ja turustamise kohta;

| e) | töötada välja ja kavandada iga-aastaseid varude hindamise kampaaniad, sealhulgas ühised teaduskampaaniad, et määrata kindlaks olemasolevad ülejäägid, kalapüügi- ja kasutamisvõimalused, mis tagavad varude ja nende ökosüsteemi kaitse; |
| --- | --- |

e)

töötada välja ja kavandada iga-aastaseid varude hindamise kampaaniad, sealhulgas ühised teaduskampaaniad, et määrata kindlaks olemasolevad ülejäägid, kalapüügi- ja kasutamisvõimalused, mis tagavad varude ja nende ökosüsteemi kaitse;

| f) | esitada omaenese initsiatiivil või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele kõik teadusarvamused, mis puudutavad eesmärke, strateegiaid ja haldusmeetmeid ning mis leitakse olevat vajalikud varude ja püügivõimaluste säästvaks kasutamiseks, mis on käesoleva protokolli ese; |
| --- | --- |

f)

esitada omaenese initsiatiivil või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele kõik teadusarvamused, mis puudutavad eesmärke, strateegiaid ja haldusmeetmeid ning mis leitakse olevat vajalikud varude ja püügivõimaluste säästvaks kasutamiseks, mis on käesoleva protokolli ese;

| g) | pakkuda vajaduse korral ühiskomitees välja kalapüügivõimaluste läbivaatamise programm käesoleva protokolli artikli 7 alusel. |
| --- | --- |

g)

pakkuda vajaduse korral ühiskomitees välja kalapüügivõimaluste läbivaatamise programm käesoleva protokolli artikli 7 alusel.

7.   Käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 6 kohaldamiseks ning lisaks artikli 4 lõikele 6 saadab Mauritaania igal aastal sõltumatule ühisele teaduskomiteele ja liidule üksikasjaliku aruande, milles on püügiliikide kaupa esitatud Mauritaania lipu all sõitvate kalapüügiloaga laevade arv, vastavad lubatud püügimahud, tegelikult püütud saak ning kogu asjakohane teave kalavarude majandamise meetmete kohta, mille Mauritaania on võtnud ja ellu rakendanud.

8.   Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi.

9.   Hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva võtab Mauritaania vastu väikeste pelaagiliste liikide püügi säästva majandamise kava, mida kohaldatakse kõikide Mauritaania vetes tegutsevate laevastike suhtes. Kavast teatatakse liidule hiljemalt üks kuu enne selle kohaldamise alguskuupäeva. Vajaduse korral võib seda hinnata sõltumatu ühine teaduskomitee.

ARTIKKEL 10

Teaduslik kalapüük, katsepüük ja uued kalapüügivõimalused

1.   Teaduslik kalapüük

1.1.   Ühiskomitee võib sõltumatu ühise teaduskomitee arvamuse alusel lubada teaduskampaaniaid elusressursse ja mereökosüsteeme käsitlevate andmete ja teabe kogumiseks liidu ja/või Mauritaania laevadega. Need kampaaniad toimuvad Mauritaania ja liidu teaduslike uurimisinstituutide ühisel vastutusel.

1.2.   Liidu ja/või Mauritaania laevade sisustamise ja prahtimise korra kehtestavad lepinguosalised ühiskomitees iga sellise kampaania jaoks.

1.3.   Nende kampaaniate tulemusi kasutatakse varude hindamise parandamiseks ja need võimaldavad võtta asjakohaseid haldusmeetmeid.

1.4.   Kategooria 8 (peajalgsed) puhul võivad teadusprogrammi ja/või artikli 9 kohaselt tehtud hindamiste tulemused viia liidu laevade suhtes kohaldatavate püügi piirnormide ja kaitsemeetmete läbivaatamiseni.

2.   Katsepüük

2.1.   Kui liidu laevad soovivad tegeleda püügiga, mida ei ole käesoleva protokolli artikliga 3 ette nähtud, arutavad lepinguosalised ühiskomitees uuele püügitegevusele loa andmise võimalusi vastavalt kalanduslepingu artikli 5 lõikele 2. Vajaduse korral kehtestab ühiskomitee uute kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatavad tingimused ning teeb vastavalt käesoleva protokolli artiklile 7 käesolevas protokollis ja käesoleva protokolli I lisas ning selle liidetes muudatused.

2.2.   Loa andmisel punktiga 2.1 ette nähtud püügitegevuse jaoks võetakse arvesse parimaid riiklikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ning vajaduse korral lähtutakse teaduslike kampaaniate tulemustest, mille sõltumatu ühine teaduskomitee on heaks kiitnud.

2.3.   Käesoleva artikli punktiga 2.1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada püügipiirkonnas katsepüüki, et uurida püügi tehnilist teostatavust ja uute püügivõimaluste majanduslikku tasuvust. Sel eesmärgil määrab ühiskomitee vastavalt I lisa XI peatükile juhtumipõhiselt kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased näitajad. Katsepüügi puhul lähtuvad lepinguosalised sõltumatu ühise teaduskomitee kehtestatud tingimustest.

ARTIKKEL 11

Ühiskomitee

1.   Lisaks kalanduslepingu artikliga 14 antud ülesannetele, on ühiskomiteel otsustusõigus, et kiita heaks käesoleva protokolli ning selle lisade ja liidete muudatused, mis käsitlevad järgmist:

| a) | kalapüügivõimaluste läbivaatamine (vajaduse korral) ja sellega seotud rahaline toetus; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste läbivaatamine (vajaduse korral) ja sellega seotud rahaline toetus;

| b) | käesoleva protokolli artikli 8 ja II lisaga ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise kord; |
| --- | --- |

b)

käesoleva protokolli artikli 8 ja II lisaga ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise kord;

| c) | liidu laevade püügitingimused. |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitingimused.

2.   Lõike 1 punktis a nimetatud juhtumi korral kohandatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõtte kohaselt.

3.   Muudatuste tegemiseks käesolevas protokollis ning selle lisades ja liidetes vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 teeb ühiskomitee otsuse. Otsus jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad vastastikku kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

4.   Ühiskomitee lähtub oma tegevuses lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.

5.   Esimene ühiskomitee koosolek korraldatakse hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli esialgset jõustumist.

ARTIKKEL 12

Ettevõtjate koostöö

Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised edendama kontakte ja soodustama koostööd ettevõtjate vahel, sh seoses artiklis 8 nimetatud valdkondliku toetusega, järgmistes valdkondades:

| a) | Nouadhibou vabatsooni või muude vajalikuks peetavate alade arendamine; |
| --- | --- |

a)

Nouadhibou vabatsooni või muude vajalikuks peetavate alade arendamine;

| b) | merekaitsealade arendamine (rahvuspargid Banc d'Arguin ja Diawling); |
| --- | --- |

b)

merekaitsealade arendamine (rahvuspargid Banc d'Arguin ja Diawling);

| c) | sadamahaldus; |
| --- | --- |

c)

sadamahaldus;

| d) | inimtoiduks ettenähtud kalatööstustoodete arendamine; |
| --- | --- |

d)

inimtoiduks ettenähtud kalatööstustoodete arendamine;

| e) | laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine; |
| --- | --- |

e)

laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine;

| f) | koostöö edendamine, et parandada kutseõpet eelkõige sellistes valdkondades nagu kalandus, püügiliikide majandamine, vesiviljelus ja sisevetekalandus, laevaehitus ja mereseire; |
| --- | --- |

f)

koostöö edendamine, et parandada kutseõpet eelkõige sellistes valdkondades nagu kalandus, püügiliikide majandamine, vesiviljelus ja sisevetekalandus, laevaehitus ja mereseire;

| g) | kalandustoodete turustamine; |
| --- | --- |

g)

kalandustoodete turustamine;

| h) | vesiviljelus ja sinine majandus. |
| --- | --- |

h)

vesiviljelus ja sinine majandus.

ARTIKKEL 13

Protokolli lõpetamine kalapüügivõimaluste vähese kasutamise tõttu

Kui täheldatakse kalapüügivõimaluste vähest kasutamist, teavitab liit kirja teel Mauritaaniat oma kavatsusest käesolev protokoll Denonsseerida. Denonsseerimine jõustub neli kuud pärast teatamist. Käesolevat artiklit võib rakendada, kui ei jõuta kokkuleppele kalapüügivõimaluste läbivaatamise ulatuse ja artiklis 7 osutatud rahalise toetuse kohandamise osas.

ARTIKKEL 14

Lepingu kohaldamise peatamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 21 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada.

ARTIKKEL 15

Rahalise ja valdkondliku toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Kalanduslepingu artiklis 13 nimetatud rahalise toetuse summat võib muuta või selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise olukorra puhul:

| a) | püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesolevat protokolli; |
| --- | --- |

b)

ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesolevat protokolli;

| c) | ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise kokkuleppe, (2) nagu seda on viimati muudetud (edaspidi „Cotonou leping“) artikliga 96 või Cotonou lepingule selle esialgse kohaldamise või jõustumise kuupäeval järgneva liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“)vahelise kokkuleppe vastava artikliga ette nähtud konsultatsioonisüsteemide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste elementide rikkumisega. |
| --- | --- |

c)

ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise kokkuleppe, (2) nagu seda on viimati muudetud (edaspidi „Cotonou leping“) artikliga 96 või Cotonou lepingule selle esialgse kohaldamise või jõustumise kuupäeval järgneva liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“)vahelise kokkuleppe vastava artikliga ette nähtud konsultatsioonisüsteemide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste elementide rikkumisega.

2.   Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikliga 8 ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c osutatud olukorras, kui kõnealust valdkondlikku toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomitee hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule.

3.   Artikliga 5 ette nähtud rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast konsultatsioone ja lepinguosaliste kokkuleppe saavutamist kohe, kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud sündmustele eelnev olukord on taastunud ja/või kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud rahalise toetuse rakendamise tulemused seda õigustavad. Artikliga 8 ette nähtud valdkondliku toetuse maksmist ei saa siiski alustada, kui käesoleva protokolli kehtivusaja lõpust on möödunud rohkem kui kuus kuud.

ARTIKKEL 16

Elektrooniline teabevahetus

1.   Lepinguosalised tagavad käesoleva protokolli tehnilise haldamisega seotud liidu laevade tegevust käsitlevate kogu teabe ja kõikide dokumentide seire ja elektroonilise vahetamise süsteemide rakendamise, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud 1. lisas.

2.   Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas mõttes samaväärsena paberkandjal vormiga.

3.   Kui elektrooniline infosüsteem ei toimi, teavitavad Mauritaania ja liit teineteist sellest viivitamata. Kalanduslepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul 1. lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

ARTIKKEL 17

Konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki äriliselt tundlikke andmeid ja isikuandmeid liidu laevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sh vaatlejate tegevuse käigus, töödeldakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Pädevad asutused kasutavad neid andmeid üksnes kalanduslepingu rakendamiseks ning eelkõige halduslikel eesmärkidel, teadusuuringuteks ning kalanduse seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

3.   Käesoleva protokolli nõuetekohaseks rakendamiseks töödeldakse mitut liiki isikuandmeid:

| a) | identifitseerimis- ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

identifitseerimis- ja kontaktandmed;

| b) | andmed laeva tegevuse või laeva, selle asukoha ja liikumise, püügitegevuse või kalapüügiga seotud tegevusega; |
| --- | --- |

b)

andmed laeva tegevuse või laeva, selle asukoha ja liikumise, püügitegevuse või kalapüügiga seotud tegevusega;

| c) | andmed laeva omanike ja käitajate (ametikoht või auaste), kaptenite ja meeskonnaliikmete kohta; |
| --- | --- |

c)

andmed laeva omanike ja käitajate (ametikoht või auaste), kaptenite ja meeskonnaliikmete kohta;

| d) | kõik muud kalanduslepingu esemega seotud andmed. |
| --- | --- |

d)

kõik muud kalanduslepingu esemega seotud andmed.

4.   Isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid vahetati, kuid mitte kauem kui kümme aastat, välja arvatud juhul, kui isikuandmeid on vaja rikkumis-, kontrolli- või kohtu- või haldusmenetluse järelmeetmete võtmiseks. Sellisel juhul võib isikuandmeid säilitada 20 aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse need anonüümseks.

5.   Lepinguosalised tagavad, et püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed.

6.   Andmete töötlemise eest vastutavad Euroopa Komisjon või liidu lipuliikmesriik ja Mauritaania ministeerium.

7.   Ühiskomitee võib kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid.

ARTIKKEL 18

Käesoleva protokolli sätete ja kohustuste eiramine

Käesoleva protokolli ja püügipiirkonnas kehtivate Mauritaania õigusaktide kohaselt on Mauritaania ametiasutustel käesoleva protokolli sätete ja selle kohaldamisest tulenevate kohustuste eiramise korral õigus kohaldada I lisas ette nähtud karistusi.

ARTIKKEL 19

Esialgne kohaldamine

Käesolevat protokolli võib vastastikusel kokkuleppel lepinguosaliste sellekohaste kirjalike teadete vahetamisega esialgselt kohaldada alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu Nõukogu annab lepingu allkirjastamiseks loa.

ARTIKKEL 20

Kohaldamisaeg

Olenemata kalanduslepingu artiklist 19, kohaldatakse käesolevat protokolli viie aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast või vastaval juhul alates selle esialgse kohaldamise kuupäevast.

ARTIKKEL 21

Protokolli lõpetamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 22 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel lõpetada.

ARTIKKEL 22

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

ARTIKKEL 23

Läbivaatamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 23 võib käesoleva protokolli ühe lepinguosalise algatusel läbi vaadata.

---

(*1)  Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust.

*1

(*2)  Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.

*2

(1)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioon (koos lisade, lõppakti ja lõppakti muutvate 3. märtsi 1986. aasta ja 26. juuli 1993. aasta protokollidega), koostatud 10. detsembril 1982 Montego Bays (Recueil des Traités des Nations Unies, 16.11.1994, kd 1834, I-31363, lk 3).

1

(2)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

2

---

I LISA

LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED PÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1.   Pädeva asutuse määramine

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas liidule või Mauritaaniale viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi:

| a) | liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral delegatsiooni (kohalik kontaktpunkt) vahendusel; |
| --- | --- |

a)

liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral delegatsiooni (kohalik kontaktpunkt) vahendusel;

| b) | Mauritaania ametiasutused: kalandus- ja meremajandusministeerium (edaspidi „ministeerium“); |
| --- | --- |

b)

Mauritaania ametiasutused: kalandus- ja meremajandusministeerium (edaspidi „ministeerium“);

2.   Püügipiirkond

Püügipiirkonna koordinaadid on sätestatud 1. liites. Liidu laevad võivad kala püüda iga püügikategooria puhul 2. liite teabelehtedes sätestatud piirides.

3.   Laevade tuvastamine

| 3.1. | Kõigi liidu laevade pardatähised vastavad asjakohastele liidu õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest teatatakse ministeeriumile enne protokolli esialgse kohaldamise algust. Edaspidi teatatakse ministeeriumile kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt üks kuu enne muudatuse jõustumist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Arvelduskontod

Liidu laevade makstavad summad tasutakse Mauritaania riigikassa nimele Mauritaania riigikassas selleks avatud kontodele.

Enne protokolli jõustumist esitab Mauritaania liidule selle arvelduskonto või nende arvelduskontode andmed (SWIFT-kood ja IBAN), millele kantakse protokolli raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

5.   Makseviisid

Maksed tehakse eurodes järgmiselt:

| a) | tasude puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele. |
| --- | --- |

a)

tasude puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele.

| b) | III peatüki punktis 3 osutatud maksulaadse lõivuga seotud kulude puhul: Mauritaania rannikuvalvele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arvelduskontole; |
| --- | --- |

b)

III peatüki punktis 3 osutatud maksulaadse lõivuga seotud kulude puhul: Mauritaania rannikuvalvele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arvelduskontole;

| c) | rahatrahvide puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele. |
| --- | --- |

c)

rahatrahvide puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele.

6.   Agendi määramine

Kõiki lepingu alusel tegutsevaid liidu laevu esindab Mauritaanias elav agent.

II PEATÜKK

PÜÜGILOAD

Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad elektroonilise püügiloasüsteemi loomist.

1.   Püügilitsentside taotlused

| 1.1. | Liit esitab ministeeriumile elektrooniliselt püügilitsentside taotlused 2. liite tehnilistes andmelehtedes sätestatud piirides. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kõnealune edastamine toimub 20 kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Liit võib esitada ministeeriumile elektrooniliselt ka laevade nimekirjad 20 kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Püügiliikide kaupa märgitakse nimekirjadesse






  a) | laevade arv; |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

laevade arv;

| b) | iga laeva peamised tehnilised näitajad, mis on nähtud ette 3. liites ja mida on nimetatud liidu laevade registris; |
| --- | --- |

b)

iga laeva peamised tehnilised näitajad, mis on nähtud ette 3. liites ja mida on nimetatud liidu laevade registris;

| c) | püügivahendid; |
| --- | --- |

c)

püügivahendid;

| d) | rubriikide kaupa lahtikirjutatud tasumisele kuuluvate maksete summa; |
| --- | --- |

d)

rubriikide kaupa lahtikirjutatud tasumisele kuuluvate maksete summa;

| e) | vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardale minevate Mauritaania meremeeste arv. |
| --- | --- |

e)

vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardale minevate Mauritaania meremeeste arv.

| 1.5. | Kui käesoleva protokolli alusel uuendatakse igas kvartalis või igal aastal püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, esitatakse koos pikendamistaotlusega üksnes maksekinnitus tasude ja maksulaadse lõivu maksmise kohta. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Püügilitsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid

| 2.1. | Liit esitab ministeeriumile iga laeva kohta litsentsitaotluse, mis sisaldab järgmist:






  a) | 3. liites näidatud teave, |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

3. liites näidatud teave,

| b) | tõendid litsentsi eest tasumisele kuuluvate maksete ja maksutaolise lõivu tasumise kohta. |
| --- | --- |

b)

tõendid litsentsi eest tasumisele kuuluvate maksete ja maksutaolise lõivu tasumise kohta.

| 2.2. | Kui litsentsi Mauritaanias kala püüdmiseks taotletakse esimest korda, esitatakse elektrooniliselt ka järgmised dokumendid:






  a) | lipuriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva brutotonnides (GT) väljendatud tonnaaž, millele heakskiidetud rahvusvahelised asutused on oma kinnituse andnud; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

lipuriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva brutotonnides (GT) väljendatud tonnaaž, millele heakskiidetud rahvusvahelised asutused on oma kinnituse andnud;

| b) | laeva külgvaate hiljutine (mitte vanem kui aasta) ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal, laeva nimi ja (kui see on märgitud) rahvusvaheline raadiokutsung. Elektrooniliselt esitatud foto resolutsioon peab olema vähemalt 72 dpi (1 400 × 1 050 pikslit). Paberkandjal esitatud foto mõõtmed peavad olema vähemalt 15 × 10 cm; |
| --- | --- |

b)

laeva külgvaate hiljutine (mitte vanem kui aasta) ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal, laeva nimi ja (kui see on märgitud) rahvusvaheline raadiokutsung. Elektrooniliselt esitatud foto resolutsioon peab olema vähemalt 72 dpi (1 400 × 1 050 pikslit). Paberkandjal esitatud foto mõõtmed peavad olema vähemalt 15 × 10 cm;

| c) | teave, mis on Mauritaania õigusaktide järgi nõutav laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise puhul ei ole vaja maksta registreerimistasusid. Riiklikus laevade registris registreerimise raames ette nähtud inspekteerimine on täielikult haldustoiming. |
| --- | --- |

c)

teave, mis on Mauritaania õigusaktide järgi nõutav laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise puhul ei ole vaja maksta registreerimistasusid. Riiklikus laevade registris registreerimise raames ette nähtud inspekteerimine on täielikult haldustoiming.

| 2.3. | Laeva tonnaaži ükskõik missuguse muutmise korral on asjaomase laeva omanik kohustatud esitama uue rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige selle taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muudatustega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus foto. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Kalapüügiõigus

| 3.1. | Litsentsitaotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktiga 2.1 ja vastaval juhul punktiga 2.2 ette nähtud dokumendid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iga laev, kes soovib protokolli alusel kala püüda, on kantud liidu laevade registrisse ning tal on õigus püügipiirkonnas kalapüügiga tegeleda. Laev ei ole kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga (edaspidi „ETR-kalapüük“) tegelevate laevade nimekirja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügikeeldu. Nad on suhetes Mauritaania ametiasutustega täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast kalapüügist tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Püügilitsentside väljaandmine

| 4.1. | Ministeerium annab laevadele litsentsid välja kümne kalendripäeva jooksul alates täieliku taotluse saamisest ja tingimusel, et Mauritaania riigikassa kinnitab makse kättesaamist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Litsentside originaalid on kättesaadavad ministeeriumi pädevates talitustes. Ministeerium esitab originaali skaneeritud koopia elektrooniliselt liidule (delegatsioonile ja Euroopa Komisjonile). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Püügilitsentsis on märgitud ka selle kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania ja välisriikide meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse viivitamata ja samaaegselt Mauritaania rannikuvalvele ja liidule.
  Ministeerium teavitab liitu kõigist püügilitsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste püügilitsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve. |
| --- | --- |

4.4.

Ministeerium teavitab liitu kõigist püügilitsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste püügilitsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve.

| 4.5. | Püügilitsents on kogu aeg kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse kontrolliasutusele igal kontrollimisel. Ajutiselt, maksimaalselt 30 kalendripäeva jooksul pärast püügilitsentsi väljastamist, võib laeva Mauritaanias tegutsemisel olla selle pardal kõnealuse litsentsi koopia tingimusel, et laev on registreeritud punktis 4.4 nimetatud püügiloaga laevade nimekirjas. Kõnealune koopia on sel juhul originaaliga samaväärne. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Püügilitsentside kehtivusaeg ja kasutamine

| 5.1. | Püügilitsents kehtib ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning asjaomase kategooria puhul teabelehel kindlaksmääratud tingimustel.
  Litsentsid antakse välja kolme- või 12-kuulisteks ajavahemikeks olenevalt järgmistest kategooriatest:






  a) | kolm kuud püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a, 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ja kategooriasse 6 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) puhul; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Litsentsid antakse välja kolme- või 12-kuulisteks ajavahemikeks olenevalt järgmistest kategooriatest:

a)

kolm kuud püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a, 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ja kategooriasse 6 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) puhul;

| b) | 12 kuud püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade puhul (tuunipüügilaevad). Neid saab pikendada. |
| --- | --- |

b)

12 kuud püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade puhul (tuunipüügilaevad). Neid saab pikendada.

Litsents hakkab kehtima taotletud ajavahemiku esimesel päeval.

Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a ja 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ning kategooriatesse 6 ja 7 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) kolmekuulise kehtivusega litsentsid hakkavad kehtima 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil või 1. oktoobril, v.a esimesel perioodil, mis algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval. Püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade litsentside kehtivusaja kindlaksmääramisel lähtutakse kalendriaastast (1. jaanuar – 31. detsember). Esimene ajavahemik algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Kõigi litsentside kehtivusaeg lõpeb protokolli kohaldamisaja lõpus.

Püügilitsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise aastase tähtaja kestel.

Püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise hõlbustamiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega tuunipüügiseinerid, ritvõngedega tuunipüügilaevad ja õngejadalaevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi, liigid ning kõnealuste püügilitsentside kehtivusaja.

| 5.2. | Püügilitsentsi väljaandmisel ei eeldata juba ette laeva tegelikku viibimist püügipiirkonnas kõnealuse litsentsi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Iga püügilitsents antakse välja konkreetsele laevale. Litsentsi ei saa edasi anda. Kui laev raske tehnilise avarii või vääramatu jõu tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, asendatakse algselt sellele laevale välja antud püügilitsents teisele sama püügikategooria laevale antava litsentsiga, tingimusel et kõnealuse püügikategooria puhul lubatud GTd ei ületata. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Avarii teinud laeva omanik või tema esindaja tagastab püügilitsentsi ministeeriumile tühistamiseks. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Püügilitsentsi asendamise korral vajalikud täiendavad maksed tehakse enne asenduslitsentsi väljaandmist. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Tehniline kontroll

| 6.1. | Kõik liidu laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis eeldavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate Mauritaania õigusaktidega ette nähtud kontrolliks Nouâdhibou sadamasse. Kõnealused kontrollid peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Enne püügilitsentsi saamist tuleb kõik kalanduslepingu raames esimest korda tegevust alustavad tuunipüügiseinerid, ritvõngedega laevad ja triivõngelaevad esitada Mauritaania kehtivate õigusaktidega ette nähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Sel juhul kannab kõik kontrollimisega seotud kulud laevaomanik. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli nõuetele vastavuse tõend, mille kehtivusaeg vastab püügilitsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi pikendavad. Tõendit hoitakse kogu aeg laeva pardal. Pelaagilise püügi laevade puhul märgitakse tõendile laeva suutlikkus kala ümber laadida. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania meremehi käsitlevate sätete täitmist. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Mauritaania õigusnormidega sätestatud ja liidule enne käesoleva protokolli kehtima hakkamist edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad summadest, mida maksavad tavaliselt teised laevad samade teenuste eest. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmisel peatatakse litsentsi kehtivus ja laeva suhtes kohaldatakse kehtestatud karistusi, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. |
| --- | --- |

6.6.

III PEATÜKK

TASUD

1.   Tasud

| 1.1. | Iga laeva tasud arvutatakse vastavalt 2. liites esitatud kalapüügi teabelehtedes sätestatud tingimustele ja määradele. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale maksulaadse lõivu, sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Litsentsitasud arvutab ministeerium, võttes arvesse saagi eluskaalu kilogrammides niisugusena, nagu see on märgitud püügipäevikutes ja parandatud inspekteerimise käigus, ning vastavalt 2. liites esitatud asjakohasele teabelehele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ministeerium esitab laevaomanikule või tema agendile tasude arvestuse kuu aja jooksul pärast püügilitsentsi kehtivusaja lõppu. Samal ajal esitatakse liidule tasude arvestuse koopia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tasu arvutatakse proportsionaalselt püügilitsentsi tegeliku kehtivusajaga, võttes arvesse võimalikku bioloogilise taastumise aega. Kui litsentsi tegelikku kehtivusaega vähendatakse rohkem kui ühe kuu võrra põhjustel, mis ilmnevad pärast tasu maksmist, kohaldatakse punkti 1.5. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tasud makstakse ülekandega ühele I peatüki punktis 4 nimetatud arvelduskontole. Enammakstud tasude korral kannab Mauritaania riigikassa enammakstud summa laevaomanikule või tema agendile tagasi. Selle summa võib maha arvata hilisemast maksest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Liit koostab oma andmebaasis märgitud kogupüügi ning tasutud litsentsitasude ja ettemaksete (v.a maksutaoline lõiv) põhjal finantsaruande ning saadab selle Mauritaaniale, et kontrollida, kas need vastavad Mauritaania poolt punkti 1.2 kohaselt arvutatud tasudele.
  Kehtestatud tasude summaga seotud lahkarvamuste korral konsulteerivad lepinguosalised teineteisega viivitamata, sh vajaduse korral ühiskomitees, ning kontrollivad püügiaruandeid ja asjaomaste tasude arvutuskäiku. |
| --- | --- |

1.6.

Kehtestatud tasude summaga seotud lahkarvamuste korral konsulteerivad lepinguosalised teineteisega viivitamata, sh vajaduse korral ühiskomitees, ning kontrollivad püügiaruandeid ja asjaomaste tasude arvutuskäiku.

| 1.7. | Aastase kogupüügi lõpparuande kinnitavad lepinguosalised ühiskomitees. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Loonustasu

| 2.1. | Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid ja krevetipüügilaevad (võttes arvesse nende kaaspüüki), osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi ümberlaaditavast või lossitavast pelaagilisest väljapüügist kuni 2 %. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Püügikategooriasse 6 kuuluvate külmutustraalerite puhul arvutatakse see 2 % kogu väljapüügist (kõik liigid kokku, sõltumata nende kaubanduslikust väärtusest) ja see lisandub lubatud kogupüügile. Loonustasuna üle antav väljapüük vastab laeva pardal oleva kogupüügi liigilisele kooslusele kõnealuse 2 % ümberlaadimise ajal.
  Stauriidi ja makrelli püüdvate laevade puhul võib selle 2 % eraldada siiski suuremõõduliste kalade väljapüügist või nende puudumisel keskmise suurusega kalade väljapüügist.
  Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade puhul arvutatakse see 2 % kogu kalade kaaspüügist. |
| --- | --- |

2.2.

Stauriidi ja makrelli püüdvate laevade puhul võib selle 2 % eraldada siiski suuremõõduliste kalade väljapüügist või nende puudumisel keskmise suurusega kalade väljapüügist.

Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade puhul arvutatakse see 2 % kogu kalade kaaspüügist.

| 2.3. | Loonustasuna üle antav väljapüük antakse kala jagamisega tegelevale Mauritaania riiklikule organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson (edaspidi „Société nationale de distribution de poisson“). Loonustasu üleandmise kohta koostatakse alati vastuvõtuakt, millele kirjutab alla organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik. Vastuvõtuakti koopia antakse laeva kaptenile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Loonustasuna üle antava väljapüügi võib lossida sadamas või laadida ümber reidil. Kui ümberlaadimine toimub reidil, on kõnealuse väljapüügi lossimisel osalevad laevad selleks toiminguks täielikult sobilikud, et tagada sujuv lossimine. Pelaagilise püügiga tegeleva laeva kapten võib koostöös oma agendi ja organisatsiooniga Société nationale de distribution de poisson valida välja Mauritaania laeva, mis sobib kõnealuseks toiminguks kõige paremini. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ohu korral või ilmse turvariski puhul kalalaevale, Mauritaania alusele või nende laevaperedele võib kalalaeva kapten keelduda väljapüügi lossimisest Mauritaania alusele. Sel juhul pöördub ta organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindaja poole, kes annab talle teise laeva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Loonustasuna üle antava väljapüügi lossimine on kavandatud ja korraldatud nii, et see ei häiriks liigselt kalalaeva tavapärast tegevust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kui väljapüügi lossimiskohas ei ole piisavalt ladustamisruumi, vabaneb kalalaeva kapten täielikult ja lõplikult kohustusest asjaomase püügireisi väljapüügist osa loonustasuna üle anda. Organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik annab siis kaptenile tõendi, milles kinnitatakse, et maa peal ladustamise ruumi puudumise tõttu ei saanud loonustasu lossida. Sadama ebapiisava ladustamisruumi tõttu pardale jäänud väljapüük arvatakse lubatud kogupüügist maha. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Loonustasu puhul on sõnaselgelt välistatud kõik muud kohustusliku tasu liigid. Loonustasu ei saa mingil juhul teisendada rahaliseks tasuks ning see ei saa olla alus võlasuhte tekkimisele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Loonustasule vastav väljapüük antakse üle organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson, kes kasutab seda abi vajava elanikkonna hüvanguks Mauritaania õigusaktidega sätestatud korras. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Organisatsioon Société nationale de distribution de poisson koostab igal aastal aruande selle loonustasu kasutamise, abivajajate, jaotatud koguse ja selle jaotamise tingimuste kohta. Ühiskomitee annab aruandele oma hinnangu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kui punkti 2 kohaldamisel ilmneb tõrkeid, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sh vajaduse korral ühiskomitees, et vahetada nende sätete kohaldamisega seotud olulist teavet ja leida probleemidele sobivaim lahendus. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Maksulaadne lõiv

| 3.1. | Maksulaadse lõivu määrad kalalaevadele tuleb tasuda kohalikus vääringus vastavalt maksulaadset lõivu käsitlevale määrusele (1) ja järgmiste määrade põhjal:
  Vähilaadsete ja peajalgsete püük ning süvamerepüük:
  kohaldatakse püügikategooriate 1, 2, 2a ja 3 suhtes






  Brutotonnaaž (GT) | Summa kvartalis (MRU) |
| --- | --- | --- |
| < 99 | 5 000 |
| 100 –200 | 10 000 |
| 201 –400 | 20 000 |
| 401 –600 | 40 000 |
| > 600 | 60 000 |

3.1.

Vähilaadsete ja peajalgsete püük ning süvamerepüük:

kohaldatakse püügikategooriate 1, 2, 2a ja 3 suhtes

Brutotonnaaž (GT)

Summa kvartalis (MRU)

< 99

5 000

100 –200

10 000

201 –400

20 000

401 –600

40 000

> 600

60 000

Pika rändega liikide püük ja pelaagiline püük:

kohaldatakse püügikategooriate 4, 5, 6 ja 7 suhtes

| Brutotonnaaž (GT) | Summa kuus (MRU) |
| --- | --- |
| < 2 000 | 5 000 |
| 2 001 –3 000 | 15 000 |
| 3 001 –5 000 | 50 000 |
| 5 001 –7 000 | 75 000 |
| 7 001 –9 000 | 100 000 |
| > 9 000 | 130 000 |

Brutotonnaaž (GT)

Summa kuus (MRU)

< 2 000

5 000

2 001 –3 000

15 000

3 001 –5 000

50 000

5 001 –7 000

75 000

7 001 –9 000

100 000

> 9 000

130 000

| 3.2. | Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 puhul, tuleb maksulaadset lõivu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogilise taastumise perioodist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kalendriaasta eest makstavate maksulaadsete lõivude puhul kasutatav vahetuskurss (MRU/EUR) on Mauritaania keskpanga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mille ministeerium edastab hiljemalt vahetuskursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril. Sellise määra edastamata jätmise korral kohaldatakse eelmist määra. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil, välja arvatud protokolli kohaldamise esimene ja viimane ajavahemik. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad eritingimused

| 4.1. | Iga tuunilaeva kapteni koostatud püügiaruandeid, mille elektrooniline teavitussüsteem (ERS) edastab iga päev Mauritaania rannikuvalvele, kasutavad riiklikud teadusinstituudid IRD (Institute for Research for Development), IEO (Instituto Espanol de Oceanografia) ja IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera). Samuti edastab liit need igal aastal elektrooniliselt IMROPile (Mauritaania Okeanograafiauuringute ja Kalanduse Instituut). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Liit koostab iga tuunipüügilaeva kohta oma andmebaasist pärineva kogusaagi, kohaldatavate tasude ja tasutud ettemaksete põhjal eelmise kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Liit teatab lõpliku arvestuse summa Mauritaaniale ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 30. juunit. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 30 päeva jooksul pärast edastamiskuupäeva on Mauritaanial õigus esitada tõendite olemasolu korral lõpliku arvestuse summa kohta vastuväide. Eri arvamuste korral peavad lepinguosalised läbirääkimisi ühiskomitees. Kui Mauritaania ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõpliku arvestuse summa vastuvõetuks. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kui lõpliku arvestuse summa on suurem kui kindlasummaline litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa üle 45 päeva jooksul arvestatuna päevast, mil Mauritaania lõpliku arvestuse summa heaks kiitis. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline litsentsitasu, ei ole laevaomanikul õigust ülejäävat summat tagasi saada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Maksulaadne lõiv makstakse püügipiirkonnas veedetud aja eest pro rata temporis põhimõttel. Vastavad igakuised maksed arvestatakse 30päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesoleva sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu ning seetõttu tuleb maksta kogu tasu iga alustatud kuu eest. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Laev, mis on kala püüdnud aasta jooksul 1–30 päeva, maksab maksu ühe kuu eest. Teine igakuine maksuosa tasutakse pärast esimese 30päevase perioodi möödumist ja samamoodi iga järgnev osa.
  Täiendavad igakuised maksed tasutakse hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava perioodi 1. päeva. |
| --- | --- |

4.7.

Täiendavad igakuised maksed tasutakse hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava perioodi 1. päeva.

IV PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1.   Elektrooniline aruandlussüsteem (ERS)

| 1.1. | Lepinguosalised kohustuvad võtma kasutusele ja hoidma töökorras IT-süsteeme, mis on vajalikud, et tagada kalanduslepingu rakendamisega seotud teabe elektrooniline vahetamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lipuriik ja Mauritaania määravad kumbki ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna käesoleva punkti 1 rakendamisega seotud küsimustes, edastavad teineteisele oma ERSi korrespondentide kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lepinguosalised lepivad kokku, et esimese sammuna kasutatakse püügipäeviku andmete vahetamiseks ERS 3.1, kuid seejärel rakendatakse 8. liites osutatud UN/FLUXi (United Nations / Fisheries Language for Universal eXchange) standardit (FLUX ERS). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Erineva elektroonilise teabevahetuse üksikasjaliku korra määravad kindlaks ja kiidavad heaks lepinguosalised ühiskomitees, eelkõige seoses püügiaruannete esitamisega elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS) kaudu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kui ERS on täielikult töökorras, ei lubata laeval, mis ei ole varustatud ERSiga, tegeleda kalapüügiga protokolli alusel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mauritaania ja liit teavitavad teineteist viivitamata kõikidest IT-süsteemi riketest, mis takistavad kalapüügiseirekeskuste vahelist teabevahetust. Sellistel juhtudel kohaldatakse punkti 4. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Püügipäevik: üldsätted

| 2.1. | Protokolli raames kalapüügiga tegeleva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. Püügipäevik sisaldab vähemalt punktis 3.3 näidatud teavet, see vastab lepinguosaliste vahel kokku lepitud sätetele ning selles võetakse arvesse asjakohaseid ICCATi resolutsioone ja soovitusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lipuriik ja Mauritaania tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks, ning kehtestavad nende korralikuks toimimiseks vajalikud menetlused. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Mauritaania rannikuvalvele ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva püügipiirkonnas viibimise ajal, isegi kui saak on null. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse punktide 2.1 või 2.2 täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Elektrooniliste püügipäevikute andmed

| 3.1. | Kapten registreerib iga päev iga püügitoimingu puhul iga liigi kohta püütud, pardal hoitava või vette tagasi heidetud saagi hinnangulise koguse. Iga liigi püütud või vette tagasi lastud hinnanguline kogus tuleb registreerida, olenemata selle kaalust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kui laev viibib püügipiirkonnas, aga püüki ei toimu, registreeritakse laeva asukoht kell 23.59. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Püügipäeviku andmed edastatakse iga päev automaatselt lipuriigi püügiseirekeskusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | IMO või CFR identifitseerimisnumbrid (liidu laevade registri number) ja laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

IMO või CFR identifitseerimisnumbrid (liidu laevade registri number) ja laeva nimi;

| b) | Mauritaania sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

Mauritaania sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;

| c) | iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood; |
| --- | --- |

c)

iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;

| d) | asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

d)

asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| e) | püügi kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

e)

püügi kuupäev ja kellaaeg;

| f) | püügivahendi liik ja tehnilised näitajad; |
| --- | --- |

f)

püügivahendi liik ja tehnilised näitajad;

| g) | iga liigi hinnanguline pardal hoitav kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna; |
| --- | --- |

g)

iga liigi hinnanguline pardal hoitav kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna;

| h) | iga liigi hinnanguline vette tagasi lastud kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna. |
| --- | --- |

h)

iga liigi hinnanguline vette tagasi lastud kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna.

4.   Tehniline rike või rike, mis mõjutab laeva pardal salvestamist ja elektrooniliste aruannete edastamist laeva poolt

| 4.1. | Lipuriigi püügiseirekeskus ning Mauritaania rannikuvalve teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kui Mauritaania rannikuvalve ei saa andmeid, mille laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete saamata jäämise põhjused ja teavitab uurimise tulemustest Mauritaania rannikuvalvet. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või nende puudumise korral nende esindajale. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 23.59 ükskõik missuguse sobiva sidevahendi abil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERSi parandamise või väljavahetamise seitsme päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud püügipiirkonnas kala püüda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Mauritaania sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda ainult pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kui Mauritaania ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Mauritaania järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline meetmed, et see probleem viivitamata lahendada. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist otsekohe teavitada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Mauritaania rannikuvalve iga 24 tunni järel ükskõik missuguse kättesaadava elektroonilise sidevahendi abil kõik tema laevastiku igapäevased ERSi andmeid, mille lipuriik on pärast viimast edastamist Mauritaaniale saanud. Tingimusel et käesolevat punkti järgitakse, ei ole kalapüük keelatud. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse punktis 2.5 nimetatud elektroonilisse andmebaasi ja et need on pärast automaatse sideteenuse taastamist Mauritaania rannikuvalvele kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sama menetlust kohaldatakse üle 24 tunni kestva hooldustoimingu puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Liit teavitab Mauritaania rannikuvalvet sellistest hooldustoimingutest. Mauritaania teavitab oma pädevaid kontrolliasutusi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kuni normaalse teenuse taastamiseni ei käsitleta liidu laevu niisugusel juhul nõnda, et nad ei ole täitnud ERSi andmete edastamise kohustust. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Lisatud püügipäevik (lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonid)

| 5.1. | Kapten edastab käesoleva lepinguga nõutavad lossimise või ümberlaadimise andmed Mauritaania pädevale asutusele elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS) kaudu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2 | Kui lossimine toimub Mauritaania sadamas või ümberlaadimine Mauritaania sadamas või väljaspool seda, saadab ERS eelteate. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3. | Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmise korral peatab Mauritaania püügilitsentsi automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud, ning teatab sellest käitajale. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Andmete usaldusväärsus teaduslikel eesmärkidel

| 6.1. | Punktides 1 kuni 5 nimetatud dokumentides sisalduvad andmed kajastavad tegelikku püüki, et nende põhjal saaks jälgida kalavarude arengut. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kohaldada tuleb pardal oleva saagi alammõõte käsitlevaid Mauritaania kehtivaid õigusakte. Need on esitatud 5. liites. Neid võib siiski muuta, võttes arvesse teadusuuringute asjakohaseid tulemusi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Loetelu teguritest, mida kohaldatakse peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamise kohaldamisel, on esitatud 6. liites. Neid tegureid võib siiski muuta, võttes arvesse teadusuuringute asjakohaseid tulemusi. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Lubatud hälbed

Hälve püügipäevikus deklareeritud püügi ning merel inspekteerimise või kai ääres lossimise ajal representatiivse valimi põhjal hinnatud püügi vahel ei või olla suurem kui

| a) | 10 % värske kala puhul, |
| --- | --- |

a)

10 % värske kala puhul,

| b) | 4 % külmutatud kala püügi, sealhulgas pelaagilise püügi puhul. |
| --- | --- |

b)

4 % külmutatud kala püügi, sealhulgas pelaagilise püügi puhul.

Erinevused arvutatakse vastava eluskaalu põhjal. Lisaks ei ole lubatud mingit hälvet kastide arvus.

8.   Kaaspüük

Kaaspüüki on üksikasjalikult kirjeldatud 2. liite tehnilistes teabelehtedes. Kaaspüügi protsent arvutatakse iga püügireisi lõpus, kui kõnealustes teabelehtedes ei ole näidatud teisiti. Kaaspüügi lubatud määra ületamise korral ükskõik missuguse protsendimäära ulatuses kohaldatakse sanktsioone.

Vastavalt ICCATi soovitustele püüavad lepinguosalised vähendada püügitegevuse juhuslikku mõju kilpkonnadele ja merelindudele ning võtavad meetmeid, et maksimeerida tahtmatult kinni püütud isendite ellujäämisvõimalusi.

9.   Keelatud liigid

Metsloomade rändeliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiid-sarvikrai (Manta birostris), hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvate vasarhaide (välja arvatud tanu-vasarhai (Sphyrna tiburo)), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis) ja vaalhai (Rhincodon typus) püük keelatud.

Liidu õigusaktide kohaselt on keelatud haiuimede eemaldamine laeva pardal ning haiuimede pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist.

10.   Kogupüügi kvartaliaruanne

| 10.1. | Enne iga kvartali lõppu esitab liit Mauritaania ametiasutustele protokolli artikli 8 lõikes 3 nimetatud koondandmed jooksva aasta eelnevate kvartalite kohta, märkides Euroopa Komisjoni andmebaasist võetud saagikogused laeva, püügikuu ja liigi kohta ning lossimiskohad. Need andmed on esialgsed ja muudetavad ning nendes võetakse vajaduse korral arvesse igal aastal esitatavaid vaatlusandmeid. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Mauritaania analüüsib neid koondandmeid ja teatab igast olulisest mittevastavusest saadud püügipäevikute andmetele. Lipuriigid uurivad teatatud mittevastavusi ja ajakohastavad andmeid nii palju kui vajalik. Kui andmeallikate vahel esineb püsivaid vastuolusid, esitatakse need hindamiseks ühiskomisjonile. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Tegurid, mida kohaldatakse töödeldud peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamisel, on esitatud 6. liites. |
| --- | --- |

10.3.

V PEATÜKK

LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE

1.   Lossimine

Värske kala põhjalähedase püügi, krevetipüügi ja pelaagilise püügi laevastiku laevade suhtes kehtib lossimiskohustus, ilma et see piiraks järgmiste erandite kohaldamist:

| 1.1. | Põhjalähedase püügi laevastiku suhtes (välja arvatud erandid) kehtib Mauritaania sadamas lossimise kohustus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Laevaomaniku taotlusel tehakse krevetipüügilaevade suhtes konkreetne erand väga kuumadel perioodidel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lossimiskohustus ei hõlma tingimata ladustamis- ja töötlemiskohustust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Värske pelaagilise püügi laevad on kohustatud lossima Mauritaania töötlemiskeskuste vastuvõtusuutlikkuse piires ja lähtuvalt turu vajadustest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lossimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi puhul (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania püügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks). Krevetipüügilaevade puhul on see ajavahemik kaks kuud. Kohaldatakse siiski VI peatüki punkti 1.9. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Liidu laeva kapten edastab vähemalt 24 tundi enne lossimiskuupäeva Mauritaania rannikuvalvele ja Mauritaania selle sadama asutustele, kus ta soovib lossida, eelistatavalt ERSi kaudu või selle puudumisel e-posti teel ja nii, et saadab delegatsioonile koopia, järgmise teabe:






  a) | lossida sooviva kalalaeva nimi; |
| --- | --- | --- |

1.6.

a)

lossida sooviva kalalaeva nimi;

| b) | lossimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

lossimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg;

| c) | lossimissadam; |
| --- | --- |

c)

lossimissadam;

| d) | iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides). |
| --- | --- |

d)

iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).

| 1.7. | Tuunipüügilaevade puhul tuleb kooskõlas ICCATi soovitusega nr 18-09 saata punktis 1.6osutatud eeltaotlus sadamasse sisenemiseks vähemalt 72 tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vastuseks punktis 1.6 osutatud teatisele teavitab Mauritaania rannikuvalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia delegatsioonile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mauritaania sadamas lossiv liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lossitud kalandustoodete suhtes kohaldatakse tollikorraldust kehtivate Mauritaania õigusaktide kohaselt. Need on seetõttu Mauritaania sadamasse sisenemisel või eksportimisel vabastatud kõigist tolliprotseduuridest ja tollimaksudest või muudest samaväärse toimega maksudest ning neid käsitatakse „ajutiselt imporditud kaupadena“ (ajutine ladustamine). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Laeva toodangu kasutusotstarbe üle otsustab laevaomanik. Toodangut võib töödelda, tollikontrolli all ladustada, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Mauritaania turule mõeldud toodangu müügi korral Mauritaanias kehtivad Mauritaania kalandustoodete suhtes kohaldatavad maksud ja lõivud. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksudest ja samaväärse toimega maksudest). |
| --- | --- |

1.13.

2.   Ümberlaadimine

| 2.1. | Iga pelaagilise püügi külmutuslaev, mis võib II peatüki punktis 6.3 nimetatud vastavustõendi kohaselt ümber laadida, on kohustatud ümber laadima kai ääres või Mauritaania sadamas, välja arvatud viimane püügireis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Majandusarengut toetavate projektide raames, mis vastavad protokolli artikli 12 eesmärkidele, võivad Mauritaania ametiasutused kaaluda lossimise ja ümberlaadimise tingimuste muutmist. Lepinguosalised arutavad seda küsimust ühiskomitees. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mauritaania sadamas ümber laadiv liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ümberlaadimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi suhtes (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania püügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Liidu laeva kapten edastab vähemalt 24 tundi (ja tuunipüügilaevade puhul 48 tundi) (2) enne ümberlaadimiskuupäeva Mauritaania rannikuvalvele ja selle riigi sadamaasutustele, kus ta ümber laadida soovib, eelistatavalt ERSi kaudu või selle puudumisel e-posti teel ja nii, et saadab delegatsioonile koopia, järgmise teabe:






  a) | ümber laadida sooviva kalalaeva ja veolaeva nimi; |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

ümber laadida sooviva kalalaeva ja veolaeva nimi;

| b) | ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg;

| c) | iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides). |
| --- | --- |

c)

iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).

| 2.6. | Vastuseks eespool nimetatud teatisele teavitab Mauritaania rannikuvalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia delegatsioonile. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mauritaania jätab endale õiguse keelata ümberlaadimine, kui veolaev on tegelenud ETR-kalapüügiga kas Mauritaania püügipiirkonnas või sellest väljaspool. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Lossimiskohustustest tehtavad erandid

Vääramatu jõu korral, näiteks tehnilised raskused või transiidiraskused, mida täheldatakse piiril värskete kalandustoodete maismaatranspordil, võivad asjaomased ettevõtjad erandkorras kohaldada järgmist erandimenetlust:

| a) | käitaja teavitab viivitamata oma riigi ametiasutusi, liidu ametiasutusi (delegatsioon ning Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) ja Mauritaania rannikuvalvet piiril esinevast ummikseisust; |
| --- | --- |

a)

käitaja teavitab viivitamata oma riigi ametiasutusi, liidu ametiasutusi (delegatsioon ning Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) ja Mauritaania rannikuvalvet piiril esinevast ummikseisust;

| b) | liidu ametiasutused paluvad Mauritaania ametiasutustel algatada erandimenetlus ja saadavad asjaomaste laevade nimekirja Mauritaania rannikuvalvele; |
| --- | --- |

b)

liidu ametiasutused paluvad Mauritaania ametiasutustel algatada erandimenetlus ja saadavad asjaomaste laevade nimekirja Mauritaania rannikuvalvele;

| c) | pärast erandimenetluse algatamist võivad asjaomased ettevõtjad taotleda Mauritaania rannikuvalvelt luba lossida värskete toodete saak väljaspool Mauritaaniat asuvas sadamas; |
| --- | --- |

c)

pärast erandimenetluse algatamist võivad asjaomased ettevõtjad taotleda Mauritaania rannikuvalvelt luba lossida värskete toodete saak väljaspool Mauritaaniat asuvas sadamas;

| d) | Mauritaania rannikuvalve määrab võimalikult kiiresti ametnikud, kes kontrollivad asjaomast laeva või asjaomaseid laevu Mauritaania sadamas, või lähetab pardale kaks kontrollijat, kes saadavad laeva lossimise sadamasse; |
| --- | --- |

d)

Mauritaania rannikuvalve määrab võimalikult kiiresti ametnikud, kes kontrollivad asjaomast laeva või asjaomaseid laevu Mauritaania sadamas, või lähetab pardale kaks kontrollijat, kes saadavad laeva lossimise sadamasse;

| e) | lossimise lõpus viib käitaja kontrollijad tagasi nende algsesse pardaletuleku kohta. |
| --- | --- |

e)

lossimise lõpus viib käitaja kontrollijad tagasi nende algsesse pardaletuleku kohta.

Seda menetlust kohaldatakse, ilma et see piiraks muude lõikes 1 sätestatud erandite kohaldamist.

VI PEATÜKK

JÄRELEVALVE

1.   Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

| 1.1. | Kalapüügilitsentsiga liidu laeva igast sisenemisest püügipiirkonda ja sealt lahkumisest teavitatakse Mauritaaniat vähemalt 36 tundi enne sisenemist või lahkumist; tuunipüügiseinerite, ritvõngedega tuunipüügilaevade ja õngejadalaevade puhul on kõnealune ajavahemik kuus tundi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige järgmised andmed:






  a) | laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

laeva nimi;

| b) | laeva raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

laeva raadiokutsung;

| c) | kuupäev (päev/kuu/aasta), kellaaeg (UTC) ja kavandatav sisenemis-/väljumiskoht (kraadid/minutid/sekundid); |
| --- | --- |

c)

kuupäev (päev/kuu/aasta), kellaaeg (UTC) ja kavandatav sisenemis-/väljumiskoht (kraadid/minutid/sekundid);

| d) | iga pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

d)

iga pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| e) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

e)

toote esitusviis.

| 1.3. | Teatatakse eelistatavalt ERSi või selle puudumisel e-posti, faksi või raadio teel Mauritaania edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, mis on näidatud 10. liites. Mauritaania kinnitab teate kättesaamist kohe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | E-posti teel edastamise korral edastatakse see teave laevade püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta samal ajal ka delegatsioonile 12. liites osutatud e-posti aadressil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mauritaania teavitab asjaomaseid laevu ja liitu viivitamata e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mauritaania vetes kalastavate laevade suhtes, kes ei ole eelnevalt oma kohalviibimisest teatanud, kohaldatakse sanktsioone vastavalt kehtivatele Mauritaania õigusaktidele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruandeid hoitakse alles vähemalt ühe aasta jooksul pärast teate kuupäeva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Püügipiirkonnas viibimise ajal jälgivad liidu laevad pidevalt rahvusvahelise kõne sagedusi (VHF kanal 16 või HF 2 182 KHz). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pädevad asutused kontrollivad püügireisi lõpus olevaid laevu enne püügipiirkonnast lahkumist Nouadhibou või Nouakchotti sadamas võetud proovide alusel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kõnealused kontrollimised ei tohi kesta pelaagiliste püügikategooriate puhul (püügikategooriad 6 ja 7) üle kuue tunni ja muude püügikategooriate puhul üle kolme tunni, v.a erakorralistel põhjustel. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Käesoleva punkti 1 täitmata jätmise korral kohaldatakse Mauritaania õigusaktide alusel ettenähtud karistusi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Nõudeid rikkuva laeva põgenemise korral teatab ministeerium liidule ja lipuliikmesriigile, et võidakse kohaldada punktis 1.11 osutatud sanktsioone. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Merel ja sadamas tehtud inspekteerimistega seotud sätted

| 2.1. | Mauritaania võtab vajalikud meetmed, et kalanduslepingu raames liidu laevade merel ja sadamas toimuvad inspekteerimised






  a) | viivad läbi Mauritaania laevad ja/või kontrolliametnikud, keda on selgelt volitatud ja kelle puhul on lihtne tuvastada, et tegemist on Mauritaania volitatud kalandusjärelevalve ametnikega. Iga Mauritaania järelevalveametnik on läbinud kalandusjärelevalve koolituse ning tal on Mauritaania välja antud teenistuskaart, millele on märgitud ametniku nimi ja kvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

viivad läbi Mauritaania laevad ja/või kontrolliametnikud, keda on selgelt volitatud ja kelle puhul on lihtne tuvastada, et tegemist on Mauritaania volitatud kalandusjärelevalve ametnikega. Iga Mauritaania järelevalveametnik on läbinud kalandusjärelevalve koolituse ning tal on Mauritaania välja antud teenistuskaart, millele on märgitud ametniku nimi ja kvalifikatsioon;

| b) | ei sea mingil määral ohtu laeva ja laevapere turvalisust. |
| --- | --- |

b)

ei sea mingil määral ohtu laeva ja laevapere turvalisust.

| 2.2. | Merel korraldataval inspekteerimisel ei tohi Mauritaania järelevalveametnikud tulla liidu laeva pardale ilma sellest ülikõrgsageduslikuraadiotelefoni (VHF) või rahvusvahelise signalisatsioonikoodi abil ette teatamata. Inspekteerimisel kasutatav alus kannab selgelt ja nähtavalt ametlikku lippu või tähist, mis osutab, et alus täidab Mauritaania kalandusjärelevalve ülesandeid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Liidu laeva kapten aitab Mauritaania järelevalveametnikke pardale tulekul ja inspekteerimisel. Ta on kohustatud tegema Mauritaania järelevalveametnikega koostööd. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Inspekteerimisel osalevate Mauritaania järelevalveametnike arv on kooskõlas inspekteerimise asjaoludega; enne inspekteerimise alustamist peavad ametnikud tõendama oma isikut ja kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mauritaania järelevalveametnikud võivad kontrollida kõiki ruume, seadmeid, püügivahendeid, väljapüüke, dokumente ja edastuste salvestusi, mis on nende arvates vajalikud kalanduslepingu täitmise tagamiseks. Nad võivad ka küsitleda kaptenit, laevaperet või muid inspekteeritava laeva pardal viibivaid isikuid. Nad võivad teha koopia kõikidest asjakohaseks peetavatest dokumentidest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mauritaania järelevalveametnikud ei tohi rikkuda liidu laeva kapteni õigust võtta ühendust laevaomaniku ja/või lipuriigi ametiasutusega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mauritaania järelevalveametnikud jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Kui see ei ole just hädavajalik, ei kesta inspekteerimine pelaagiliste püügikategooriate puhul kauem kui kolm tundi ning muude püügikategooriate puhul kauem kui 1,5 tundi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mauritaania järelevalveametnikud püüavad avaldada inspekteerimisel võimalikult vähe mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile ning lossimisele või ümberlaadimisele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mauritaania tagab, et iga liidu laeva inspekteerimisega seotud kaebust menetletakse õiglaselt ja põhjalikult vastavalt Mauritaania õigusaktidele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mauritaania võib lubada liidul osaleda merel ja sadamas tehtavatel inspekteerimistel vaatlejana. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pärast iga inspekteerimist koostavad Mauritaania järelevalveametnikud inspekteerimisaruande inspekteerimise tulemuste, tuvastatud võimalike rikkumiste ja võimalike täiendavate meetmete kohta, mille Mauritaania võib võtta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Inspekteerimisaruande allkirjastavad aruande koostanud kontrollirühma juht ja liidu laeva kapten. Kapteni allkiri kinnitab ainult aruande koopia kättesaamist. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine“. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kui inspekteerimisaruanne koostatakse käsitsi, peab käekiri olema loetav ja kasutada tuleb kustumatut tinti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Mauritaania järelevalveametnikud annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Sõltumata inspekteerimise tulemustest saadab Mauritaania inspekteerimisaruande koopia liidule vastavalt seitsme päeva jooksul (inspekteerimine merel) või 48 tundi pärast inspekteerimist (inspekteerimine sadamas). |
| --- | --- |

2.15.

3.   Maismaal ja merel toimuvate inspekteerimiste vastastikuse vaatlemise süsteem

| 3.1. | Lepinguosalised võivad otsustada, et loovad maismaal ja merel toimuvate inspekteerimiste ühise vaatlemise süsteemi. Selleks nimetavad nad esindajad, kes osalevad vastavate riiklike kontrolliasutuste poolt tehtavatel kontrollimistel ja inspekteerimistel ning võivad teha märkusi protokolli kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kõnealustel esindajatel on olemas:






  a) | kutsekvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

kutsekvalifikatsioon;

| b) | piisav kalandusalane kogemus, |
| --- | --- |

b)

piisav kalandusalane kogemus,

| c) | põhjalikud teadmised kalanduslepingust ja protokollist. |
| --- | --- |

c)

põhjalikud teadmised kalanduslepingust ja protokollist.

| 3.3. | Kontrollimisi teevad riiklikud kontrolliasutused ning nendes osalevad esindajad ei tohi omal algatusel kasutada riigiametnikele antud inspekteerimisvolitusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Esindajad peavad koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused ametnikud inspekteerivad, et koguda oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, mis ei sisalda nimelisi viiteid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Esindajad võtavad koos riigi kontrolliasutustega osa kontrollkäikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumise keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse lossimisega seotud tööruumidesse ja enne kala esmamüüki riigi territooriumil ladustamise kohtadesse, kus kala enne turuleviimist lossitakse ja hoitakse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Esindajad koostavad ning esitavad iga nelja kuu tagant aruande inspekteerimiste kohta, milles nad on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele. Nimetatud asutused saadavad aruande koopia teisele lepinguosalisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lepinguosalised võivad otsustada korraldada ühisinspekteerimisi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ühisinspekteerimises osalev esindaja suhtub vastutustundlikult varadesse ja seadmetesse laeva pardal ning kõigisse teistesse seadeldistesse ning järgib kõigi talle kättesaadavate dokumentide konfidentsiaalsust. Lepinguosalised lepivad kokku konfidentsiaalsusnõuete kõige rangema järgimise tagamises. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Käesolevat programmi rakendatakse liidu lossimissadamates ja Mauritaania sadamates. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Iga lepinguosaline kannab oma esindaja kulud ühises inspekteerimises, sealhulgas reisi ja laevaloleku kulud. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Kaasav järelevalve ETR-kalapüügi vastases võitluses

| 4.1. | Et tugevdada võitlust ETR-kalapüügiga, teatavad liidu laevade kaptenid iga sellise laeva viibimisest püügipiirkonnas, mis on seotud kahtlase tegevusega, mis võib kujutada endast ETR-kalapüüki, esitades võimalikult palju teavet täheldatud tegevuse kohta. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata elektroonilisel teel Mauritaania ametiasutustele (Mauritaania rannikuvalve) ja vaadeldud laeva lipuriigi pädevale asutusele, kes edastab need viivitamata liidule või selle määratud asutusele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mauritaania saadab liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded liidu laevade kohta, mis tegelevad ETR-kalapüügiga püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

4.2.

VII PEATÜKK

RIKKUMISED

1.   Kontrollkäigu aruanne ja rikkumise protokoll

| 1.1. | Liidu laeva puhul täheldatud rikkumine põhineb sellel, et kontrolliametnikud on tuvastanud objektiivselt tõesti faktilised asjaolud, mis võimaldavad selle rikkumise tuvastada. Rikkumise kahtlusest ei piisa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kontrollkäigu aruande allkirjastab laeva kapten, kellel on õigus esitada oma vastuväiteid; kooskõlas VI peatüki punktiga 2.15 annab kontrollimeeskond kaptenile kohe koopia kontrollkäigu aruandest. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle ette heidetava rikkumise puhul enda kaitseks võtta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rikkumise protokolli koostab kontrolli teinud üksuse juht tõetruult laeva kontrollimise järel koostatud aruandes tuvastatud ja märgitud võimalike rikkumiste põhjal. Protokollile lisatakse kõik materiaalsed tõendid, mis tõendavad objektiivselt, et tuvastatud rikkumine on tegelikult toimunud. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kontrollimisel võetakse arvesse ka vastavust tehnilise kontrolli käigus tuvastatud näitajatele (II peatükk). |
| --- | --- |

1.4.

2.   Rikkumisest teatamine

| 2.1. | Rikkumise korral saadab Mauritaania rannikuvalve viivitamata laeva esindajale postiga rikkumise protokolli, millele on lisatud kontrolliaruanne. Mauritaania rannikuvalve teavitab sellest liitu nii kiiresti kui võimalik elektrooniliselt ja edastab liidule asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui rikkumine ei saa lõppeda merel, viib kapten pädevate kontrolliüksuste nõudmisel oma laeva määratud sadamasse (ümbersuunamine). Mauritaania rannikuvalve teavitab sellest viivitamata liitu. Kui tegemist on rikkumisega, mida kapten tunnistab ja mille saab merel lõpetada, võib laev püüki jätkata. Mõlemal juhul võib laev pärast täheldatud rikkumise lõpetamist püüki jätkata. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Rikkumise menetlemine ilma laeva kõrvale suunamata

| 3.1. | Protokolli kohaselt võib rikkumised lahendada kokkuleppe- või kohtumenetluse teel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Enne rikkumise lahendamist ja hiljemalt 48 tundi pärast rikkumisest teatamist esitab Mauritaania liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kokkuleppemenetluse komisjoni kutsub kokku Mauritaania rannikuvalve. Kogu teave liidu laevade toime pandud rikkumistega seotud kokkuleppe- või kohtumenetluste käigu kohta edastatakse viivitamata liidule. Kokkuleppemenetluse komisjonis võib laevaomanikku komisjoni esimehe loal esindada vajaduse korral kaks isikut. Tal on lubanud esitada oma argumendid ja lisateave juhtumi asjaolude kohta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Punktis 3.3 osutatud menetluse tulemustest teatatakse viivitamata elektrooniliselt laevaomanikule või tema esindajale ning delegatsiooni vahendusel ka liidule. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Võimalik trahv tasutakse ülekandega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast asja menetlemist. Kui laev soovib püügipiirkonnast lahkuda, peab makse olema tehtud enne lahkumist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada Mauritaania riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kui kokkuleppemenetluses kokkuleppele ei jõuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata Mauritaania prokurörile. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, tasutakse see ülekandega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast süüdimõistmist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada Mauritaania riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Rikkumise lahendamine koos laeva kõrvalesuunamisega

| 4.1. | Kui pärast rikkumise tuvastamist on laev kõrvale suunatud, hoitakse teda sadamas kuni kokkuleppemenetluse lõpuni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Enne kohtumenetluse alustamist püütakse eeldatavat rikkumist lahendada kokkuleppemenetluse abil, lähtudes punktides 3.3–3.5 sätestatud tingimustest. Kokkuleppemenetlus lõpeb kõige hiljem kolm tööpäeva pärast laeva kõrvale suunamist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Enne kokkuleppemenetlust ja 48 tunni jooksul pärast laeva kõrvale suunamist esitab Mauritaania liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kui kokkuleppemenetluses kokkuleppele ei jõuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokurörile. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, tuleb see tasuda vastavalt punktile 3.6. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mauritaania õigusaktide kohaselt esitab laeva omanik pangatagatise, mille on kehtestanud pädev asutus või pädev kohus 72 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppu, võttes arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Süüdimõistmise korral, mille tulemuseks on esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastab Mauritaania pädev ametiasutus ülejäänud summa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Laev vabastatakse






  a) | kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või; |
| --- | --- | --- |

4.6.

a)

kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või;

| b) | enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 4.5 osutatud pangatagatise ja ministeerium on selle heaks kiitnud. Laev vabastatakse, kui tagatise tasumise kinnituseks on esitada Mauritaania riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne. |
| --- | --- |

b)

enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 4.5 osutatud pangatagatise ja ministeerium on selle heaks kiitnud. Laev vabastatakse, kui tagatise tasumise kinnituseks on esitada Mauritaania riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.

5.   Kontrollimiste ja rikkumistega seotud teabevahetus

Lepinguosalised kohustuvad tugevdama asjakohaseid menetlusi, mis tagavad dialoogi jätkumise seoses tehtud kontrollimistega, käimasolevate rikkumismenetlustega, kokkuleppe- ja kohtumenetluste tulemustega ning probleemidega, mis on seotud rikkumiste korral kohaldatava kontrolli ja järelmeetmetega.

VIII PEATÜKK

SATELLIITSIDEL PÕHINEV LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)

1.   Laevade asukohateated ja VMS (laevaseiresüsteem)

Ilma et see piiraks liidu laevade suhtes kohaldatavate liidu laevaseire satelliitsüsteemi käsitlevate õigusaktide kohaldamist, on liidu laevad püügipiirkonnas viibides varustatud Mauritaanias kehtiva VMS-iga. Süsteem tagab, et nende asukohast teatatakse iga tunni järel automaatselt ja pidevalt Mauritaania rannikuvalve valvekeskusele.

2.   Mauritaania rannikuvalvele edastamise kord

| 2.1. | Iga asukohateade sisaldab järgmist teavet:






  a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | kalalaeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

kalalaeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | laeva kiirus ja kurss. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirus ja kurss.

| 2.2. | Seiresüsteem vastab 7. liites esitatud spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mauritaania kalapüügiseirekeskus vastutab asukohateadete automaatse töötlemise eest. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Teabe edastamine laeva poolt VMS-i rikke korral

| 3.1. | Kapten peab tagama, et tema laeva VMS on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt Mauritaania ja lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kalalaeva pardale paigaldatud alalise satelliitseiresüsteemi tehnilise häire või rikke korral teatab laeva kapten viivitamata Mauritaaniale kõikidest häiretest sidepidamisel ja asukohateadete kättesaamisel, et leida võimalikult kiiresti tehniline lahendus. Ta edastab iga nelja tunni järel e-posti, raadio või faksi teel GCMile, oma maismaal asuvale andmeesitajale ja lipuriigi kalapüügiseirekeskusele punktis 2.1 ettenähtud teabe. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Laeva pardal oleva VMS-i rikke või häire korral tagab kapten ja/või laevaomanik VMS-i parandamise või väljavahetamise hiljemalt viie päeva jooksul. Pärast seda ajavahemikku peab kõnealune laev pöörduma tagasi ühte Mauritaania sadamatest. Kui laev peatub selle viie päeva jooksul Mauritaania sadamas, saab ta oma püügitegevust püügipiirkonnas jätkata alles pärast seda, kui laeva VMS on jälle täielikult korras. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda VMS-i toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust laeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse protokolliga ettenähtud karistusi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pärast VMS-i riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, kui ta on lipuriigi taotlusel, mis edastatakse delegatsiooni vahendusel, saanud Mauritaanialt vastava loa. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Laeva asukoha positsioneerimine päringute teel (polling)

Mauritaania kalapüügiseirekeskus peab saama VMS-terminalile igal ajal päringuid teha (polling). Iga sellise taotluse korral peab VMS-terminal suutma esitada reaalajas kalalaeva hetke asukohaandmed. Eesmärk on saada teada asukohad reaalajas lisaks nõuetega ette nähtud asukohtadele (üks asukoht tunnis).

IX PEATÜKK

MAURITAANIA MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Kalapüügi korral püügipiirkonnas võtab iga liidu laev tööle kvalifitseeritud meremehi, kelle määrab laevaomaniku esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Mauritaania pädevate asutuste ajakohastatud ja 11. liites sätestatud kriteeriumide alusel koostatud nimekirjast. Pardale võetavate meremeeste arv on sätestatud 11. liite punktis 1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mauritaania pädevad asutused esitavad laevaomanikele või nende esindajatele igal kuul Mauritaania pädevate asutuste määratud kvalifitseeritud meremeeste nimekirja. Kui laevaomanik ei leia vastavalt kehtestatud suunistele Mauritaania pädevate asutuste kaudu nimekirjast ühtegi kvalifitseeritud meremeest, vabastatakse laevaomanik sellest kohustusest ja sellega seotud kohustustest, mis on sätestatud käesolevas peatükis, sealhulgas punktis 11 sätestatud kindlasummalise hüvitise maksmisest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Võimaluse korral võtavad laevaomanikud punktis 2 osutatud Mauritaania meremeeste töölevõtmise kohustuse täitmise asemel tööle praktikandid. Kvalifitseeritud praktikandid võib määrata liidu laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Mauritaania pädevate asutuste esitatud nimekirjast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laevaomanik või laeva esindaja teatab Mauritaania pädevatele asutustele vastavalt 11. liitele nende Mauritaania meremeeste nimed ja kontaktandmed, keda võib asjaomase liidu laeva pardale võtta, märkides nende asukoha iga reisi jaoks koostatud meeskonnanimekirjas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu laevadele tööle võetud Mauritaania meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ja muid asjakohaseid ILO konventsioone. See puudutab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist, diskrimineerimise kaotamist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning töö- ja elutingimusi kalalaevade pardal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui Mauritaania meremehi võetakse pardale, sõlmitakse laevaomanike esindaja ja meremeeste vahel töölepingud, konsulteerides Mauritaania pädevate asutustega. Sellised lepingud tagavad Mauritaania meremeestele nende lepingu suhtes kohaldatava õiguse kohase sotsiaalkindlustuse, mis hõlmab ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustust, pensionihüvitisi, puhkusehüvitisi ja lepingu lõppemisega seotud hüvitisi ning põhitöötasu, mida makstakse vastavalt käesolevale peatükile. Töölepingud peavad vastama 11. liite nõuetele. Allakirjutanutele ja Mauritaania pädevatele ametiasutustele antakse lepingu üks koopia vastavalt 11. liitele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mauritaania meremeeste töölevõtmise korral maksavad nende töötasu laevaomanikud. Mauritaania meremeestele makstava põhitöötasu tingimused, st miinimumpalk enne lisatasude lisamist, määratakse kindlaks Mauritaania õigusaktide alusel või ILO meremeeste miinimumstandardi alusel, olenevalt sellest, kumb nendest kahest on kõrgemal tasemel. Muud hüvitised ei tohi olla väiksemad kui need, mida kohaldatakse teistest AKV riikidest pärit meremeeste suhtes, kes täidavad sarnaseid ülesandeid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Esindajat käsitatakse laevaomaniku kohaliku esindajana. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mauritaania meremeeste lähetamise, lähetuselt naasmise ja repatrieerimise kulud pardalemineku või laevalt lahkumise sadama ja nende alalise elukoha vahel kannab, kui neid on, laevaomanik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kõik liidu laevade pardal töötavad Mauritaania meremehed ilmuvad kavandatud pardalemineku kuupäevale eelneval päeval määratud laeva kapteni juurde. Kui Mauritaania meremees ei ilmu laevale kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal, vabastatakse laevaomanikud automaatselt kohustusest võtta meremees pardale. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kui liidu laevade pardal olevate kvalifitseeritud Mauritaania meremeeste arv ei ulatu punktis 1 sätestatud miinimumtasemeni muudel kui punktis 10 osutatud põhjustel, maksab laevaomanik kindlasummalist hüvitist 20 eurot iga pardale võtmata meremehe kohta päevas ajavahemikul, mil laev püügipiirkonnas kala püüab. See kindel summa makstakse Mauritaania ametiasutusele hiljemalt 90 päeva jooksul alates kalapüügilitsentsi kehtivusaja lõpust. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kui käesoleva peatüki kohaldamisel esineb raskusi, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sealhulgas ühiskomitee raames, et jagada kohaldamisega seotud asjakohast teavet ning määrata kindlaks kõige sobivamad lahendused raskuste ületamiseks. |
| --- | --- |

12.

X PEATÜKK

TEADUSVAATLEJAD

| 1. | Käesolevaga luuakse liidu laevade pardal toimuva teadusvaatluse süsteem. Tuunipüügilaevade puhul on see süsteem kooskõlas ICCATi poolt vastu võetud asjakohaste soovitustega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu kalalaevad, millel lubatakse protokolli alusel püügipiirkonnas kala püüda, võtavad pardale Mauritaania ametiasutuste määratud teadusvaatlejaid. Vaatlejate töö tulemusena saadud andmeid võib kasutada ainult teaduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad pardale vaatlejad, kusjuures nende arv ja pardalevõtmise sagedus on esitatud teabelehtedes 2. liites. Laevad, mis võtavad pardale Mauritaania teadusvaatlejad, välja arvatud tuunipüügiseinerid, mille puhul taotleb pardalevõtmist ministeerium, määratakse kindlaks lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Igal juhul on ühel laeval korraga ainult üks teadusvaatleja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teadusvaatleja pardalviibimise aeg vastab maksimaalselt ühe püügireisi kestusele, v.a püügikategooria 6 (väikesed pelaagilised liigid) puhul. Ühe lepinguosalise selgelt väljendatud nõudmise korral võib kõnealune aeg siiski hõlmata mitut püügireisi olenevalt konkreetse laeva püügireisi keskmisest kestusest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ministeerium teatab liidule delegatsiooni ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud teadusvaatlejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate pardalevõtmise ettenähtud kuupäeva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kõik teadusvaatlejate tegevusega seotud kulud, sealhulgas nende palk, rahalised tasud ja hüvitised, kannab ministeerium. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ministeerium teeb kõik vajaliku teadusvaatleja pardaleminekuks ja pardalt lahkumiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Teadusvaatlejat koheldakse laeva pardal samamoodi nagu laeva juhtkonda. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Teadusvaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab teadusvaatlejale juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele kommunikatsioonivahenditele, laeva kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejal täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Teadusvaatleja ilmub määratud laeva kapteni juurde üks päev enne kavandatavat pardalemineku kuupäeva. Kui teadusvaatleja ei ilmu kohale, teavitab laeva kapten sellest ministeeriumi ja liitu. Niisugusel juhul on laeval õigus sadamast lahkuda. Ministeerium võib siiski ilma laeva püügitegevust häirimata korraldada viivitamata ja oma kuludega uue teadusvaatleja pardalevõtmise. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Teadusvaatlejal on olemas:






  a) | teadusasutuse koostatud lähetuskäskkiri; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

teadusasutuse koostatud lähetuskäskkiri;

| b) | piisav kalandusalane kogemus; |
| --- | --- |

b)

piisav kalandusalane kogemus;

| c) | põhjalikud teadmised sõltumatu ühise teaduskomitee kinnitatud teadusliku vaatluse protokollist ja protokolli teaduslikku vaatlust käsitlevatest sätetest. |
| --- | --- |

c)

põhjalikud teadmised sõltumatu ühise teaduskomitee kinnitatud teadusliku vaatluse protokollist ja protokolli teaduslikku vaatlust käsitlevatest sätetest.

| 12. | Teadusvaatleja tagab teaduslikel eesmärkidel andmete kogumise püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade püügitegevuse kohta. Ta koostab selle kohta aruande. Eelkõige teeb ta järgmist:






  a) | jälgib laevade püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

jälgib laevade püügitegevust;

| b) | kontrollib kalapüügi ajal laevade asukohta; |
| --- | --- |

b)

kontrollib kalapüügi ajal laevade asukohta;

| c) | võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

c)

võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

| d) | märgib üles kasutatavad püügivahendid ja kasutatavate võrkude silmasuurused. |
| --- | --- |

d)

märgib üles kasutatavad püügivahendid ja kasutatavate võrkude silmasuurused.

| 13. | Vaatlemisel piirdutakse protokolliga reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kooskõlas punktiga 3 lepivad lepinguosalised kokku, et pardalolek hõlmab nii palju kui võimalik kogu püügireisi (pardaleminek alguses ja laevalt lahkumine lõpus), et kaalumistes oleks võimalik kasutada täielike püügireiside andmeid ning ka vältida katkestusi, mis võivad häirida ärilise kalapüügi dünaamikat. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Lepinguosalised lepivad ka kokku, et nad kavandavad vaatlusi, mis hõlmavad aastast majandustsüklit (jaanuar–detsember). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jõupingutuste optimeerimiseks ning ruumilise ja ajalise kattuvuse või isegi dubleerimise vältimiseks tagavad lepinguosalised riiklike, piirkondlike ja liidu vaatlusprogrammide koordineerimise. Selleks rakendavad nad nende programmide suhtes ühist rotatsioonisüsteemi (üks vaatleja laeval püügireisi ajal). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vaatlejad tuleks kahe reisi vahel asendada, et nad ei töötaks liiga kaua. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Töömeetodeid, teadusvaatleja poolt kaalutavaid aspekte ja vaatleja ülesandeid on kirjeldatud käsiraamatutes teadusvaatlejate kasutamise kohta Lääne-Aafrika vetes nelja püügiliigi puhul: krevetipüügilaevad, merluusipüügilaevad, peajalgsete püügi laevad ja pelaagilise püügi laevad. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Teadusvaatleja koostab vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist 11. liites esitatud näidisele vastava aruande. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada ükskõik missuguseid talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia antakse laeva kaptenile teadusvaatleja laevalt lahkumisel, samuti edastatakse see ministeeriumile ja liidule. |
| --- | --- |

19.

XI PEATÜKK

KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD

| 1. | Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks:






  a) | katsepüügiga tegelevad liidu ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

katsepüügiga tegelevad liidu ettevõtjad;

| b) | kõige sobivama ajavahemiku; ning |
| --- | --- |

b)

kõige sobivama ajavahemiku; ning

| c) | kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavad tingimused.

Laevade uurimistöö hõlbustamiseks esitab ministeerium olemasolevat teadusinfot ja muud põhiteavet. Lepinguosalised lepivad kokku teadusprotokollis, millest katsepüügi puhul lähtutakse ning mis edastatakse asjaomastele ettevõtjatele.

| 2. | Mauritaania kalandussektor osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja katsepüügi tingimusi käsitlev mõttevahetus). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kampaania kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel seda ei muuda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liit edastab Mauritaaniale katsepüügilitsentside taotlused. Ta edastab neile tehnilise toimiku, milles täpsustatakse






  a) | laeva tehnilised omadused; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

laeva tehnilised omadused;

| b) | laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase; |
| --- | --- |

b)

laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;

| c) | ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne); |
| --- | --- |

c)

ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);

| d) | rahastamisviis. |
| --- | --- |

d)

rahastamisviis.

| 5. | Vajaduse korral korraldab Mauritaania liidu ja asjaomaste laevaomanikega mõttevahetuse tehniliste ja rahaliste küsimuste üle. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Enne katsepüügikampaania alustamist sõidavad liidu laevad II peatüki punktiga 6 ettenähtud inspekteerimisteks Mauritaania sadamasse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Mauritaaniale ja liidule järgmise teabe:






  a) | püügiaruanne pardal juba oleva saagi kohta; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

püügiaruanne pardal juba oleva saagi kohta;

| b) | kampaania ajal kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad; |
| --- | --- |

b)

kampaania ajal kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad;

| c) | kinnitus, et nad järgivad Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme. |
| --- | --- |

c)

kinnitus, et nad järgivad Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme.

| 8. | Kampaania ajal peavad kõnealused laevaomanikud






  a) | esitama ministeeriumile ja liidule iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused); |
| --- | --- | --- |

8.

a)

esitama ministeeriumile ja liidule iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused);

| b) | edastama laeva VMS-i kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna; |
| --- | --- |

b)

edastama laeva VMS-i kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;

| c) | tagama, et laeva pardal oleks Mauritaania kodakondsusest või Mauritaania ametiasutuste valitud teadusvaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi põhjal teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeva pardal viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal viibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Mauritaania ametiasutustega. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul; |
| --- | --- |

c)

tagama, et laeva pardal oleks Mauritaania kodakondsusest või Mauritaania ametiasutuste valitud teadusvaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi põhjal teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeva pardal viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal viibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Mauritaania ametiasutustega. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;

| d) | esitama laeva enne püügipiirkonnast lahkumist inspekteerimiseks, kui Mauritaania ametiasutused seda nõuavad; |
| --- | --- |

d)

esitama laeva enne püügipiirkonnast lahkumist inspekteerimiseks, kui Mauritaania ametiasutused seda nõuavad;

| e) | järgima Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme. |
| --- | --- |

e)

järgima Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme.

| 9. | Teaduskampaania ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele ja teadusprotokolli sätetele. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ministeerium nimetab kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võivad katsepüüki takistada. |
| --- | --- |

10.

Lisad

| 1. | Püügipiirkonna piirid |
| --- | --- |

1.

Püügipiirkonna piirid

| 2. | Teabelehed |
| --- | --- |

2.

Teabelehed

| 3. | Püügilitsentsi taotluse vorm |
| --- | --- |

3.

Püügilitsentsi taotluse vorm

| 4. | Mauritaania püügipäevikut käsitleva teabe loetelu |
| --- | --- |

4.

Mauritaania püügipäevikut käsitleva teabe loetelu

| 5. | Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid |
| --- | --- |

5.

Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid

| 6. | Ümberarvestamisel arvesse võetavate tegurite loetelu |
| --- | --- |

6.

Ümberarvestamisel arvesse võetavate tegurite loetelu

| 7. | VMS-teadete edastamine Mauritaaniale |
| --- | --- |

7.

VMS-teadete edastamine Mauritaaniale

| 8. | ERSi raamprotokoll |
| --- | --- |

8.

ERSi raamprotokoll

| 9. | Teadusvaatleja aruanne |
| --- | --- |

9.

Teadusvaatleja aruanne

| 10. | Liidu ja Mauritaania pädevate ametiasutuste kontaktandmed |
| --- | --- |

10.

Liidu ja Mauritaania pädevate ametiasutuste kontaktandmed

| 11. | Mauritaania meremeeste töölevõtmine |
| --- | --- |

11.

Mauritaania meremeeste töölevõtmine

---

(1)  
  17. veebruari 2006. aasta määrus 2006-010.

1

(2)  Vt ICCAT 16/15.

2

---

II LISA

VALDKONDLIKU TOETUSE MAKSMINE VASTUTUSTUNDLIKU JA SÄÄSTVA KALAPÜÜGI EDENDAMISEKS

Eesmärgid

| 1. | Kalanduslepingu ja protokolli valdkondliku toetuse komponendi eesmärk on aidata kaasa Mauritaania valdkondliku poliitika rakendamisele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | See komponent kujutab endast ministeeriumile kalandussektori arengupoliitika elluviimiseks mõeldud riigieelarvest eraldatavat lisasummat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kohaldatakse protokollis kajastatud tingimuslikkuse põhimõtet, st sektorile makstakse toetust iga-aastaste osamaksetena, olenevalt tehtud edusammudest ja saavutatud tulemustest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdkondliku toetuse komponendi raames ellu viidavatele programmidele tagatakse vajalik reklaam ja nähtavus ning nii tugevdatakse Mauritaania ja liidu partnerlust. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valdkondliku toetuse komponent aitab edendada Mauritaania võetud kohustust majandada ressursse säästvalt, kaitsta mere- ja rannikualasid, muuta kalandus läbipaistvamaks, parandada elanikkonna toiduga ja toitainetega varustatust ning luua Mauritaanias lisaväärtust ja töökohti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Täpsemalt ergutatakse valdkondliku toetuse komponendiga vastutustundlikku kalapüüki Mauritaania vetes, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, selleks et tugevdada kalandussektori panust toiduga varustatusse, töökohtade loomisse ja majandusarengusse. |
| --- | --- |

6.

Sektoripõhiste toetusfondide läbipaistvus ja jälgitavus

| 7. | Liidu poolt Mauritaaniale antava valdkondliku toetusega seotud rahalise toetuse summa määratakse igal aastal kindlaks Mauritaania rahandusseaduses. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Need vahendid eraldatakse ministeeriumile ja neid eristatakse juurdepääsu eest püügipiirkonnale makstavast hüvitisest. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valdkondliku toetuse vahendid kantakse Mauritaania riigikassa arvelduskontole vastavalt protokolli artikli 8 lõikes 12 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liit teavitab Mauritaaniat valdkondliku toetuse osa ülekandmisest, kui sellega seotud pangatehing on tehtud. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mauritaania teavitab liitu valdkondliku toetuse osa eraldamisest protokolli artikli 8 lõikes 12 nimetatud erikontole. |
| --- | --- |

11.

Aastane ja mitmeaastane programm

| 12. | Ministeerium koostab mitmeaastase valdkondliku programmi üksikasjaliku ettepaneku, et kasutada valdkondliku toetuse vahendeid kogu protokolli kohaldamisaja jooksul, mis aitab Mauritaanial viia ellu osa oma riiklikust kalanduspoliitikast. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pakutud mitmeaastases valdkondlikus programmis keskendutakse teatavale hulgale meetmetele ja nendega seotud projektidele, mis on kooskõlas riiklike prioriteetidega ning mille puhul on võetud arvesse Mauritaania suutlikkust hallata ja rakendada valdkondliku toetuse vahendeid ning suhelda nende teemal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pakutud mitmeaastases valdkondlikus programmis määratakse protokolli kohaldamisajaks kindlaks:






  a) | eesmärgid, mida taotletakse aasta ja mitme aasta lõikes; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

eesmärgid, mida taotletakse aasta ja mitme aasta lõikes;

| b) | lähteolukord elluviimisperioodi alguses; |
| --- | --- |

b)

lähteolukord elluviimisperioodi alguses;

| c) | kavandatud tegevused; |
| --- | --- |

c)

kavandatud tegevused;

| d) | nende kulud; |
| --- | --- |

d)

nende kulud;

| e) | selle rakendamise eest vastutav institutsioon/asutus/osakond; |
| --- | --- |

e)

selle rakendamise eest vastutav institutsioon/asutus/osakond;

| f) | oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

f)

oodatavad tulemused;

| g) | asjakohased näitajad, mis võimaldavad neid mõõta; |
| --- | --- |

g)

asjakohased näitajad, mis võimaldavad neid mõõta;

| h) | kontrollimise allikad; |
| --- | --- |

h)

kontrollimise allikad;

| i) | elluviimise iga-aastane orienteeruv ajakava koos eelarvevahendite jaotumisega (aasta ja mitme aasta lõikes). |
| --- | --- |

i)

elluviimise iga-aastane orienteeruv ajakava koos eelarvevahendite jaotumisega (aasta ja mitme aasta lõikes).

| 15. | Protokolli artikli 8 kohaselt hõlmab vastutustundliku ja säästva kalanduse edendamiseks ette nähtud rahaline toetus kaheksat põhiteemat, mis on järgmised: | põhiteema 1: mere- ja rannikukeskkonna säilitamine |
| --- | --- | --- |

15.

põhiteema 1: mere- ja rannikukeskkonna säilitamine

| | põhiteema 2: püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamine; |
| --- | --- |

põhiteema 2: püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamine;

| | põhiteema 3: teadusuuringute tugevdamine |
| --- | --- |

põhiteema 3: teadusuuringute tugevdamine

| | põhiteema 4: sektori infosüsteemi tugevdamine |
| --- | --- |

põhiteema 4: sektori infosüsteemi tugevdamine

| | põhiteema 5: kalandustoodete hügieen ja kvaliteet |
| --- | --- |

põhiteema 5: kalandustoodete hügieen ja kvaliteet

| | põhiteema 6: infrastruktuur kalandustoodete inimtarbimise edendamiseks |
| --- | --- |

põhiteema 6: infrastruktuur kalandustoodete inimtarbimise edendamiseks

| | põhiteema 7: väikesemahulise kalapüügi ja rannikukogukondade toetamine |
| --- | --- |

põhiteema 7: väikesemahulise kalapüügi ja rannikukogukondade toetamine

| | põhiteema 8: tehniline abi |
| --- | --- |

põhiteema 8: tehniline abi

| 16. | Pakutud mitmeaastase valdkondliku programmi vaatab läbi ühiskomitee. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Iga järgneva aasta kohta esitab Mauritaania liidule aastase tööprogrammi hiljemalt 30 päeva enne ühiskomitee koosolekut. Kui mitmeaastast valdkondlikku programmi on vaja ajakohastada, kohaldatakse punkti 49. |
| --- | --- |

17.

Elluviimise kord ja tingimused

| 18. | Mauritaania jälgib pidevalt mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimist. Ühiskomitees vastu võetud mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimise eest vastutab Mauritaania. Kui valdkondliku toetuse vahendid on üle kantud, kasutatakse neid Mauritaania riigi rahanduse juhtimise nõuete ja menetluste kohaselt ning nende vahendite haldamise eest vastutab Mauritaania valitsus. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Protokolli artikli 8 lõike 8 kohaselt rakendatakse valdkondlikku toetust koordineerimisüksuse toetusel, kes vastutab ühiskomitee otsuste elluviimise järelevalve eest. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Koordineerimisüksuse nimetab ametisse kalanduse eest vastutav minister. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Valdkondliku toetuse vahendid on ette nähtud konkreetsete meetmete ja projektide jaoks, mis on ühiselt kindlaks määratud. Neid ei või kasutada ministeeriumi või muude toetusesaajate halduskulude katmiseks, välja arvatud eraldis konkreetsete meetmete jaoks, mille on heaks kiitnud punktis 20 osutatud koordineerimisüksus. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Punktis 20 nimetatud koordineerimisüksus võib saada protokolli artikli 8 lõikes 8 osutatud meetmete jaoks erieraldise, mille aastane summa on kindlaks määratud ühiskomitees. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Koordineerimisüksus toetab valdkondliku toetuse rakendamist ja tagab, et meetmeid viiakse ellu Mauritaania riigi rahanduse juhtimise nõuete ja menetluste kohaselt. Koordineerimisüksus teavitab sellest korrapäraselt ühiskomiteed. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Koordineerimisüksus kaasatakse selliste projektide ja meetmete kindlaksmääramisse, mida võib rahastada valdkondlikust toetusest ja abisaajate struktuuridest. Ta valmistab koos nendega ette punktis 14 osutatud valdkondliku toetuse mitmeaastase programmi ja esitab selle heakskiitmiseks ühiskomiteele. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Koordineerimisüksus korraldab rakendamise toetusesaajatega, olenemata nende järelevalveasutusest, ning jälgib heakskiidetud meetmete ja projektide rakendamist ja annab nende kohta aru ühiskomiteele. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Projekti elluviimise ajal kiidavad rahastatavate meetmete, suuniste, eesmärkide, kriteeriumide ja hindamisnäitajate ükskõik missuguse muudatuse heaks mõlemad lepinguosalised ühiskomitees. Selline heakskiitmine on vältimatu tingimus liidu poolt järgmise osamakse ülekandmiseks pärast muudatuse tegemist. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Valdkondliku toetuse rakendamise järelevalveks korraldatakse koordineerimisüksuse, ministeeriumi peasekretäri ja delegatsiooni määratud esindaja koosolek. Koosolek toimub vähemalt kord kvartalis. Rakendusüksus koostab koosoleku protokolli, mille kiidavad heaks koosolekul osalenud ja mis seejärel esitatakse heakskiitmiseks ühiskomiteele. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Delegatsiooni määratud esindaja korraldab regulaarselt kohapealseid lähetusi, et hinnata koos pädevate riiklike asutustega mitmeaastase valdkondliku programmi edenemist. Nende kontrollkäikude ajal on esindajal juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, mis on vajalikud tegevuse edenemise kontrollimiseks, eelkõige nendele, mis on määratletud kontrolliallikatena. |
| --- | --- |

28.

Aruanded ja seminar, millel käsitletakse tagastamist

| 29. | Mauritaania koostab iga-aastase aruande mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamisel tehtud edusammude kohta ja esitab selle liidule hiljemalt 30 päeva enne ühiskomitee aastakoosolekut. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Iga-aastane aruanne sisaldab kogu teavet, mis on vajalik selleks, et ühiskomitee saaks otsuseid liidu valdkondliku toetuse vahendite edasiste väljamaksete kohta teha kõikidest asjaoludest teadlikuna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sellega seoses täpsustatakse iga-aastases aruandes, milliseid meetmeid võeti ja milliseid edusamme tehti valitud näitajate osas võrreldes kokkulepitud eesmärkidega (saavutatud, osaliselt saavutatud ja saavutamata). Kirjeldatakse eesmärkide saavutamisel esinenud raskusi ja võetud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Mitmeaastases valdkondlikus programmis loetletud kontrollimisallikad lisatakse võimaluse ja vajaduse korral aastaaruandele. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Iga-aastases eduaruandes kirjeldatakse üksikasjalikult ka valdkondliku toetuse rahalise rakendamise taset. Seejuures tehakse kättesaadavaks rahandusministeeriumi töödeldav teave Mauritaania eelarve täitmise kohta seoses valdkondliku toetuse vahendite kasutamisega. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Lisaks koostab koordineerimisüksus koos abisaajate struktuuridega lõpparuande iga valdkondliku toetuse raames lõpule jõudnud meetme ja projekti kohta ning esitab selle ühiskomiteele. Lõpparuanne sisaldab eelkõige saavutatud või oodatavat majanduslikku ja ühiskondlikku mõju, nende mõju kalavarudele, tööhõivele ja investeeringutele. Aruande vorm on esitatud käesoleva lisa lõpus. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Lepinguosalised võtavad punktides 30 ja 34 osutatud aruanded vastu ühiskomitee koosolekul, mis järgneb vastavalt aastategevuste elluviimise perioodile või asjaomase projekti ajavahemikule. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Mauritaania esitab enne protokolli kehtivusaja lõppu ka lõpparuande protokollis ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta, sealhulgas punktides 33 ja 34 nimetatud asjaolud ning lõpetatud ja viimistletud valdkondliku toetuse lõpliku programmdokumendi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lepinguosalised jätkavad vajaduse korral valdkondliku toetuse rakendamise jälgimist pärast protokolli kehtivusaja lõppu või protokolli kohaldamise peatamise korral vastavalt protokolli artiklile 14. Summad, mida liit ei ole enne protokolli kehtivusaja lõppu välja maksnud, on siiski täielikult kasutatavad kuue kuu jooksul pärast protokolli kehtivusaja lõppu – selle eesmärk on võimaldada vahendid täielikult ära kasutada –, ning kui seda ei tehta, kasutamata vahendid tühistatakse. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Lepinguosalised kutsuvad toetusesaajad üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondlikust toetusest rahastatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vajaduse korral ja pärast ühiskomitee otsust võib liit võtta otse tööle sõltumatuid konsultante erivolituse alusel, et teostada mitmeaastase valdkondliku programmi tulemuste välist järelevalvet ja hindamist. Selle volituse tingimused koostab liit ja kiidab heaks ühiskomitee. |
| --- | --- |

39.

Väljamaksekriteeriumid

| 40. | Protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse vahendid makstakse täies ulatuses välja selle kohaldamise esimese osamakse puhul hiljemalt kahe kuu jooksul pärast ühiskomitee otsust mitmeaastase valdkondliku programmi vastuvõtmise kohta, nagu on märgitud protokolli artikli 8 lõike 11 punktis a. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Liit jätab endale õiguse vaadata läbi ja/või peatada täielikult või osaliselt valdkondliku toetuse vahendite väljamaksmine, kui saavutatud tulemused erinevad oluliselt ühiskomitee iga-aastase hindamise tulemusel kavandatust, või juhul, kui ei täideta valdkondliku toetuse rakendamise korda, mille ühiskomitee on kindlaks määranud. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Järgmistel aastatel makstakse valdkondliku toetuse vahendid välja aastaste osamaksetena vastavalt rahalise rakendamise tasemele ja edusammudele mitmeaastases valdkondlikus programmis eelmise aasta osas kokku lepitud aastaeesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kui esimese osamakse puhul on täidetud 75 % valdkondliku toetuse vahendite väljamaksmise kohustustest, makstakse teise osamakse puhul 75 % valdkondlikust toetusest välja tingimusel, et iga-aastaste eesmärkide ja oodatavate tulemuste saavutamisel on tehtud selgeid edusamme, nagu on kirjeldatud iga-aastases ja mitmeaastases programmis. Teise osamakse täissumma makstakse välja siiski ainult juhul, kui väljamaksete tase on vähemalt 60 % esimese aasta programmi kantud summast. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kui esimese rakendusaasta lõpuks jääb väljamaksete tase alla 75 % kohustustest, peatatakse valdkondliku toetuse teise osamakse väljamaksmine seniks, kuni esimeseks osamakseks eraldatud vahendite kohustuste täitmine ei ole jõudnud 75 %ni. Mauritaanial on kohustuste sellise taseme saavutamiseks aega veel kuus kuud. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kui pärast kuuekuulist pikendamist jääb kohustuste täitmine endiselt alla 75 %, tehakse siiski makse teise aasta eest. Esimese aasta alakasutatud valdkondliku toetuse summa arvatakse siiski maha protokolli artiklis 8 osutatud toetuse kogueraldisest. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kui ühiskomitee kiidab heaks punktides 30, 35 ja 36 nimetatud aruanded ning punktis 39 nimetatud seminari korraldamise, peab liit üle kandma valdkondliku toetuse järgmised osad. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimise suhtes järgmistel aastatel kehtivad samad sätted (punktid 43–46). Järgmistel aastatel täieliku makse tegemiseks vajalike finantskohustuste taseme künnis on 75 % protokolli rakendamise aastatel kogunenud valdkondliku toetuse vahenditest. Vastasel juhul kohaldatakse punkti 46 ja tehakse mahaarvamisi alakasutatud summast. |
| --- | --- |

47.

Läbivaatamine

| 48. | Kui esimene ühiskomitee on mitmeaastase valdkondliku programmi heaks kiitnud, võib muudatusi kavandada ainult siis, kui need on tõesti põhjendatud. Lepinguosalised võtavad muudatused vastu ühiskomitee koosolekul või mõnel muul punktis 50 nimetatud viisil. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Mitmeaastase valdkondliku programmi eesmärkide, meetmete, ajakava, rahastamise, näitajate, aastaeesmärkide ja kontrolliallikate muutmise ettepanek esitatakse kirjalikult vähemalt kaks kuud enne ühiskomitee koosolekut lepinguosalistele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kiireloomulistel juhtudel võib Mauritaania siiski taotleda konsultatsioonide korraldamist küsimuses, kas algselt vastuvõetud valdkondliku programmi muutmine on võimalik. Liit vastab sellele taotlusele 30 päeva jooksul pärast selle kirja kättesaamist, milles taotletakse muudatust ja mis sisaldab selle põhjendust. Pärast konsultatsioone otsustavad lepinguosalised, kas on tarvis kutsuda kokku ühiskomitee erakorraline koosolek või tuleks taotlusele vastata posti või videokonverentsi teel. Kui valitakse viimane menetlus, võetakse kokkulepitud muudatused ametlikult teadmiseks järgmisel ühiskomitee koosolekul. |
| --- | --- |

50.

Tegevuse nähtavus

| 51. | Kui ei ole kokku lepitud teisiti, tagab Mauritaania, et iga säästva kalapüügi partnerluslepingu valdkondliku toetuse komponendi raames elluviidava tegevuse suhtes kohaldatakse asjakohaseid teavitamis- ja nähtavusmeetmeid ning et sellega on võimalik saavutada kalanduslepingust saadavat kasu. Need meetmed määratakse kindlaks Mauritaania vastutusel ja liidu nõusolekul. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Valdkondliku toetuse komponendi alla kuuluvate projektide ja tegevuste nähtavuse võib tagada muu hulgas järgmiselt:






  a) | avalik arvamus kavandatavate projektide ja tegevuste kohta; |
| --- | --- | --- |

52.

a)

avalik arvamus kavandatavate projektide ja tegevuste kohta;

| b) | tele- ja raadioreportaažid ning pressiteated, milles teatatakse projektide ja tegevuste lõpuleviimisest; |
| --- | --- |

b)

tele- ja raadioreportaažid ning pressiteated, milles teatatakse projektide ja tegevuste lõpuleviimisest;

| c) | lõpetatud aruannete ja uuringute avalik levitamine; |
| --- | --- |

c)

lõpetatud aruannete ja uuringute avalik levitamine;

| d) | liidu nähtavuse tähiste kasutamine; |
| --- | --- |

d)

liidu nähtavuse tähiste kasutamine;

| e) | delegatsiooni töötajate osalemine konverentsidel ja muudel üritustel; |
| --- | --- |

e)

delegatsiooni töötajate osalemine konverentsidel ja muudel üritustel;

| f) | Euroopa Liidu suursaadiku Mauritaanias osalemine ametlikel avatseremooniatel; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Liidu suursaadiku Mauritaanias osalemine ametlikel avatseremooniatel;

| g) | Mauritaania ja liidu esindajate ühismissioonid projektide ja tegevuste elluviimiseks kohapeal. |
| --- | --- |

g)

Mauritaania ja liidu esindajate ühismissioonid projektide ja tegevuste elluviimiseks kohapeal.

| 53. | projektide ja tegevuste lisamine ministeeriumi tegevusaruandesse. |
| --- | --- |

53.

| 54. | eelmiste protokollidega – eelkõige aastatel 2015–2021 kehtinud protokolliga – ning protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse raames rahastatud meetmete nähtavuse tagamine ühiselt Mauritaania ja liidu poolt, mida vajaduse korral toetab oma tegevusega koordineerimisüksus. |
| --- | --- |

54.

NÄIDIS, MILLELE ON OSUTATUD KÄESOLEVA LISA PUNKTIS 34

IGA-AASTANE EDUARUANNE – projektide hetkeseis

I.   Aasta jooksul valdkondliku toetuse raames käivitatud projektid

Protokolli aastal [N] algatati [X] projekti ja jätkati [Y] muud projekti vastavalt ühiskomitee [kuu/aasta] toimunud koosolekul vastu võetud otsustele. Meeldetuletuseks on allpool esitatud nende projektide kirjeldused, hetkeseisud ja oodatavad tulemused.

| | Projekt 1 | Projekti kirjeldus |
| --- | --- | --- |

Projekt 1

Projekti kirjeldus

| | Projekti edenemine |
| --- | --- |

Projekti edenemine

| | Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest |
| --- | --- |

Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest

| | Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest |
| --- | --- |

Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest

| | Projekt 2 | Projekti kirjeldus |
| --- | --- | --- |

Projekt 2

Projekti kirjeldus

| | Projekti edenemine |
| --- | --- |

Projekti edenemine

| | Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest |
| --- | --- |

Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest

| | Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest |
| --- | --- |

Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest

| | Projekt N | Projekti kirjeldus |
| --- | --- | --- |

Projekt N

Projekti kirjeldus

| | Projekti edenemine |
| --- | --- |

Projekti edenemine

| | Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest |
| --- | --- |

Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest

| | Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest |
| --- | --- |

Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest

II.   Aasta N jooksul käivitatud projektide kokkuvõte

Alljärgnevas kokkuvõtvas tabelis on esitatud jooksvaks aastaks kindlaks määratud näitajate saavutamise määr ja projektide rahavood, järgides järgmist vormingut:

| Projekt | Projektile eraldatud kogusumma (eurodes) | Aasta N jooksul kulukohustustega seotud summad (MRU) | Aasta jooksul makstud summad (MRU) | Seirenäitaja projekti kestuse ajaks | Eesmärknäitaja aastaks N | Saavutatud osakaal aastal N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt 1 | | | | | | |
| Projekt 2 | | | | | | |
| Projekt N | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Projekt

Projektile eraldatud kogusumma (eurodes)

Aasta N jooksul kulukohustustega seotud summad (MRU)

Aasta jooksul makstud summad (MRU)

Seirenäitaja projekti kestuse ajaks

Eesmärknäitaja aastaks N

Saavutatud osakaal aastal N

Projekt 1

Projekt 2

Projekt N

Kokku

III.   Aasta N + 1 projektide tutvustus

Järgmises tabelis on esitatud järgmisel aastal (aasta N + 1) rakendatavad meetmed:

| Projekt | Projektile eraldatud kogusumma (eurodes) | Aasta N + 1 jooksul võetavad meetmed | Aasta N + 1 jooksul kuluv summa | Projektile kuni aastani N juba eraldatud summad | Seirenäitaja | Meeldetuletus: aasta N – 1 näitaja saavutamise osakaal | Eesmärknäitaja aastaks N + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt 1 | | | | | | | |
| Projekt 2 | | | | | | | |
| Projekt N | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |

Projekt

Projektile eraldatud kogusumma (eurodes)

Aasta N + 1 jooksul võetavad meetmed

Aasta N + 1 jooksul kuluv summa

Projektile kuni aastani N juba eraldatud summad

Seirenäitaja

Meeldetuletus: aasta N – 1 näitaja saavutamise osakaal

Eesmärknäitaja aastaks N + 1

Projekt 1

Projekt 2

Projekt N

Kokku

---

III LISA

PÜÜGIKOORMUSE SEIRE MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDIS

NÄIDIS

AASTAARUANNE MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDI PÜÜGITEGEVUSE KOHTA, MILLELE ON OSUTATUD PROTOKOLLI ARTIKLI 4 LÕIKES 6

[ARUANDE ESITAMISE KUUPÄEV]

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne on koostatud protokolli artikli 4 kohaselt, et tagada püügikoormuse korrapärane seire püügipiirkonnas ja kontrollida Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artiklis 62 määratletud ülejäägi muutumist pärast Mauritaania riiklike laevastike püügivõimsuse arvessevõtmist.

2.   AJAVAHEMIK

Käesolev aruanne hõlmab järgmist aastast perioodi: 1. jaanuar 202x – 31. detsember 202y.

3.   ARUANDEPERIOODIL MAJANDUSVÖÖNDIS TEGUTSEVAD LAEVAD

Nende kalalaevade arv, millele on antud püügilitsentsid kalapüügiks Mauritaania majandusvööndis sellel perioodil, on esitatud järgmises tabelis:

TABEL 1. Litsentside jaotumine püügikategooriate ja kavade kaupa

| püügikategooria
  (1) | Riiklik kava
  (2) | Väliskava
  (3) |
| --- | --- | --- |
| Mauritaania lipu all sõitvate laevade arv | Välisriigi lipu all sõitvate laevade arv |
| Väikesemahuline kalapüük | A | E | i |
| Rannapüük | B | F | j |
| Süvamerepüük | C | G | k |
| Kokku | d = a + b + c | h = e + f + g | l = i + j + k |
| Mauritaania lipu all sõitvad laevad kokku | D | |
| Välisriigi lipu all sõitvad laevad kokku | | m = h + l |
| Majandusvööndis tegutsevad laevad kokku | n = d + m |
| (1) | Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 13 või asendustekstid. |

püügikategooria

(1)

Riiklik kava

(2)

Väliskava

(3)

Mauritaania lipu all sõitvate laevade arv

Välisriigi lipu all sõitvate laevade arv

Väikesemahuline kalapüük

A

E

i

Rannapüük

B

F

j

Süvamerepüük

C

G

k

Kokku

d = a + b + c

h = e + f + g

l = i + j + k

Mauritaania lipu all sõitvad laevad kokku

D

Välisriigi lipu all sõitvad laevad kokku

m = h + l

Majandusvööndis tegutsevad laevad kokku

n = d + m

(1)

Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 13 või asendustekstid.

| (2) | Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 26 või asendustekstid. |
| --- | --- |

(2)

Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 26 või asendustekstid.

| (3) | Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 27 või asendustekstid. |
| --- | --- |

(3)

Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 27 või asendustekstid.

4.   LUBATUD KOGUPÜÜK

Vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 2 on Mauritaania õigusnormide (1) kohaselt kindlaksmääratud lubatud kogupüük esitatud järgmistes tabelites:

Tabel 2. Lubatud kogupüügi jaotamine (kokku ja kavade kaupa) püügikategooriate, kalavarude kategooriate ja kontsessiooni liikide kaupa

| Püügikategooria | Varude kategooriad | Kontsessioonide liigid | Õiguste liik | Lubatud kogupüük | Lubatud kogupüügi jaotamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku
  (t) | Riiklik kava
  (t) | Väliskava
  (t) |
| Väikesemahuline kalapüük | A1. Peajalgsed | Peajalgsete väikesemahuline kalapüük | Kollektiivkvoot | | | |
| A2. Vähilaadsed | Vähilaadsete väikesemahuline kalapüük | Kollektiivkvoot | | | |
| A3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad) | Põhjalähedaste liikide väikesemahuline kalapüük | Kollektiivkvoot | | | |
| A4. Pelaagilised kalad | Pelaagiliste liikide väikesemahuline kalapüük | Kollektiivkvoot | | | |
| Rannapüük | C1. Peajalgsed | Peajalgsete rannapüük | Individuaalne kvoot | | | |
| A2. Vähilaadsed | Vähilaadsete rannapüük | Individuaalne kvoot | | | |
| C3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad) | Põhjalähedane rannapüük | Individuaalne kvoot | | | |
| A4. Pelaagilised kalad | Pelaagilise rannapüügi segm. 1: alla 26 m pikkused seinerid | Individuaalne kvoot | | | |
| Pelaagilise rannapüügi segm. 2: 26–40 m pikkused seinerid | | | |
| Pelaagilise rannapüügi segm. 3: 40–60 m pikkused pelaagilised seinerid ja traalerid | | | |
| Süvamerepüük | H1. Pelaagilised | Süvamere pelaagiline kalapüük | Individuaalne kvoot | | | |
| H2. Tuun | Tuunipüük süvameres | Individuaalne kvoot | | | |
| H3. Peajalgsed | Peajalgsete püük süvameres | Individuaalne kvoot | | | |
| H4. Krevetid | Krevetipüük süvameres | Individuaalne kvoot | | | |
| H5. Merluus | Merluusipüük süvameres | Individuaalne kvoot | | | |
| H6. Muud põhjalähedased kalad peale merluusi | Põhjalähedane süvamerepüük | Individuaalne kvoot | | | |
| H7. Mauritaania langust | Mauritaania langusti süvamerepüük | Individuaalne kvoot | | | |
| H8. Süvakrabi | Süvakrabi süvamerepüük | Individuaalne kvoot | | | |
| H9. Muud molluskid | Muude molluskite süvamerepüük | Kollektiivne kvoot ja lubatud ühikute arv | | | |
| KOKKU | | | | | | |

Püügikategooria

Varude kategooriad

Kontsessioonide liigid

Õiguste liik

Lubatud kogupüük

Lubatud kogupüügi jaotamine

Kokku

(t)

Riiklik kava

(t)

Väliskava

(t)

Väikesemahuline kalapüük

A1. Peajalgsed

Peajalgsete väikesemahuline kalapüük

Kollektiivkvoot

A2. Vähilaadsed

Vähilaadsete väikesemahuline kalapüük

Kollektiivkvoot

A3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad)

Põhjalähedaste liikide väikesemahuline kalapüük

Kollektiivkvoot

A4. Pelaagilised kalad

Pelaagiliste liikide väikesemahuline kalapüük

Kollektiivkvoot

Rannapüük

C1. Peajalgsed

Peajalgsete rannapüük

Individuaalne kvoot

A2. Vähilaadsed

Vähilaadsete rannapüük

Individuaalne kvoot

C3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad)

Põhjalähedane rannapüük

Individuaalne kvoot

A4. Pelaagilised kalad

Pelaagilise rannapüügi segm. 1: alla 26 m pikkused seinerid

Individuaalne kvoot

Pelaagilise rannapüügi segm. 2: 26–40 m pikkused seinerid

Pelaagilise rannapüügi segm. 3: 40–60 m pikkused pelaagilised seinerid ja traalerid

Süvamerepüük

H1. Pelaagilised

Süvamere pelaagiline kalapüük

Individuaalne kvoot

H2. Tuun

Tuunipüük süvameres

Individuaalne kvoot

H3. Peajalgsed

Peajalgsete püük süvameres

Individuaalne kvoot

H4. Krevetid

Krevetipüük süvameres

Individuaalne kvoot

H5. Merluus

Merluusipüük süvameres

Individuaalne kvoot

H6. Muud põhjalähedased kalad peale merluusi

Põhjalähedane süvamerepüük

Individuaalne kvoot

H7. Mauritaania langust

Mauritaania langusti süvamerepüük

Individuaalne kvoot

H8. Süvakrabi

Süvakrabi süvamerepüük

Individuaalne kvoot

H9. Muud molluskid

Muude molluskite süvamerepüük

Kollektiivne kvoot ja lubatud ühikute arv

KOKKU

TABEL 3. – Lubatud kogupüügi jaotumine püügikategooriate ja kalavarukategooriate kaupa

| Varude kategooriad | Alamkategooriad/kategooriad | Väikesemahuline kalapüük | Rannapüük | Süvamerepüük | Lubatud kogupüük kategooriate lõikes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peajalgsed | | | | |
| Vähilaadsed | Krevetid | | | | |
| Mauritaania langust | | | | |
| Süvakrabi | | | | |
| Põhjalähedased kalad | Merluus | | | | |
| Muud põhjalähedased kalad peale merluusi | | |
| Tuun | | | | |
| Pelaagilised kalad | | | | |
| Vetikad ja muud molluskid | | | | |

Varude kategooriad

Alamkategooriad/kategooriad

Väikesemahuline kalapüük

Rannapüük

Süvamerepüük

Lubatud kogupüük kategooriate lõikes

Peajalgsed

Vähilaadsed

Krevetid

Mauritaania langust

Süvakrabi

Põhjalähedased kalad

Merluus

Muud põhjalähedased kalad peale merluusi

Tuun

Pelaagilised kalad

Vetikad ja muud molluskid

5.   KALAPÜÜGILITSENTSID, MIS ON VÄLJA ANTUD MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDIS RIIKLIKU KAVA ALUSEL TEGUTSEVATELE LAEVADELE

Käesoleva aruande selles osas esitatakse ja täpsustatakse andmed laevade kohta, mis tegutsevad riikliku kava alusel kalandusseadustikku käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikli 26 või selle asendustekstide tähenduses.

Teave esitatakse iga asjaomase püügikategooria (2) kohta, viidates tabelites 1, 2 ja 3 esitatud andmetele. See teave hõlmab iga kategooria puhul järgmist:

| a) | selle kategooria varude kasutamise õigusraamistik; |
| --- | --- |

a)

selle kategooria varude kasutamise õigusraamistik;

| b) | riikliku kava alusel laevadele välja antud kalapüügilitsentsid: arv, hõlmatud ajavahemikud (aasta-/poolaasta-/kvartalilitsentsid), igal perioodil antud litsentside arv, vastavad lipud; |
| --- | --- |

b)

riikliku kava alusel laevadele välja antud kalapüügilitsentsid: arv, hõlmatud ajavahemikud (aasta-/poolaasta-/kvartalilitsentsid), igal perioodil antud litsentside arv, vastavad lipud;

| c) | iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia; |
| --- | --- |

c)

iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia;

| d) | lubatud püügivahendite liigid; |
| --- | --- |

d)

lubatud püügivahendite liigid;

| e) | lubatud kogupüük: arv ja individuaalsed lubatud kogupüügid, individuaalsete lubatud kogupüükide aastasumma; |
| --- | --- |

e)

lubatud kogupüük: arv ja individuaalsed lubatud kogupüügid, individuaalsete lubatud kogupüükide aastasumma;

| f) | majandamismeetmed, mille Mauritaania on võtnud ja ellu viinud; |
| --- | --- |

f)

majandamismeetmed, mille Mauritaania on võtnud ja ellu viinud;

| g) | tehniline korraldus (säilitamine, sisustamine, haldamine); |
| --- | --- |

g)

tehniline korraldus (säilitamine, sisustamine, haldamine);

| h) | nende laevade püügipiirkonnale juurdepääsu rahaline kord (püügilitsentsi saamise kulud, tasud ja muud lõivud); |
| --- | --- |

h)

nende laevade püügipiirkonnale juurdepääsu rahaline kord (püügilitsentsi saamise kulud, tasud ja muud lõivud);

| i) | kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed. |
| --- | --- |

i)

kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed.

6.   KALANDUSLEPINGUD VÕI -KONVENTSIOONID VÄLISRIIKIDE LAEVADE JUURDEPÄÄSUKS MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDILE

Käesoleva aruande selles osas esitatakse ja täpsustatakse andmed laevade kohta, mis tegutsevad välisriigi kava alusel kalandusseadustikku käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikli 27 või selle asendustekstide tähenduses.

Vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 5 avaldatakse Mauritaania sõlmitud (avalik-õiguslikud või eraõiguslikud) lepingud, mis võimaldavad välisriikide laevadel ajavahemikul [1. jaanuar 202X – 31. detsember 202Y] pääseda tema majandusvööndisse, ministeeriumi veebisaidil järgmisel aadressil: [lisada link ja ajakohastamise kuupäev].

Teave esitatakse iga asjaomase püügikategooria kohta, viidates tabelites 1, 2 ja 3 esitatud andmetele.

Need on järgmised lepingud/konventsioonid:

[loetleda kõik sõlmitud/kehtivad lepingud, sealhulgas iga lepingu või kokkuleppe kohta järgmine teave:]

| a) | lepingu või konventsiooni pealkiri, riikide või muude kokkuleppes osalevate üksuste nimetused; |
| --- | --- |

a)

lepingu või konventsiooni pealkiri, riikide või muude kokkuleppes osalevate üksuste nimetused;

| b) | lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud); |
| --- | --- |

b)

lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud);

| c) | laevade arv ja lubatud püügivahendite liigid püügikategooriate kaupa (väikesemahuline kalapüük, rannapüük, süvamerepüük) ning püügilitsentside andmise sagedus; |
| --- | --- |

c)

laevade arv ja lubatud püügivahendite liigid püügikategooriate kaupa (väikesemahuline kalapüük, rannapüük, süvamerepüük) ning püügilitsentside andmise sagedus;

| d) | liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid; |
| --- | --- |

d)

liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid;

| e) | kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed; |
| --- | --- |

e)

kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed;

| f) | tehniline ja finantskord; |
| --- | --- |

f)

tehniline ja finantskord;

| g) | kirjaliku lepingu koopia; |
| --- | --- |

g)

kirjaliku lepingu koopia;

| h) | iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia. |
| --- | --- |

h)

iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia.

7.   MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDIS PÜÜTUD SAAK

Käesoleva aruande selles osas on esitatud ja täpsustatud kõikide Mauritaania majandusvööndis (mõlema kava alusel: riiklik kava ja väliskava) tegutsevate laevade püügiandmeid.

Teave on esitatud järgmistes tabelites, viidates protokolliga kehtestatud püügikategooriatele. Protokolliga hõlmamata püügikategooriate kohta võib lisada täiendavaid tabeleid.

Sellise teabe võib saata sõltumatule ühisele teaduskomiteele vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 6.

Kategooria 1: koorikloomad

| Üldine teave püügi intensiivsuse kohta | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Riiklik kava | Väliskava | KOKKU |
| Laevade arv | Kogumahutavus (GT) | Koguvõimsus (kW) | Laevade arv | Kogumahutavus (GT) | Koguvõimsus (kW) | Laevade arv | Kogumahutavus (GT) | Koguvõimsus (kW) |
| Väikesemahuline kalapüük | | | | | | | | | |
| Rannapüük | | | | | | | | | |
| Süvamerepüük | | | | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | | | | |

Üldine teave püügi intensiivsuse kohta

Riiklik kava

Väliskava

KOKKU

Laevade arv

Kogumahutavus (GT)

Koguvõimsus (kW)

Laevade arv

Kogumahutavus (GT)

Koguvõimsus (kW)

Laevade arv

Kogumahutavus (GT)

Koguvõimsus (kW)

Väikesemahuline kalapüük

Rannapüük

Süvamerepüük

KOKKU

| Püügikoormus (väljendatuna püügipäevades) liidu laevade ja kõigi muude püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate laevastike puhul |
| --- |
| | Riiklik kava | Väliskava | KOKKU |
| Püügipäevade arv | Püügipäevade arv (liit) | Püügipäevade arv (muu) | Püügipäevade arv (kokku välisriigid) |
| Väikesemahuline kalapüük | | | | | |
| Rannapüük | | | | | |
| Süvamerepüük | | | | | |
| KOKKU | | | | | |

Püügikoormus (väljendatuna püügipäevades) liidu laevade ja kõigi muude püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate laevastike puhul

Riiklik kava

Väliskava

KOKKU

Püügipäevade arv

Püügipäevade arv (liit)

Püügipäevade arv (muu)

Püügipäevade arv (kokku välisriigid)

Väikesemahuline kalapüük

Rannapüük

Süvamerepüük

KOKKU

| Saak (väljendatuna tonnides) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate liidu laevade ja kõigi muude laevastike puhul |
| --- |
| | Riiklik kava | Väliskava | KOKKU |
| Tonni | Tonni (liit) | Tonni (muu) | Tonni (kokku välisriigid) |
| LIIGID | | | | | |
| Roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris) | | | | | |
| Viburhännakud (Penaeus spp.) | | | | | |
| Punavööt-aristiid (Aristeus varidens) | | | | | |
| Süvamere punakrabi (Chaceon maritae) | | | | | |
| Muud vähilaadsed | | | | | |
| Muu | | | | | |
| KOKKU | | | | | |

Saak (väljendatuna tonnides) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate liidu laevade ja kõigi muude laevastike puhul

Riiklik kava

Väliskava

KOKKU

Tonni

Tonni (liit)

Tonni (muu)

Tonni (kokku välisriigid)

LIIGID

Roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris)

Viburhännakud (Penaeus spp.)

Punavööt-aristiid (Aristeus varidens)

Süvamere punakrabi (Chaceon maritae)

Muud vähilaadsed

Muu

KOKKU

| Catch per unit of effort (CPUE – väljendatuna kilogrammides püügipäeva kohta) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate liidu laevade ja kõigi muude laevastike puhul |
| --- |
| | Riiklik kava | Väliskava | CPUE |
| Riiklik CPUE | CPUE (liit) | CPUE (muu) | CPUE (välisriigid) |
| CPUE = saak (kg) päevas | | | | | |

Catch per unit of effort (CPUE – väljendatuna kilogrammides püügipäeva kohta) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate liidu laevade ja kõigi muude laevastike puhul

Riiklik kava

Väliskava

CPUE

Riiklik CPUE

CPUE (liit)

CPUE (muu)

CPUE (välisriigid)

CPUE = saak (kg) päevas

[KASUTAGE KÄESOLEVAT NÄIDIST KA PROTOKOLLI KÕIGI MUUDE PÜÜGIKATEGOORIATE PUHUL]

1. liide

PÜÜGIPIIRKONNA PIIRID

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 0 | 20°46,0 | N | 17°03,0 | W |
| 1 | 20°46,0 | N | 20°36,4 | W |
| 2 | 20°18,,0 | N | 20°34,2 | W |
| 3 | 19°49,3 | N | 20°27,92 | W |
| 4 | 19°20,0 | N | 20°13,9 | W |
| 5 | 19°01,0 | N | 20°06,7 | W |
| 6 | 18°44,2 | N | 20°00,0 | W |
| 7 | 18°34,9 | N | 19°56,0 | W |
| 8 | 18°28,8 | N | 19°53,8 | W |
| 9 | 18°24,0 | N | 19°51,5 | W |
| 10 | 18°18,8 | N | 19°49,0 | W |
| 11 | 18°13,4 | N | 19°47,0 | W |
| 12 | 18°07,8 | N | 19°44,2 | W |
| 13 | 18°02,5 | N | 19°42,1 | W |
| 14 | 17°53,3 | N | 19°38,0 | W |
| 15 | 17°44,1 | N | 19°38,0 | W |
| 16 | 17°31,9 | N | 19°38,0 | W |
| 17 | 17°26,8 | N | 19°37,9 | W |
| 18 | 17°06,0 | N | 19°36,8 | W |
| 19 | 17°00,0 | N | 19°32,1 | W |
| 20 | 16°38,0 | N | 19°33,2 | W |
| 21 | 16°28,5 | N | 19°32,5 | W |
| 22 | 16°17,0 | N | 19°32,5 | W |
| 23 | 16°04,0 | N | 19°33,5 | W |
| 24 | 16°04,0 | N | 16°30,6 | W |

Punktid

Koordinaadid

0

20°46,0

N

17°03,0

W

1

20°46,0

N

20°36,4

W

2

20°18,,0

N

20°34,2

W

3

19°49,3

N

20°27,92

W

4

19°20,0

N

20°13,9

W

5

19°01,0

N

20°06,7

W

6

18°44,2

N

20°00,0

W

7

18°34,9

N

19°56,0

W

8

18°28,8

N

19°53,8

W

9

18°24,0

N

19°51,5

W

10

18°18,8

N

19°49,0

W

11

18°13,4

N

19°47,0

W

12

18°07,8

N

19°44,2

W

13

18°02,5

N

19°42,1

W

14

17°53,3

N

19°38,0

W

15

17°44,1

N

19°38,0

W

16

17°31,9

N

19°38,0

W

17

17°26,8

N

19°37,9

W

18

17°06,0

N

19°36,8

W

19

17°00,0

N

19°32,1

W

20

16°38,0

N

19°33,2

W

21

16°28,5

N

19°32,5

W

22

16°17,0

N

19°32,5

W

23

16°04,0

N

19°33,5

W

24

16°04,0

N

16°30,6

W

2. liide

TEABELEHED

PÜÜGIKATEGOORIA 1: VÄHILAADSETE (V.A LANGUSTID) PÜÜDMISEKS ETTE NÄHTUD LAEVAD

1.   Püügipiirkond

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,30 N | 17°03,00 W |
| 2 | 20°40,00 N | 17°08,30 W |
| 3 | 20°10,12 N | 17°16,12 W |
| 4 | 19°35,24 N | 16°51,00 W |
| 5 | 19°19,12 N | 16°45,36 W |
| 6 | 19°19,12 N | 16°41,24 W |
| 7 | 19°00,00 N | 16°22,00 W |
| 8 | 18°55,00 N | 16°21,00 W |
| 9 | 18°45,00 N | 16°19,00 W |
| 10 | 18°35,00 N | 16°16,00 W |
| 11 | 18°27,00 N | 16°13,00 W |
| 12 | 17°59,00 N | 16°11,00 W |
| 13 | 17°50,00 N | 16°11,00 W |
| 14 | 17°50,00 N | 16°08,00 W |
| 15 | 17°41,00 N | 16°09,00 W |
| 16 | 17°33,00 N | 16°10,00 W |
| 17 | 17°12,00 N | 16°18,00 W |
| 18 | 17°02,00 N | 16°23,00 W |
| 19 | 16°58,00 N | 16°24,00 W |
| 20 | 16°54,00 N | 16°27,00 W |
| 21 | 16°38,00 N | 16°32,00 W |
| 22 | 16°26,00 N | 16°34,00 W |
| 23 | 16°20,00 N | 16°37,00 W |
| 24 | 16°16,00 N | 16°37,00 W |
| 25 | 16°04,00 N | 16°36,00 W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,30 N

17°03,00 W

2

20°40,00 N

17°08,30 W

3

20°10,12 N

17°16,12 W

4

19°35,24 N

16°51,00 W

5

19°19,12 N

16°45,36 W

6

19°19,12 N

16°41,24 W

7

19°00,00 N

16°22,00 W

8

18°55,00 N

16°21,00 W

9

18°45,00 N

16°19,00 W

10

18°35,00 N

16°16,00 W

11

18°27,00 N

16°13,00 W

12

17°59,00 N

16°11,00 W

13

17°50,00 N

16°11,00 W

14

17°50,00 N

16°08,00 W

15

17°41,00 N

16°09,00 W

16

17°33,00 N

16°10,00 W

17

17°12,00 N

16°18,00 W

18

17°02,00 N

16°23,00 W

19

16°58,00 N

16°24,00 W

20

16°54,00 N

16°27,00 W

21

16°38,00 N

16°32,00 W

22

16°26,00 N

16°34,00 W

23

16°20,00 N

16°37,00 W

24

16°16,00 N

16°37,00 W

25

16°04,00 N

16°36,00 W

Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.

2.   Lubatud püügivahendid

Kreveti põhjatraalnoot, sh ketipöörlejaga seade, ja teised selektiivsed seadmed.

Ketipöörleja on krevetipüügi parraspoomtraaleri varustuse lahutamatu osa. Seade koosneb kuni 12 mm läbimõõduga lülide pikast ühtsest ahelast ja see on kinnitatud enne raskusselist traallaudade külge.

Selektiivsete vahendite kasutamise kohustus kehtestatakse ühiskomitee otsusega, mis põhineb teaduslikul, tehnilisel ja majanduslikul ühishindamisel.

Kahekordne traalipära on keelatud.

Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.

Kaitsepõlled on lubatud.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm

3.   Sihtliikide alammõõdud

Süvamerekrevettide alammõõtu tuleb mõõta nokise tipust kuni otslüli lõpuni. Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus.

Süvamerekrevetid: roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris – FAO kood: DPS) – 6 cm

Rannikukrevetilised: viburhännak (Penaeus notialis – FAO kood: SOP) ja karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus – FAO kood: TGS) – kuni 200 isendit/kg

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

4.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| 15 % kala, millest 2 % tuleb üle anda loonustasuna | Langustid |
| 10 % krabid |
| 8 % peajalgsed |

Lubatud

Keelatud

15 % kala, millest 2 % tuleb üle anda loonustasuna

Langustid

10 % krabid

8 % peajalgsed

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

5.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides) | 5 000 t aastas (vähilaadsed, v.a homaar) |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib kala püüda 15 laeva. |
| Tasu ja ettemaks | 450 EUR/t |
| | Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul. |
| | Litsentsi andmise tingimuseks on 1 500 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides)

5 000 t aastas (vähilaadsed, v.a homaar)

Laevade arv

Samaaegselt tohib kala püüda 15 laeva.

Tasu ja ettemaks

450 EUR/t

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 1 500 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

6.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

7.   Teadusvaatlejad

Võttes arvesse püügireiside pikka kestust (45–60 päeva), peavad vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis, st neli reisi aastas.

PÜÜGIKATEGOORIA 2: SENEGALI MERLUUSI PÜÜGI TRAALERID (MITTE KÜLMUTUSTRAALERID) JA PÕHJAÕNGEJADALAEVAD

1.   Püügipiirkond

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,3 | N | 17°03,0 | W |
| 2 | 20°36,0 | N | 17°11,0 | W |
| 3 | 20°36,0 | N | 17°36,0 | W |
| 4 | 20°03,0 | N | 17°36,0 | W |
| 5 | 19°45,7 | N | 17°03,0 | W |
| 6 | 19°29,0 | N | 16°51,5 | W |
| 7 | 19°15,6 | N | 16°51,5 | W |
| 8 | 19°15,6 | N | 16°49,6 | W |
| 9 | 19°08,0 | N | 16°45,0 | W |
| 10 | 19°06,0 | N | 16°44,0 | W |
| 11 | 19°05,0 | N | 16°43,0 | W |
| 12 | 18°54,0 | N | 16°31,0 | W |
| 13 | 18°41,0 | N | 16°27,8 | W |
| 14 | 18°34,0 | N | 16°26,0 | W |
| 15 | 18°12,0 | N | 16°21,0 | W |
| 16 | 17°59,0 | N | 16°21,0 | W |
| 17 | 17°50,0 | N | 16°21,0 | W |
| 18 | 17°50,0 | N | 16°14,0 | W |
| 19 | 17°44,0 | N | 16°15,0 | W |
| 20 | 17°37,0 | N | 16°16,0 | W |
| 21 | 17°02,0 | N | 16°29,0 | W |
| 22 | 16°37,0 | N | 16°39,0 | W |
| 23 | 16°30,0 | N | 16°40,0 | W |
| 24 | 16°20,0 | N | 16°43,0 | W |
| 25 | 16°04,0 | N | 16°43,0 | W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,3

N

17°03,0

W

2

20°36,0

N

17°11,0

W

3

20°36,0

N

17°36,0

W

4

20°03,0

N

17°36,0

W

5

19°45,7

N

17°03,0

W

6

19°29,0

N

16°51,5

W

7

19°15,6

N

16°51,5

W

8

19°15,6

N

16°49,6

W

9

19°08,0

N

16°45,0

W

10

19°06,0

N

16°44,0

W

11

19°05,0

N

16°43,0

W

12

18°54,0

N

16°31,0

W

13

18°41,0

N

16°27,8

W

14

18°34,0

N

16°26,0

W

15

18°12,0

N

16°21,0

W

16

17°59,0

N

16°21,0

W

17

17°50,0

N

16°21,0

W

18

17°50,0

N

16°14,0

W

19

17°44,0

N

16°15,0

W

20

17°37,0

N

16°16,0

W

21

17°02,0

N

16°29,0

W

22

16°37,0

N

16°39,0

W

23

16°30,0

N

16°40,0

W

24

16°20,0

N

16°43,0

W

25

16°04,0

N

16°43,0

W

Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.

2.   Lubatud püügivahendid

Põhjaõngejada

Merluusi püügi põhjatraal

Kahekordne traalipära on keelatud.

Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.

Väikseim lubatud võrgusilma suurus: 70 mm (traal)

3.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

4.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| Traalerid: 25 % kala ja 5 % vähilaadseid | Peajalgsed (muud kui Ommastrephidae sugukonda kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ). |
| Õngejadalaevad: 50 % kala |

Lubatud

Keelatud

Traalerid: 25 % kala ja 5 % vähilaadseid

Peajalgsed (muud kui Ommastrephidae sugukonda kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ).

Õngejadalaevad: 50 % kala

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

5.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük (tonnides) | 6 000 t/aastas senegali merluusi (peamine sihtliik) Merluccius senegalensis (FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB) |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib kala püüda neli laeva. |
| Tasu ja ettemaks | 100 EUR/t |
| | Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
  Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük (tonnides)

6 000 t/aastas senegali merluusi (peamine sihtliik) Merluccius senegalensis (FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB)

Laevade arv

Samaaegselt tohib kala püüda neli laeva.

Tasu ja ettemaks

100 EUR/t

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

6.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Pardal saadud kalaõli võib pardal hoida ning selle vajaduse korral lossida ja turustada.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

7.   Teadusvaatlejad

Kogu aastase tsükli (jaanuar–detsember) katmiseks tuleb teha üks reis (tavaliselt kuus päeva) kuus.

Vaatluste sagedus sõltub reisi liigist:

Püügireiside kestus on tavaliselt kuus päeva, sest kala turustatakse värskelt. Aastase tsükli (jaanuar–detsember) katmiseks on soovitatav teha üks reis kuus.

PÜÜGIKATEGOORIA 2a: SENEGALI MERLUUSI PÜÜGI TRAALERID (KÜLMUTUSTRAALERID)

1.   Püügipiirkond

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,3 | N | 17°03,0 | W |
| 2 | 20°36,0 | N | 17°11,0 | W |
| 3 | 20°36,0 | N | 17°36,0 | W |
| 4 | 20°03,0 | N | 17°36,0 | W |
| 5 | 19°45,7 | N | 17°03,0 | W |
| 6 | 19°29,0 | N | 16°51,5 | W |
| 7 | 19°15,6 | N | 16°51,5 | W |
| 8 | 19°15,6 | N | 16°49,6 | W |
| 9 | 19°08,0 | N | 16°45,0 | W |
| 10 | 19°06,0 | N | 16°44,0 | W |
| 11 | 19°05,0 | N | 16°43,0 | W |
| 12 | 18°54,0 | N | 16°31,0 | W |
| 13 | 18°41,0 | N | 16°27,8 | W |
| 14 | 18°34,0 | N | 16°26,0 | W |
| 15 | 18°12,0 | N | 16°21,0 | W |
| 16 | 17°59,0 | N | 16°21,0 | W |
| 17 | 17°50,0 | N | 16°21,0 | W |
| 18 | 17°50,0 | N | 16°14,0 | W |
| 19 | 17°44,0 | N | 16°15,0 | W |
| 20 | 17°37,0 | N | 16°16,0 | W |
| 21 | 17°02,0 | N | 16°29,0 | W |
| 22 | 16°37,0 | N | 16°39,0 | W |
| 23 | 16°30,0 | N | 16°40,0 | W |
| 24 | 16°20,0 | N | 16°43,0 | W |
| 25 | 16°04,0 | N | 16°43,0 | W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,3

N

17°03,0

W

2

20°36,0

N

17°11,0

W

3

20°36,0

N

17°36,0

W

4

20°03,0

N

17°36,0

W

5

19°45,7

N

17°03,0

W

6

19°29,0

N

16°51,5

W

7

19°15,6

N

16°51,5

W

8

19°15,6

N

16°49,6

W

9

19°08,0

N

16°45,0

W

10

19°06,0

N

16°44,0

W

11

19°05,0

N

16°43,0

W

12

18°54,0

N

16°31,0

W

13

18°41,0

N

16°27,8

W

14

18°34,0

N

16°26,0

W

15

18°12,0

N

16°21,0

W

16

17°59,0

N

16°21,0

W

17

17°50,0

N

16°21,0

W

18

17°50,0

N

16°14,0

W

19

17°44,0

N

16°15,0

W

20

17°37,0

N

16°16,0

W

21

17°02,0

N

16°29,0

W

22

16°37,0

N

16°39,0

W

23

16°30,0

N

16°40,0

W

24

16°20,0

N

16°43,0

W

25

16°04,0

N

16°43,0

W

Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.

2.   Lubatud püügivahendid

Merluusi püügi põhjatraal.

Kahekordne traalipära on keelatud.

Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm (traal).

3.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

4.   Kaaspüük Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| 25 % põhjalähedased kalad (muud kui senegali merluus) | Kaheksajalad (Octopus vulgaris – FAO kood: OCC), peajalgsed (muud kui sugukonda Ommastrephidae kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ), ja vähilaadsed. |

Lubatud

Keelatud

25 % põhjalähedased kalad (muud kui senegali merluus)

Kaheksajalad (Octopus vulgaris – FAO kood: OCC), peajalgsed (muud kui sugukonda Ommastrephidae kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ), ja vähilaadsed.

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

5.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides) | 3 500  t/aastas | Senegali merluus (Merluccius senegalensis – FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB) |
| 1 450  t/aastas
  600 t/aastas | Kalmaar (teisene sihtliik)
  Seepia (teisene sihtliik) |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva. |
| Tasu | 100 EUR/t senegali merluusi püügi eest |
| 575 EUR/t kalmaari püügi eest |
| 250 EUR/t seepia püügi eest |
| 90 EUR/t kaaspüügi eest |
| | Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
  Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides)

3 500  t/aastas

Senegali merluus (Merluccius senegalensis – FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB)

1 450  t/aastas

600 t/aastas

Kalmaar (teisene sihtliik)

Seepia (teisene sihtliik)

Laevade arv

Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.

Tasu

100 EUR/t senegali merluusi püügi eest

575 EUR/t kalmaari püügi eest

250 EUR/t seepia püügi eest

90 EUR/t kaaspüügi eest

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

6.   Teadusvaatlejad – kategooria 2a – külmutuslaevad

Kuna külmutuslaevade püügireisid on pikemad (25–35 päeva), peavad vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis, st neli reisi aastas, et katta kogu aastatsükkel.

7.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Pardal saadud kalaõli võib pardal hoida ning selle vajaduse korral lossida ja turustada.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

PÜÜGIKATEGOORIA 3: PÕHJALÄHEDASTE LIIKIDE (V.A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD MUU PÜÜGIVAHENDIGA KUI TRAALNOOT

1.   Püügipiirkond

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,0 | N | 17°06,0 | W |
| 2 | 19°48,5 | N | 16°45,0 | W |
| 3 | 19°21,0 | N | 16°45,0 | W |
| 4 | 19°15,0 | N | 16°31,0 | W |
| 5 | 19°13,2 | N | 16°30,0 | W |
| 6 | 19°10,5 | N | 16°26,0 | W |
| 7 | 19°09,0 | N | 16°33,5 | W |
| 8 | 18°46,0 | N | 16°12,8 | W |
| 9 | 18°37,4 | N | 16°10,7 | W |
| 10 | 18°34,0 | N | 16°10,0 | W |
| 11 | 18°27,0 | N | 16°07,0 | W |
| 12 | 17°59,0 | N | 16°05,0 | W |
| 13 | 17°57,8 | N | 16°04,0 | W |
| 14 | 17°46,0 | N | 16°06,0 | W |
| 15 | 17°33,0 | N | 16°08,0 | W |
| 16 | 17°12,0 | N | 16°15,0 | W |
| 17 | 16°39,0 | N | 16°29,0 | W |
| 18 | 16°18,0 | N | 16°34,0 | W |
| 19 | 16°16,0 | N | 16°34,0 | W |
| 20 | 16°13,0 | N | 16°34,0 | W |
| 21 | 16°04,0 | N | 16°33,0 | W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,0

N

17°06,0

W

2

19°48,5

N

16°45,0

W

3

19°21,0

N

16°45,0

W

4

19°15,0

N

16°31,0

W

5

19°13,2

N

16°30,0

W

6

19°10,5

N

16°26,0

W

7

19°09,0

N

16°33,5

W

8

18°46,0

N

16°12,8

W

9

18°37,4

N

16°10,7

W

10

18°34,0

N

16°10,0

W

11

18°27,0

N

16°07,0

W

12

17°59,0

N

16°05,0

W

13

17°57,8

N

16°04,0

W

14

17°46,0

N

16°06,0

W

15

17°33,0

N

16°08,0

W

16

17°12,0

N

16°15,0

W

17

16°39,0

N

16°29,0

W

18

16°18,0

N

16°34,0

W

19

16°16,0

N

16°34,0

W

20

16°13,0

N

16°34,0

W

21

16°04,0

N

16°33,0

W

Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.

2.   Lubatud püügivahendid

Õngejada.

Vainakkevõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidfilamentmono on keelatud.

Ridvata õng.

Mõrrad.

Noot elussööda püügiks.

Lubatud väikseim võrgusilma suurus:

| — | 120 mm nakkevõrgu puhul |
| --- | --- |

—

120 mm nakkevõrgu puhul

| — | 20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul |
| --- | --- |

—

20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul

3.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada teadusliku arvamuse põhjal alammõõdu.

4.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| 10 % lubatud sihtliigist või sihtliikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) | |

Lubatud

Keelatud

10 % lubatud sihtliigist või sihtliikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

5.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük (tonnides) | 3 000  t/aastas |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva. |
| Tasu | 105 eurot/t |
| | Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul. |
| | Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük (tonnides)

3 000  t/aastas

Laevade arv

Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.

Tasu

105 eurot/t

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

6.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elussööda püüdmisel.

Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

7.   Teadusvaatlejad, püügikategooria 3

Vastavalt sõltumatu ühise teaduskomitee 2019. aasta teaduslikule arvamusele tuleks andmete kogumist kogu Mauritaania majandusvööndis toimuva põhjalähedaste kalade püügi kohta tõhustada järgmiselt:

| a) | teadusvaatlejate liidu õngejadalaevade pardale võtmine; |
| --- | --- |

a)

teadusvaatlejate liidu õngejadalaevade pardale võtmine;

| b) | andmete kogumine atlandi merilatika kohta (Brama brama – FAO kood: POA); |
| --- | --- |

b)

andmete kogumine atlandi merilatika kohta (Brama brama – FAO kood: POA);

| c) | võtta arvesse väikesemahulise püügi põhjalähedasi kalavarusid; |
| --- | --- |

c)

võtta arvesse väikesemahulise püügi põhjalähedasi kalavarusid;

| d) | vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus.

Teaduslikud vaatlused on vajalikud kalapüügi jälgimiseks, eelkõige järgmise väljaselgitamiseks:

| a) | saagi jagunemine liikide ja püügivahendite kaupa; |
| --- | --- |

a)

saagi jagunemine liikide ja püügivahendite kaupa;

| b) | kalurite lossitud liikide suurusstruktuurid; |
| --- | --- |

b)

kalurite lossitud liikide suurusstruktuurid;

| c) | vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus.

Seda silmas pidades peaksid vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis.

PÜÜGIKATEGOORIA 4: TUUNIPÜÜGISEINERID

1.   Püügipiirkond

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,0 | N | 17°35,0 | W |
| 2 | 19°21,0 | N | 17°03,0 | W |
| 3 | 19°07,0 | N | 16°58,5 | W |
| 4 | 18°52,0 | N | 16°45,0 | W |
| 5 | 18°42,0 | N | 16°41,0 | W |
| 6 | 18°35,0 | N | 16°39,0 | W |
| 7 | 18°26,0 | N | 16°37,0 | W |
| 8 | 18°22,5 | N | 16°36,0 | W |
| 9 | 17°59,0 | N | 16°33,0 | W |
| 10 | 17°46,0 | N | 16°33,0 | W |
| 11 | 17°36,0 | N | 16°36,0 | W |
| 12 | 17°15,0 | N | 16°45,0 | W |
| 13 | 16°52,0 | N | 16°54,0 | W |
| 14 | 16°38,5 | N | 16°57,0 | W |
| 15 | 16°30,5 | N | 16°58,5 | W |
| 16 | 16°23,0 | N | 17°02,0 | W |
| 17 | 16°11,0 | N | 17°02,0 | W |
| 18 | 16°04,0 | N | 17°02,0 | W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,0

N

17°35,0

W

2

19°21,0

N

17°03,0

W

3

19°07,0

N

16°58,5

W

4

18°52,0

N

16°45,0

W

5

18°42,0

N

16°41,0

W

6

18°35,0

N

16°39,0

W

7

18°26,0

N

16°37,0

W

8

18°22,5

N

16°36,0

W

9

17°59,0

N

16°33,0

W

10

17°46,0

N

16°33,0

W

11

17°36,0

N

16°36,0

W

12

17°15,0

N

16°45,0

W

13

16°52,0

N

16°54,0

W

14

16°38,5

N

16°57,0

W

15

16°30,5

N

16°58,5

W

16

16°23,0

N

17°02,0

W

17

16°11,0

N

17°02,0

W

18

16°04,0

N

17°02,0

W

2.   Lubatud püügivahendid

Noot

3.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt. 5. liide).

Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 5. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

4.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| - | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud. |

Lubatud

Keelatud

-

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud.

Eespool ICCATi poolt loetlemata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

5.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Võrdluskogus | 14 000  tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul |
| --- | --- |
| Lubatud laevade arv | 29 tuunipüügiseinerit |
| Iga-aastane kindlasummaline tasu | 1 750  eurot tuunipüügiseineri kohta |
| Püügi põhjal arvutatav osa | 75 eurot tonni kohta esimesel, teisel ja kolmandal aastal, 80 eurot tonni kohta neljandal ja viiendal aastal. |
| Abilaevad | Abilaevade loatasu: 3 500  eurot laeva kohta aastas |

Võrdluskogus

14 000  tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul

Lubatud laevade arv

29 tuunipüügiseinerit

Iga-aastane kindlasummaline tasu

1 750  eurot tuunipüügiseineri kohta

Püügi põhjal arvutatav osa

75 eurot tonni kohta esimesel, teisel ja kolmandal aastal, 80 eurot tonni kohta neljandal ja viiendal aastal.

Abilaevad

Abilaevade loatasu: 3 500  eurot laeva kohta aastas

6.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Kohaldatakse ICCATi soovitusi haide ja peibutuspüügivahendite kohta.

PÜÜGIKATEGOORIA 5: RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD JA TRIIVÕNGELAEVAD

1.   Püügipiirkond

Triivõngelaevad

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,0 N | 17°35,0 W |
| 2 | 19°21,0N | 17°03,0 W |
| 3 | 19°07,0 N | 16°58,5 W |
| 4 | 18°52,0 N | 16°45,0 W |
| 5 | 18°42,0 N | 16°41,0 W |
| 6 | 18°35,0 N | 16°39,0 W |
| 7 | 18°26,0 N | 16°37,0 W |
| 8 | 18°22,5 N | 16°36,0 W |
| 9 | 17°59,0 N | 16°33,0 W |
| 10 | 17°46,0 N | 16°33,0 W |
| 11 | 17°36,0 N | 16°36,0 W |
| 12 | 17°15,0 N | 16°45,0 W |
| 13 | 16°52,0 N | 16°54,0 W |
| 14 | 16°38,5 N | 16°57,0 W |
| 15 | 16°30,5 N | 16°58,5 W |
| 16 | 16°23,0 N | 17°02,0 W |
| 17 | 16°11,0 N | 17°02,0 W |
| 18 | 16°04,0 N | 17°02,0 W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,0 N

17°35,0 W

2

19°21,0N

17°03,0 W

3

19°07,0 N

16°58,5 W

4

18°52,0 N

16°45,0 W

5

18°42,0 N

16°41,0 W

6

18°35,0 N

16°39,0 W

7

18°26,0 N

16°37,0 W

8

18°22,5 N

16°36,0 W

9

17°59,0 N

16°33,0 W

10

17°46,0 N

16°33,0 W

11

17°36,0 N

16°36,0 W

12

17°15,0 N

16°45,0 W

13

16°52,0 N

16°54,0 W

14

16°38,5 N

16°57,0 W

15

16°30,5 N

16°58,5 W

16

16°23,0 N

17°02,0 W

17

16°11,0 N

17°02,0 W

18

16°04,0 N

17°02,0 W

Ritvõngedega tuunipüügilaevad

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,0 N | 17°18,0 W |
| 2 | 19°21,0N | 16°47,0 W |
| 3 | 19°21,0 N | 16°44,0W |
| 4 | 19°10,0 N | 16°40,0 W |
| 5 | 18°58,0 N | 16°26,0 W |
| 6 | 18°43,0 N | 16°22,0 W |
| 7 | 18°36,0 N | 16°20,5 W |
| 8 | 18°18,0 N | 16°15,0 W |
| 9 | 18°02,5 N | 16°14,0 W |
| 10 | 17°34,0 N | 16°17,5 W |
| 11 | 16°56,0 N | 16°33,0 W |
| 12 | 16°22,0 N | 16°43,0 W |
| 13 | 16°04,0 N | 16°43,0 W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,0 N

17°18,0 W

2

19°21,0N

16°47,0 W

3

19°21,0 N

16°44,0W

4

19°10,0 N

16°40,0 W

5

18°58,0 N

16°26,0 W

6

18°43,0 N

16°22,0 W

7

18°36,0 N

16°20,5 W

8

18°18,0 N

16°15,0 W

9

18°02,5 N

16°14,0 W

10

17°34,0 N

16°17,5 W

11

16°56,0 N

16°33,0 W

12

16°22,0 N

16°43,0 W

13

16°04,0 N

16°43,0 W

Püük elussöödaga

Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,0 N | 17°06,0 W |
| 2 | 19°48,5 N | 16°45,0 W |
| 3 | 19°21,0 N | 16°45,0 W |
| 4 | 19°15,0 N | 16°31,0 W |
| 5 | 19°13,2 N | 16°30,0 W |
| 6 | 19°10,5 N | 16°26,0 W |
| 7 | 19°09,0 N | 16°33,5 W |
| 8 | 18°46,0 N | 16°12,8 W |
| 9 | 18°37,4 N | 16°10,7 W |
| 10 | 18°34,0 N | 16°10,0 W |
| 11 | 18°27,0 N | 16°07,0 W |
| 12 | 17°59,0 N | 16°05,0 W |
| 13 | 17°57,8 N | 16°04,0 W |
| 14 | 17°46,0 N | 16°06,0 W |
| 15 | 17°33,0 N | 16°08,0 W |
| 16 | 17°12,0 N | 16°15,0 W |
| 17 | 16°39,0 N | 16°29,0 W |
| 18 | 16°18,0 N | 16°34,0 W |
| 19 | 16°16,0 N | 16°34,0 W |
| 20 | 16°13,0 N | 16°34,0 W |
| 21 | 16°04,0 N | 16°33,0 W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,0 N

17°06,0 W

2

19°48,5 N

16°45,0 W

3

19°21,0 N

16°45,0 W

4

19°15,0 N

16°31,0 W

5

19°13,2 N

16°30,0 W

6

19°10,5 N

16°26,0 W

7

19°09,0 N

16°33,5 W

8

18°46,0 N

16°12,8 W

9

18°37,4 N

16°10,7 W

10

18°34,0 N

16°10,0 W

11

18°27,0 N

16°07,0 W

12

17°59,0 N

16°05,0 W

13

17°57,8 N

16°04,0 W

14

17°46,0 N

16°06,0 W

15

17°33,0 N

16°08,0 W

16

17°12,0 N

16°15,0 W

17

16°39,0 N

16°29,0 W

18

16°18,0 N

16°34,0 W

19

16°16,0 N

16°34,0 W

20

16°13,0 N

16°34,0 W

21

16°04,0 N

16°33,0 W

2.   Lubatud püügivahendid

Ritvõngedega tuunipüügilaevad: ritvõngejada ja traalnoot (elussöödaga püügil)

Triivõngelaevad: triivõngejada

3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus

16 mm (püük elussöödaga)

4.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 5. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

5.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| - | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud. |

Lubatud

Keelatud

-

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud.

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

6.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Võrdluskogus | 7 000 tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul |
| --- | --- |
| Lubatud laevade arv | 15 ritvõngedega tuunipüügilaeva või õngejadalaeva |
| Iga-aastane kindlasummaline tasu | • | 2 500  eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja |

Võrdluskogus

7 000 tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul

Lubatud laevade arv

15 ritvõngedega tuunipüügilaeva või õngejadalaeva

Iga-aastane kindlasummaline tasu

•

2 500  eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja

| • | 3 500  eurot triivõngelaeva kohta. |
| --- | --- |

•

3 500  eurot triivõngelaeva kohta.

Püügi põhjal arvutatav osa

75 EUR/t esimesel, teisel ja kolmandal aastal, 80 EUR/t neljandal ja viiendal aastal.

7.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Püük elussöödaga

Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada Mauritaania rannikuvalvele.

Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused, mis võimaldavad selle püügikategooria puhul püüda või koguda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkondades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas Mauritaania rannikuvalvega.

PÜÜGIKATEGOORIA 6: PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID

1.   Püügipiirkond

| I. | Alates protokolli kohaldamise esimesest päevast kuni selle vastuvõtmiseni Mauritaania poolt ja liidu teavitamiseni protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kavast on lubatud kalapüük lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:






  a) | põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20°46,00 N | 17°13,00 W |
| --- | --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°17,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W; |

I.

a)

põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

20°46,00 N

17°13,00 W

20°36,00 N

17°17,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W;

| b) | lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist; |
| --- | --- |

b)

lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist;

| c) | lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W. |

c)

lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W.

Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.

| II. | Pärast seda, kui Mauritaania on protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kava vastu võtnud ja sellest liidule teatanud, asub püügipiirkond järgmisi punkte ühendavast joonest lääne pool:







  Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- | --- |
| 1 | 20°46,00N | 17°13,00W |
| 2 | 20°36,00N | 17°17,00W |
| 3 | 20°36,00N | 17°24,00W |
| 4 | 20°10,00N | 17°33,00W |
| 5 | 19°57,00N | 17°25,00W |
| 6 | 19°46,00N | 17°04,00W |
| 7 | 19°21,00N | 16°51,00W |
| 8 | 19°12,00N | 16°44,00W |
| 9 | 19°09,05N | 16°43,00W |
| 10 | 19°07,80N | 16°42,05W |
| 11 | 18°59,65N | 16°29,85W |
| 12 | 18°51,90N | 16°26,65W |
| 13 | 18°34,60N | 16°22,95W |
| 14 | 18°33,90N | 16°22,70W |
| 15 | 18°19,95N | 16°18,85W |
| 16 | 17°59,80N | 16°17,70W |
| 17 | 17°33,00N | 16°20,20W |
| 18 | 17°30,00N | 16°21,00W |
| 19 | 17°30,00N | 16°17,00W |
| 20 | 17°12,00N | 16°23,50W |
| 21 | 16°36,00N | 16°42,00W |
| 22 | 16°13,00N | 16°40,00W |
| 23 | 16°04,00N | 16°41,00W |

II.

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,00N

17°13,00W

2

20°36,00N

17°17,00W

3

20°36,00N

17°24,00W

4

20°10,00N

17°33,00W

5

19°57,00N

17°25,00W

6

19°46,00N

17°04,00W

7

19°21,00N

16°51,00W

8

19°12,00N

16°44,00W

9

19°09,05N

16°43,00W

10

19°07,80N

16°42,05W

11

18°59,65N

16°29,85W

12

18°51,90N

16°26,65W

13

18°34,60N

16°22,95W

14

18°33,90N

16°22,70W

15

18°19,95N

16°18,85W

16

17°59,80N

16°17,70W

17

17°33,00N

16°20,20W

18

17°30,00N

16°21,00W

19

17°30,00N

16°17,00W

20

17°12,00N

16°23,50W

21

16°36,00N

16°42,00W

22

16°13,00N

16°40,00W

23

16°04,00N

16°41,00W

Kalapüük järgmiste punktidega piiritletud alal on lubatud detsembrist märtsini (kaasa arvatud). Ühiskomitee võib seda hooajalisust muuta pärast sõltumatu ühise teaduskomiteega konsulteerimist:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,00N | 17°13,00W |
| 2 | 20°36,00N | 17°17,00W |
| 3 | 20°36,00N | 17°11,00W |
| 4 | 20°46,00N | 17°03,00W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,00N

17°13,00W

2

20°36,00N

17°17,00W

3

20°36,00N

17°11,00W

4

20°46,00N

17°03,00W

2.   Lubatud püügivahendid

Pelaagiline traalnoot

Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise meetri (1,5 m) suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.

3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus

40 mm

4.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

5.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| 3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) | Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid (Loligo vulgaris – FAO kood: SQR) |

Lubatud

Keelatud

3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)

Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid (Loligo vulgaris – FAO kood: SQR)

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

6.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük (tonnides) | 225 000 tonni väikesi pelaagilisi kalu, kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust. |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib kala püüda 19 laeva. |
| Tasu | 75 EUR/t sardiinide ja sardinellide puhul
  140 EUR/t stauriidide ja makrellide puhul
  123 EUR/t muude pelaagiliste kalade puhul (3) |
| Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
  Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük (tonnides)

225 000 tonni väikesi pelaagilisi kalu, kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust.

Laevade arv

Samaaegselt tohib kala püüda 19 laeva.

Tasu

75 EUR/t sardiinide ja sardinellide puhul

140 EUR/t stauriidide ja makrellide puhul

123 EUR/t muude pelaagiliste kalade puhul (3)

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad käesoleva protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid, osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi väljapüügist kuni 2 %.

7.   Teadusvaatlejad

Kõikide selle kategooria laevade pardal peab viibima kaks Mauritaania teadusvaatlejat. Eelkõige peavad nad mõõtma kalu teki all ja samal ajal jälgima kaaspüüki kalasillal.

Kui vaatlejad ei saa kõiki reise täielikult jälgida, võtavad kõik pelaagilise püügi traalerid vähemalt IMROPi taotlusel pardale kahest teadusvaatlejast koosneva meeskonna. Kui traaler keeldub teadusvaatlejaid pardale võtmast, ei lubata tal sadamast lahkuda.

IMROP peaks kehtestama tasakaalustatud valimi laevastiku eri osadest.

Lähetuste arv sõltub kogu püügikoormusest (traalerite koguarv püügipiirkonnas) ning saagi ruumilisest ja ajalisest varieeruvusest.

Lisaks pardal tehtud tähelepanekutele korraldab vaatlusi ka Mauritaania. Sel viisil kogutud andmed tehakse kättesaadavaks sõltumatule ühisele teaduskomiteele ja CECAFile. Üks proov kuus lossimiskoha kohta kogu allpiirkonnas. Väikseim proovivõtumäär on üks proov (vähemalt 100 isendit 1 000 tonni püügi kohta), (CECAF 2019).

8.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Püügikategooria 7 kasutamata kalapüügivõimalusi võib kasutada kuni kahe püügilitsentsi ulatuses kuus.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

PÜÜGIKATEGOORIA 7: VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD

1.   Püügipiirkond

| I. | Alates protokolli kohaldamise esimesest päevast kuni selle vastuvõtmiseni Mauritaania poolt ja liidu teavitamiseni protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kavast on lubatud kalapüük lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:






  a) | põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20°46,00 N | 17°13,00 W |
| --- | --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°17,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W; |

I.

a)

põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

20°46,00 N

17°13,00 W

20°36,00 N

17°17,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W;

| b) | lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist; |
| --- | --- |

b)

lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist;

| c) | lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W. |

c)

lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W.

Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.

| II. | Pärast seda, kui Mauritaania on protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kava vastu võtnud ja sellest liidule teatanud, asub püügipiirkond järgmisi punkte ühendavast joonest lääne pool:







  Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- | --- |
| 1 | 20°46,00N | 17°13,00W |
| 2 | 20°36,00N | 17°17,00W |
| 3 | 20°36,00N | 17°24,00W |
| 4 | 20°10,00N | 17°33,00W |
| 5 | 19°57,00N | 17°25,00W |
| 6 | 19°46,00N | 17°04,00W |
| 7 | 19°21,00N | 16°51,00W |
| 8 | 19°12,00N | 16°44,00W |
| 9 | 19°09,05N | 16°43,00W |
| 10 | 19°07,80N | 16°42,05W |
| 11 | 18°59,65N | 16°29,85W |
| 12 | 18°51,90N | 16°26,65W |
| 13 | 18°34,60N | 16°22,95W |
| 14 | 18°33,90N | 16°22,70W |
| 15 | 18°19,95N | 16°18,85W |
| 16 | 17°59,80N | 16°17,70W |
| 17 | 17°33,00N | 16°20,20W |
| 18 | 17°30,00N | 16°21,00W |
| 19 | 17°30,00N | 16°17,00W |
| 20 | 17°12,00N | 16°23,50W |
| 21 | 16°36,00N | 16°42,00W |
| 22 | 16°13,00N | 16°40,00W |
| 23 | 16°04,00N | 16°41,00W |

II.

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,00N

17°13,00W

2

20°36,00N

17°17,00W

3

20°36,00N

17°24,00W

4

20°10,00N

17°33,00W

5

19°57,00N

17°25,00W

6

19°46,00N

17°04,00W

7

19°21,00N

16°51,00W

8

19°12,00N

16°44,00W

9

19°09,05N

16°43,00W

10

19°07,80N

16°42,05W

11

18°59,65N

16°29,85W

12

18°51,90N

16°26,65W

13

18°34,60N

16°22,95W

14

18°33,90N

16°22,70W

15

18°19,95N

16°18,85W

16

17°59,80N

16°17,70W

17

17°33,00N

16°20,20W

18

17°30,00N

16°21,00W

19

17°30,00N

16°17,00W

20

17°12,00N

16°23,50W

21

16°36,00N

16°42,00W

22

16°13,00N

16°40,00W

23

16°04,00N

16°41,00W

Kalapüük järgmiste punktidega piiritletud alal on lubatud detsembrist märtsini. Ühiskomitee võib seda hooajalisust muuta pärast sõltumatu ühise teaduskomiteega konsulteerimist:

| Punktid | Koordinaadid |
| --- | --- |
| 1 | 20°46,00N | 17°13,00W |
| 2 | 20°36,00N | 17°17,00W |
| 3 | 20°36,00N | 17°11,00W |
| 4 | 20°46,00N | 17°03,00W |

Punktid

Koordinaadid

1

20°46,00N

17°13,00W

2

20°36,00N

17°17,00W

3

20°36,00N

17°11,00W

4

20°46,00N

17°03,00W

Ühiskomitee võib püügipiirkonda muuta sõltumatu ühise teaduskomitee arvamuse alusel.

2.   Lubatud püügivahendid

Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot

Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise meetri (1,5 m) suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.

3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus

40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel.

4.   Sihtliikide alammõõdud

Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).

5. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.

5.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| 3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) | Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid |

Lubatud

Keelatud

3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)

Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid

Käesolevas punktis nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.

6.   Kalapüügivõimalused ja tasud

| Lubatud kogupüük (tonnides) | 15 000  tonni aastas väikeste pelaagiliste liikide puhul
  Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada. |
| --- | --- |
| Laevade arv | Samaaegselt tohib püüda kaks laeva, millel on vastavalt püügikategooriasse 6 kuuluvate pelaagiliste kalade külmutustraalerite kaks kvartalilitsentsi. |
| Perioodilisus | Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük |
| Tasud | 75 EUR/t sardiinide ja sardinellide puhul
  140 EUR/t stauriidide ja makrellide puhul
  123 EUR/t muude pelaagiliste kalade puhul |
| | Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
  Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast. |

Lubatud kogupüük (tonnides)

15 000  tonni aastas väikeste pelaagiliste liikide puhul

Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.

Laevade arv

Samaaegselt tohib püüda kaks laeva, millel on vastavalt püügikategooriasse 6 kuuluvate pelaagiliste kalade külmutustraalerite kaks kvartalilitsentsi.

Perioodilisus

Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük

Tasud

75 EUR/t sardiinide ja sardinellide puhul

140 EUR/t stauriidide ja makrellide puhul

123 EUR/t muude pelaagiliste kalade puhul

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000  euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.

7.   Muud märkused

Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille ministeerium on püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt kalanduslepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina kalanduslepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.

PÜÜGIKATEGOORIA 8: PEAJALGSED

1.   Püügipiirkond

p.m.

2.   Lubatud püügivahendid

p.m.

3.   Lubatud väikseim võrgusilma suurus

p.m.

4.   Kaaspüük

| Lubatud | Keelatud |
| --- | --- |
| p.m. | p.m. |

Lubatud

Keelatud

p.m.

p.m.

5.   Lubatud tonnaaž/tasud

| Ajavahemik | Aasta 1 | Aasta 2 |
| --- | --- | --- |
| Lubatud püügimaht (tonnides) | p.m. | p.m. |
| Tasu | p.m. | p.m. |

Ajavahemik

Aasta 1

Aasta 2

Lubatud püügimaht (tonnides)

p.m.

p.m.

Tasu

p.m.

p.m.

6.   Märkused

p.m.

3. liide

PÜÜGILITSENTSI TAOTLUSE VORM

PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS

I.   TAOTLEJA

| 1. | Laevaomaniku nimi: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laevaomaniku aadress: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Telefon: ... Faks: ... E-post: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

5.

...

| 6. | Telefon: ... Faks: ... E-post: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapteni nimi: ... Kodakondsus: ... |
| --- | --- |

7.

II.   LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED

| 1. | Laeva nimi: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lipuriik: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pardatähis: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | CFR-number: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | IMO number (kui see on asjakohane): ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | ICCATi registrinumber (püügikategooriad 4 ja 5 ning abilaevad) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kodusadam: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ehitusaasta ja -koht: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Raadiokutsung: ... Raadiokutsungi sagedus: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Laevakere materjal: | teras ☐ | puit ☐ | polüester ☐ | muu ☐ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

Laevakere materjal:

teras ☐

puit ☐

polüester ☐

muu ☐

| 11. | VMSi transponder(id): Seerianumber/seerianumbrid: ...
  Mudel(id): ...
  Tunnuskood: |
| --- | --- |

11.

Mudel(id): ...

Tunnuskood:

Satelliidioperaator(id): ...

III.   LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

| 1. | Kogupikkus : ... Laius: ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brutotonnaaž (GT): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Peamasina võimsus (kW) : ... Mark: ... Liik: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laeva tüüp: ... Püügikategooria: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Püügivahendid: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meeskonnaliikmete koguarv: ...
  Sh Mauritaania meremehi: |
| --- | --- |

6.

Sh Mauritaania meremehi:

| 7. | Saagi säilitusviis laeva pardal: | värske ☐ | jahutatud ☐ | sega ☐ | külmutatud ☐ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Saagi säilitusviis laeva pardal:

värske ☐

jahutatud ☐

sega ☐

külmutatud ☐

| 8. | Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trümmide mahutavus: ... Trümmide arv: ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kalapüügilitsents taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): .../.../... kuni .../.../...
  [Koht] ..., [kuupäev] ...
  Taotleja allkiri ... |
| --- | --- |

10.

[Koht] ..., [kuupäev] ...

Taotleja allkiri ...

4. liide

MAURITAANIA PÜÜGIPÄEVIKUT KÄSITLEVA TEABE LOETELU

1.   Teave püügireisi kohta: reisi lõpus saadetud teave

| a) | Laeva nimi ja registreering |
| --- | --- |

a)

Laeva nimi ja registreering

| b) | Laeva riikkondsus |
| --- | --- |

b)

Laeva riikkondsus

| c) | Kontsessioonide liigid |
| --- | --- |

c)

Kontsessioonide liigid

| d) | Kalapüügisegmendid |
| --- | --- |

d)

Kalapüügisegmendid

| e) | Lubatud püügivahendid |
| --- | --- |

e)

Lubatud püügivahendid

| f) | Väljumiskuupäev |
| --- | --- |

f)

Väljumiskuupäev

| g) | Sadamasse naasmise kuupäev |
| --- | --- |

g)

Sadamasse naasmise kuupäev

| h) | Kogus liikide ja kaubanduskategooriate kaupa |
| --- | --- |

h)

Kogus liikide ja kaubanduskategooriate kaupa

2.   Teave püügitoimingute kaupa

| a) | Kuupäev |
| --- | --- |

a)

Kuupäev

| b) | Toimingu algusaeg |
| --- | --- |

b)

Toimingu algusaeg

| c) | Toimingu kestus |
| --- | --- |

c)

Toimingu kestus

| d) | Lubatud püügivahend |
| --- | --- |

d)

Lubatud püügivahend

| e) | Laiuskraad |
| --- | --- |

e)

Laiuskraad

| f) | Pikkuskraad |
| --- | --- |

f)

Pikkuskraad

| g) | Hinnanguline kogupüük enne sortimist |
| --- | --- |

g)

Hinnanguline kogupüük enne sortimist

| h) | Kalapüük liigi kohta: allpool loetletud liikidest tuleb süstemaatiliselt teatada alati, kui neid esineb, olenemata püütud kogusest. |
| --- | --- |

h)

Kalapüük liigi kohta: allpool loetletud liikidest tuleb süstemaatiliselt teatada alati, kui neid esineb, olenemata püütud kogusest.

| i) | Pinnavee temperatuur (valikuline) |
| --- | --- |

i)

Pinnavee temperatuur (valikuline)

| j) | Tuule kiirus ja suund (valikuline) |
| --- | --- |

j)

Tuule kiirus ja suund (valikuline)

| k) | Mere seisund (rahutu, keskmiselt rahutu, vaikne) (valikuline)










  TEADUSLIK NIMETUS | FAO KOOD | TOOTENIMETUS | ARAABIAKEELNE NIMETUS | PRANTSUSKEELNE NIMETUS | INGLISKEELNE NIMETUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ALECTIS ALEXANDRINUS | ALA | SALBA | جمل اسكندري | Cordonnier bossu | Alexandria pompano |
| ARGYROSOMUS REGIUS | MGR | CORVINA | مسقار | Maigre commun | Meagre |
| ARISTEUS VARIDENS | ARV | ALISTADO | جمبري | Gambon rayé | Striped red shrimp |
| ARIUS spp. | AWX | MACHARON | سمكة القط | Machoiron | Cat fish |
| BRACHYDEUTERUS AURITUS | GRB | PELLON | صرع | Lippu pelon | Bigeye grunt |
| BRANCHIOSTEGUS SEMIFASCIATUS | TIS | AMADAI | بقل الماء | Tile zèbre | Zebre tilefish |
| BROTULA BARBATA | BRD | BERTORELLA | بروتيلا | Brotule barbée | Bearded brotula |
| CAMPOGRAMMA GLAYCOS | VAD | LICHE | سمك القردل | Liche lirio | Vadigo |
| CHELIDONICHTHYS LUCERNA | GUU | GALLE | مرعب مصوت | Grondin perlon | Tub gurnard |
| CHLOROSCOMBRUS CHRYSURUS | BUA | SAR PLAT | بياض بومبر | Sapater | Atlantic bumper |
| CONGER CONGER | COE | CANGRJO | أنقليس البحر الأوربي | Congre d'Europe | European conger |
| CYMBIUM CYMBIUM | YBC | CYMBIUM | خطم حلزوني | Volute trompe de cochon | Pig's snout volute |
| CYNOGLOSSUS CADENATI | YOI | LENGUA | سمك موسى الغاني | Sole langue du Ghana | Ghanaian tonguesole |
| CARANX RHONCHUS | HMY | CHINCHARD JAUNE | شاخور أصفر | Carangue jone | Scad, false scad, tenfinned horse mackerel |
| DENTEX DENTEX | DEC | RENKODAI | بصّاص (مسنن شائع) | Denté commun | Common dentex |
| DENTEX MACROPHTHALMUS | DEL | CACHICHO | بحلق (مسنن جاحظ) | Denté à gros yeux | Large-eye dentex |
| DENTEX spp. | DEX | DANTEX | مسنن | Denté | Dentex |
| DICENTRARCHUS PUNCTATUS | SPU | BAILA | قاروص أرقط | Bar tacheté | Spotted seabass |
| DICOLOGLOSSA CUNEATA | CET | ACEDIA | صول إسفيني | Céteau | Wedge sole |
| DIPLODUS SARGUS | SWA | SARGO | سرغوس | Sar commun | White seabream |
| ENGRAULIS ENCRASICOLUS | ANE | ANCHOVA | أنشوجة | Anchois | European anchovy |
| EPINEPHELUS AENEUS | GPW | CHERNE | هامور أبيض | Mérou blanc | White grouper |
| EPINEPHELUS COSTAE | EPK | ABAE | هامور | Mérou badèche | Golden grouper, Alexandia seabass |
| EPINEPHELUS GOREENSIS | EEG | MEROU | هامور وردي | Mérou de Gorée | Dungat grouper |
| EPINEPHELUS | GPX | BADECH | هامور | Badech | Grouper |
| ETHMALOSA FIMBRIATA | BOA | OBO | سمكة الأوبو | Ethmalose d'Afrique | Bonga shad |
| GERYON MARITEA | GER | BOCA | سرطان البحر | Géryon Ouest-Africain | West African gryon |
| HOLOTHURIS spp. | HFT | CONCOMBRE | خيار البحر | Concombre de mer | Sea cucumber |
| KATSUWONUS PELAMIS | SKJ | LISTAO (BONITE) | بونيت مخطط البحر | Listao | Skipjack tuna |
| LEPTOCHARIAS SMITHII | CLL | CAZON | كلب البحر كبير الشفاه | Missole barbue | Barbeled houndshark |
| LITHOGNATHUS MORMYRUS | SSB | HERRERA | شعم مخطط | Marbré | Sand steenbras |
| LIZA AURATA | MGA | CABEZOTE | بوري دهبان | Mulet doré | Golden grey mullet |
| LOLIGO VULGARIS | SQR | CALAMAR | حبّار | Encornet | European squid |
| LOPHIUS spp. | MVA | RAPE | سمك عفريت البحر الافريقي | Baudroie africaine | Shortspine African angler |
| MERLUCCIUS spp. (POLI et SENEGALENSIS) | HKE | MERLUSSA | نازلي شائع | Merlu | Hake |
| MERLUCCIUS MERLUCCIUS | HKE | MERLUSSA | نازلي شائع | Merlu | Hake |
| MUGIL CEPHALUS | MUF | HUEVAS | بوري كبير الرأس | Mulet à grosse tête | Flathead grey mullet |
| MULLUS BARBATUS | MUT | SALMONETTE | سلطان إبراهيم رملي | Rouget de vase | Red mullet |
| MURAENA HELENA | MMH | MORINA | مورينا | Morina | Morina |
| MUSTELUS MUSTELUS | SMD | TOLLO | كلب ناعم | Missole lisse | Smooth-hound |
| OCTOPUS VULGARIS | OCC | TAKO | أخطبوط | Pieuvre | Common octopus |
| OMMASTREPHES BARTRAMI | OFJ | POTA | الحبار المجنح | Encornet volant | Neon flying squid |
| ORCYNOPSIS UNICOLOR | BOP | PALOMETE | تونة منبسطة | Palomète | Plain bonito |
| PAGELLUS ACARNE | SBA | BESUGO | مرجان أبو نقطة | Pageot acarne | Axillary seabream |
| PAGELLUS BELLOTTII | PAR | PAGEOT | مرجان أحمر | Pageot à tache rouge | Red pandora |
| PALINURUS MAURITANICUS | PSL | CABEZA LANGOSTA ROSE | جراد البحر الموريتاني | Langouste rose | Pink spiny lobster |
| PANULIRUS REGIUS | LOY | CABEZA LANGOSTA | جراد البحر الأخضر | Langouste royale | Royal spiny lobster |
| PARAPENAEUS LONGIROSTRIS | DPS | GAMBA | جمبري، قريدس وردي | Crevette rose du large | Deep-water rose shrimp |
| SOLEA LASCARIS | SOS | SOLLA | صول رملي | Sole | Flatfish |
| PENAEUS KERATHURUS | TGS | CAMARON | جمبري مخطط | Caramote | Caramote prawn |
| PENAEUS NOTIALIS | SOP | LANGOSTINO | جمبري وردي | Crevette rose du Sud | Southern pink shrimp |
| PLECTORHINCHUS MEDITERRANEUS | GBR | BURRO | مرجان المتوسط | Diagramme | Rubberlip grunt |
| PENTANEMUS QUINQUARIUS | PET | TROTA | القبطان الملكي | Capitaine royal | Royal threadfin |
| POMADASYS spp. | BGX | CROCUS | مرعب | Grondeur | Grunts |
| POMADASYS INCISUS | BGR | RONCADOR | قسطارة، مرعب ملون | Grondeur métis | Bastard grunt |
| POMATOMUS SALTATRIX | BLU | SALMON | غنبار، قروص مغربي، قاطع الخيط | Tassergal | Bluefish |
| PSETTODES BELCHERI | SOT | PERRO | الراقود، سمكة الترس | Turbot épineux tacheté | Spottail spiny turbot |
| PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS | PSS | CORVINATO | حصية الأذن | Otolithe | Casava croaker, captain fish |
| PSEUDOTOLITHUS BRACHYGNATHUS | CKL | CAPITAIN | سمك القبطان | Otolithe gabo | Law croaker |
| PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS | PSS | CAPITAINE SENEG | حصية الأذن السنغالية | Otolithe sénégalais | Cassava croaker |
| PSEUDOTOLITHUS TYPUS | PTY | CAPITAINE TYPUS | حصية الاذن نانكا | Otolithe nanka | Longneck croaker |
| RAJA spp. | SKA | RAYA | راية | Pocheteaux et raies raja nca | Raja rays nei |
| RHINOBATOS spp. | GUZ | GUITARE | سمكة القيثارة | Raie guitare | Guitarfish |
| SARDA SARDA | BON | PALAMIDA | غزال، البلاسيط المخطط | Bonite à dos rayé | Atlantic bonito |
| SARDINA PILCHARDUS | PIL | SARDINE | سردين أوربي | Sardine | Sardine, Pilchard |
| SARDINELLA AURITA | SAA | SARDINALLE | سردين مبروم | Allache | Round sardinella |
| SCOMBER JAPONICUS | MAS | MACKEREL | إسقمري اسباني (الماكريل) | Maquereau espagnol | Chub mackerel |
| SCORPAENA spp. | SCS | RASCACIO | هلوق | Rascasses nca | Scorpionfishes, rockfishes nei |
| SCYLLARUS ARCTUS | SCY | CIGALE | الزيز | Petite cigale | Lesser slipper lobster |
| SEPIA OFFICINALIS | CTC | MONGO | السبيدج | Seiche commune | Common cuttlefish |
| SERATHEREDON MELANOPTERON | TILAP | TILAPIA | | Tilapia | Blackchin tilapia |
| SOLEA LASCARIS | SOS | PELUDA | سمك موسى الترابي | Sole-pole | Sand sole |
| SOLEA SENEGALENSIS | OAL | LENGUADO RUBIO | سمك اموسى السينغالي | Sole du Sénégal | Senegalese sole |
| SOLEA SOLEA | SOL | LENGUADO | سمك موسى الشائع | Sole commune | Sole |
| PAGRUS AURATUS | GSU | DORADA | قجاج | Dorade royale | Gilt-head bream |
| PAGRUS AURIGA | REA | ROKERA | قجاج مخطط | Pagre rayé | Redbanded seabream |
| PAGRUS PAGRUS | RPG | Pagre | قجاج الشائع | Pagre rouge | Red porgy |
| SPHYRAENA BARRACUDA | GBA | PICODA | زنجور البحر الكبير | Barracuda | Great barracuda |
| SPONDYLIOSOMA CANTHARUS | BRB | CHOPA | ريّس، مرجان رمادي | Dorade grise | Black seabream |
| SQUALUS ACANTHIAS | DGS | CANE | كلب البحر المختار | Aiguillat commun | Picked dogfish |
| STROMATEUS FIATOLA | BLB | FOULLA | زبيدة، السمك الأملس | Fiatole | Blue butterfish |
| SYNAPTURA CADENATI | YNY | LENGUADO TIGRE | سمك موسى المخطط | Sole-ruardon du Golfe | Guinean sole |
| THUNNUS OBESUS | BET | THON | تونة | Thon obèse(=Patudo) | Bigeye tuna |
| TRACHURUS TRACHURUS | HOM | CHINCHARD | شاخور أوربي | Chinchard d'Europe | Atlantic horse mackerel |
| TRACHURUS TRECAE | HMZ | CHINCHARD NOIR | شاخور أسود | Chinchard du Cunène | Cunene horse mackerel |
| TRICHIURUS LEPTURUS | LHT | SABLE | سيف، حزام فضي | Poisson-sabre commun | Largehead hairtail |
| UMBRINA spp. | UBS | BOURROUGATO | البقلة | Ombrines nca | Drums nei |
| URANOSCOPUS spp. | URA | RATA | بومة | Uranoscopes | Stargazers |
| ZENOPSIS CONCHIFER | JOS | PLATIDA | دجاجة الماء الفضية | Saint Pierre argenté | Silvery John dory |
| ZEUS FABER MAURITANICUS | JOD | PIETRO | دجاجة الماء الذهبية | Saint Pierre | John dory |
| SARDINELLA MADERNSIS | SAE | | | Sardinelle plate | |
| BRAMA BRAMA | POA | palometa | | Grande castagnole | Atlantic pomfret |
| PSEUDUPANAEUS PRAYENSIS | GOA | Salmonete | | Rouget | Goatfish |
| SCHEDOPHILUS OVALIS | HDV | Choupa | سمك أسود امْبراطُوري | Rouffe impérial | Imperial blackfish |
| SPARUS CAERULEOSTICTUS | BSC | Daurade rose | | Pagre à points bleus | Gilt-head |
| AUTRES CALMARS | | | | | |
| AUTRES SEICHES | | | | | |
| AUTRES POISSONS DÉMERSAUX | | | | | |
| AUTRES POISSONS PÉLAGIQUES | | | | | |
| AUTRES CRUSTACÉS | | | | | |
| AUTRES MOLLUSQUES | | | | | |

k)

Mere seisund (rahutu, keskmiselt rahutu, vaikne) (valikuline)

TEADUSLIK NIMETUS

FAO KOOD

TOOTENIMETUS

ARAABIAKEELNE NIMETUS

PRANTSUSKEELNE NIMETUS

INGLISKEELNE NIMETUS

ALECTIS ALEXANDRINUS

ALA

SALBA

جمل اسكندري

Cordonnier bossu

Alexandria pompano

ARGYROSOMUS REGIUS

MGR

CORVINA

مسقار

Maigre commun

Meagre

ARISTEUS VARIDENS

ARV

ALISTADO

جمبري

Gambon rayé

Striped red shrimp

ARIUS spp.

AWX

MACHARON

سمكة القط

Machoiron

Cat fish

BRACHYDEUTERUS AURITUS

GRB

PELLON

صرع

Lippu pelon

Bigeye grunt

BRANCHIOSTEGUS SEMIFASCIATUS

TIS

AMADAI

بقل الماء

Tile zèbre

Zebre tilefish

BROTULA BARBATA

BRD

BERTORELLA

بروتيلا

Brotule barbée

Bearded brotula

CAMPOGRAMMA GLAYCOS

VAD

LICHE

سمك القردل

Liche lirio

Vadigo

CHELIDONICHTHYS LUCERNA

GUU

GALLE

مرعب مصوت

Grondin perlon

Tub gurnard

CHLOROSCOMBRUS CHRYSURUS

BUA

SAR PLAT

بياض بومبر

Sapater

Atlantic bumper

CONGER CONGER

COE

CANGRJO

أنقليس البحر الأوربي

Congre d'Europe

European conger

CYMBIUM CYMBIUM

YBC

CYMBIUM

خطم حلزوني

Volute trompe de cochon

Pig's snout volute

CYNOGLOSSUS CADENATI

YOI

LENGUA

سمك موسى الغاني

Sole langue du Ghana

Ghanaian tonguesole

CARANX RHONCHUS

HMY

CHINCHARD JAUNE

شاخور أصفر

Carangue jone

Scad, false scad, tenfinned horse mackerel

DENTEX DENTEX

DEC

RENKODAI

بصّاص (مسنن شائع)

Denté commun

Common dentex

DENTEX MACROPHTHALMUS

DEL

CACHICHO

بحلق (مسنن جاحظ)

Denté à gros yeux

Large-eye dentex

DENTEX spp.

DEX

DANTEX

مسنن

Denté

Dentex

DICENTRARCHUS PUNCTATUS

SPU

BAILA

قاروص أرقط

Bar tacheté

Spotted seabass

DICOLOGLOSSA CUNEATA

CET

ACEDIA

صول إسفيني

Céteau

Wedge sole

DIPLODUS SARGUS

SWA

SARGO

سرغوس

Sar commun

White seabream

ENGRAULIS ENCRASICOLUS

ANE

ANCHOVA

أنشوجة

Anchois

European anchovy

EPINEPHELUS AENEUS

GPW

CHERNE

هامور أبيض

Mérou blanc

White grouper

EPINEPHELUS COSTAE

EPK

ABAE

هامور

Mérou badèche

Golden grouper, Alexandia seabass

EPINEPHELUS GOREENSIS

EEG

MEROU

هامور وردي

Mérou de Gorée

Dungat grouper

EPINEPHELUS

GPX

BADECH

هامور

Badech

Grouper

ETHMALOSA FIMBRIATA

BOA

OBO

سمكة الأوبو

Ethmalose d'Afrique

Bonga shad

GERYON MARITEA

GER

BOCA

سرطان البحر

Géryon Ouest-Africain

West African gryon

HOLOTHURIS spp.

HFT

CONCOMBRE

خيار البحر

Concombre de mer

Sea cucumber

KATSUWONUS PELAMIS

SKJ

LISTAO (BONITE)

بونيت مخطط البحر

Listao

Skipjack tuna

LEPTOCHARIAS SMITHII

CLL

CAZON

كلب البحر كبير الشفاه

Missole barbue

Barbeled houndshark

LITHOGNATHUS MORMYRUS

SSB

HERRERA

شعم مخطط

Marbré

Sand steenbras

LIZA AURATA

MGA

CABEZOTE

بوري دهبان

Mulet doré

Golden grey mullet

LOLIGO VULGARIS

SQR

CALAMAR

حبّار

Encornet

European squid

LOPHIUS spp.

MVA

RAPE

سمك عفريت البحر الافريقي

Baudroie africaine

Shortspine African angler

MERLUCCIUS spp. (POLI et SENEGALENSIS)

HKE

MERLUSSA

نازلي شائع

Merlu

Hake

MERLUCCIUS MERLUCCIUS

HKE

MERLUSSA

نازلي شائع

Merlu

Hake

MUGIL CEPHALUS

MUF

HUEVAS

بوري كبير الرأس

Mulet à grosse tête

Flathead grey mullet

MULLUS BARBATUS

MUT

SALMONETTE

سلطان إبراهيم رملي

Rouget de vase

Red mullet

MURAENA HELENA

MMH

MORINA

مورينا

Morina

Morina

MUSTELUS MUSTELUS

SMD

TOLLO

كلب ناعم

Missole lisse

Smooth-hound

OCTOPUS VULGARIS

OCC

TAKO

أخطبوط

Pieuvre

Common octopus

OMMASTREPHES BARTRAMI

OFJ

POTA

الحبار المجنح

Encornet volant

Neon flying squid

ORCYNOPSIS UNICOLOR

BOP

PALOMETE

تونة منبسطة

Palomète

Plain bonito

PAGELLUS ACARNE

SBA

BESUGO

مرجان أبو نقطة

Pageot acarne

Axillary seabream

PAGELLUS BELLOTTII

PAR

PAGEOT

مرجان أحمر

Pageot à tache rouge

Red pandora

PALINURUS MAURITANICUS

PSL

CABEZA LANGOSTA ROSE

جراد البحر الموريتاني

Langouste rose

Pink spiny lobster

PANULIRUS REGIUS

LOY

CABEZA LANGOSTA

جراد البحر الأخضر

Langouste royale

Royal spiny lobster

PARAPENAEUS LONGIROSTRIS

DPS

GAMBA

جمبري، قريدس وردي

Crevette rose du large

Deep-water rose shrimp

SOLEA LASCARIS

SOS

SOLLA

صول رملي

Sole

Flatfish

PENAEUS KERATHURUS

TGS

CAMARON

جمبري مخطط

Caramote

Caramote prawn

PENAEUS NOTIALIS

SOP

LANGOSTINO

جمبري وردي

Crevette rose du Sud

Southern pink shrimp

PLECTORHINCHUS MEDITERRANEUS

GBR

BURRO

مرجان المتوسط

Diagramme

Rubberlip grunt

PENTANEMUS QUINQUARIUS

PET

TROTA

القبطان الملكي

Capitaine royal

Royal threadfin

POMADASYS spp.

BGX

CROCUS

مرعب

Grondeur

Grunts

POMADASYS INCISUS

BGR

RONCADOR

قسطارة، مرعب ملون

Grondeur métis

Bastard grunt

POMATOMUS SALTATRIX

BLU

SALMON

غنبار، قروص مغربي، قاطع الخيط

Tassergal

Bluefish

PSETTODES BELCHERI

SOT

PERRO

الراقود، سمكة الترس

Turbot épineux tacheté

Spottail spiny turbot

PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS

PSS

CORVINATO

حصية الأذن

Otolithe

Casava croaker, captain fish

PSEUDOTOLITHUS BRACHYGNATHUS

CKL

CAPITAIN

سمك القبطان

Otolithe gabo

Law croaker

PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS

PSS

CAPITAINE SENEG

حصية الأذن السنغالية

Otolithe sénégalais

Cassava croaker

PSEUDOTOLITHUS TYPUS

PTY

CAPITAINE TYPUS

حصية الاذن نانكا

Otolithe nanka

Longneck croaker

RAJA spp.

SKA

RAYA

راية

Pocheteaux et raies raja nca

Raja rays nei

RHINOBATOS spp.

GUZ

GUITARE

سمكة القيثارة

Raie guitare

Guitarfish

SARDA SARDA

BON

PALAMIDA

غزال، البلاسيط المخطط

Bonite à dos rayé

Atlantic bonito

SARDINA PILCHARDUS

PIL

SARDINE

سردين أوربي

Sardine

Sardine, Pilchard

SARDINELLA AURITA

SAA

SARDINALLE

سردين مبروم

Allache

Round sardinella

SCOMBER JAPONICUS

MAS

MACKEREL

إسقمري اسباني (الماكريل)

Maquereau espagnol

Chub mackerel

SCORPAENA spp.

SCS

RASCACIO

هلوق

Rascasses nca

Scorpionfishes, rockfishes nei

SCYLLARUS ARCTUS

SCY

CIGALE

الزيز

Petite cigale

Lesser slipper lobster

SEPIA OFFICINALIS

CTC

MONGO

السبيدج

Seiche commune

Common cuttlefish

SERATHEREDON MELANOPTERON

TILAP

TILAPIA

Tilapia

Blackchin tilapia

SOLEA LASCARIS

SOS

PELUDA

سمك موسى الترابي

Sole-pole

Sand sole

SOLEA SENEGALENSIS

OAL

LENGUADO RUBIO

سمك اموسى السينغالي

Sole du Sénégal

Senegalese sole

SOLEA SOLEA

SOL

LENGUADO

سمك موسى الشائع

Sole commune

Sole

PAGRUS AURATUS

GSU

DORADA

قجاج

Dorade royale

Gilt-head bream

PAGRUS AURIGA

REA

ROKERA

قجاج مخطط

Pagre rayé

Redbanded seabream

PAGRUS PAGRUS

RPG

Pagre

قجاج الشائع

Pagre rouge

Red porgy

SPHYRAENA BARRACUDA

GBA

PICODA

زنجور البحر الكبير

Barracuda

Great barracuda

SPONDYLIOSOMA CANTHARUS

BRB

CHOPA

ريّس، مرجان رمادي

Dorade grise

Black seabream

SQUALUS ACANTHIAS

DGS

CANE

كلب البحر المختار

Aiguillat commun

Picked dogfish

STROMATEUS FIATOLA

BLB

FOULLA

زبيدة، السمك الأملس

Fiatole

Blue butterfish

SYNAPTURA CADENATI

YNY

LENGUADO TIGRE

سمك موسى المخطط

Sole-ruardon du Golfe

Guinean sole

THUNNUS OBESUS

BET

THON

تونة

Thon obèse(=Patudo)

Bigeye tuna

TRACHURUS TRACHURUS

HOM

CHINCHARD

شاخور أوربي

Chinchard d'Europe

Atlantic horse mackerel

TRACHURUS TRECAE

HMZ

CHINCHARD NOIR

شاخور أسود

Chinchard du Cunène

Cunene horse mackerel

TRICHIURUS LEPTURUS

LHT

SABLE

سيف، حزام فضي

Poisson-sabre commun

Largehead hairtail

UMBRINA spp.

UBS

BOURROUGATO

البقلة

Ombrines nca

Drums nei

URANOSCOPUS spp.

URA

RATA

بومة

Uranoscopes

Stargazers

ZENOPSIS CONCHIFER

JOS

PLATIDA

دجاجة الماء الفضية

Saint Pierre argenté

Silvery John dory

ZEUS FABER MAURITANICUS

JOD

PIETRO

دجاجة الماء الذهبية

Saint Pierre

John dory

SARDINELLA MADERNSIS

SAE

Sardinelle plate

BRAMA BRAMA

POA

palometa

Grande castagnole

Atlantic pomfret

PSEUDUPANAEUS PRAYENSIS

GOA

Salmonete

Rouget

Goatfish

SCHEDOPHILUS OVALIS

HDV

Choupa

سمك أسود امْبراطُوري

Rouffe impérial

Imperial blackfish

SPARUS CAERULEOSTICTUS

BSC

Daurade rose

Pagre à points bleus

Gilt-head

AUTRES CALMARS

AUTRES SEICHES

AUTRES POISSONS DÉMERSAUX

AUTRES POISSONS PÉLAGIQUES

AUTRES CRUSTACÉS

AUTRES MOLLUSQUES

5. liide

PARDAL HOITAVA SAAGI ALAMMÕÕTE KÄSITLEVAD KEHTIVAD ÕIGUSAKTID (4)

„III jagu. Liikide alammõõdud ja alamkaalud“

1.

| a) | kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus); |
| --- | --- |

a)

kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus);

| b) | peajalgsetel üksnes keha pikkust ilma haarmeteta; |
| --- | --- |

b)

peajalgsetel üksnes keha pikkust ilma haarmeteta;

| c) | vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni. |
| --- | --- |

c)

vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni.

Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus. Roosal langustil on mõõtmise lähtepunkt kahe keskmise sarve vahel asuva seljakilbi nõgusa osa keskel.

2.

| a) | merekalade puhul:






  sardinell (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis) | 18 cm |
| --- | --- | --- |
| sardiin (Sardina pilchardus) | 16 cm |
| harilik stauriid ja stauriid Trachurus trecae (Trachurus spp.) | 19 cm |
| harilik stauriid, sigarstauriid (Decapturus rhonchus) | 19 cm |
| jaapani makrell (Scomber japonicus) | 25 cm |
| kuld-merikoger (Sparus auratus) | 20 cm |
| merikoger (Sparus coeruleostictus), | 23 cm |
| merikoger (Sparus auriga), pagrus (Sparus pagrus) | 23 cm |
| hammasahvenad (Dentex spp.) | 15 cm |
| besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne) | 19 cm |
| urisejalane (Plectorhynchus mediterraneus) | 25 cm |
| sädelev huulkala | 25 cm |
| tume kotkaskala (Sciana umbra) | 25 cm |
| kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senegalensis) | 70 cm |
| kivikohad (Epinephelus spp.) | 40 cm |
| sinikala e lufar (Pomatomus saltator) | 30 cm |
| harilik meripoisur (Pseudupeneus prayensis) | 17 cm |
| kefaallased (Mugil spp.) | 20 cm |
| kärphai (Mustellus, Leptocharias smithi) | 60 cm |
| tähniline huntahven (Dicentrarchus punctatus) | 20 cm |
| koerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi) | 20 cm |
| ghaniakeel, senegali koerakeel (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis) | 30 cm |
| merluus (Merluccius spp.) | 30 cm |

a)

merekalade puhul:

sardinell (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis)

18 cm

sardiin (Sardina pilchardus)

16 cm

harilik stauriid ja stauriid Trachurus trecae (Trachurus spp.)

19 cm

harilik stauriid, sigarstauriid (Decapturus rhonchus)

19 cm

jaapani makrell (Scomber japonicus)

25 cm

kuld-merikoger (Sparus auratus)

20 cm

merikoger (Sparus coeruleostictus),

23 cm

merikoger (Sparus auriga), pagrus (Sparus pagrus)

23 cm

hammasahvenad (Dentex spp.)

15 cm

besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne)

19 cm

urisejalane (Plectorhynchus mediterraneus)

25 cm

sädelev huulkala

25 cm

tume kotkaskala (Sciana umbra)

25 cm

kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senegalensis)

70 cm

kivikohad (Epinephelus spp.)

40 cm

sinikala e lufar (Pomatomus saltator)

30 cm

harilik meripoisur (Pseudupeneus prayensis)

17 cm

kefaallased (Mugil spp.)

20 cm

kärphai (Mustellus, Leptocharias smithi)

60 cm

tähniline huntahven (Dicentrarchus punctatus)

20 cm

koerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi)

20 cm

ghaniakeel, senegali koerakeel (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis)

30 cm

merluus (Merluccius spp.)

30 cm

| b) | peajalgsete puhul:






  harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) | 500 gr (roogitud) |
| --- | --- | --- |
| harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris) | 13 cm |
| harilik seepia (Sepia officinalis) | 13 cm |
| seepia (Sepia bertheloti) | 7 cm |

b)

peajalgsete puhul:

harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)

500 gr (roogitud)

harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris)

13 cm

harilik seepia (Sepia officinalis)

13 cm

seepia (Sepia bertheloti)

7 cm

| c) | vähilaadsete puhul:






  ebalangust (Panulirus regius) | 21 cm |
| --- | --- | --- |
| mauritaania langust (Palinurus mauritanicus) | 23 cm |
| viburhännak, süvamerekrevetilised (Parapenaeus longirostris) | 6 cm |
| krabilised (Geyryon maritae) | 6 cm |
| viburhännak või karamot-viburhännak (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus) | kõige rohkem 200 indv/kg |

c)

vähilaadsete puhul:

ebalangust (Panulirus regius)

21 cm

mauritaania langust (Palinurus mauritanicus)

23 cm

viburhännak, süvamerekrevetilised (Parapenaeus longirostris)

6 cm

krabilised (Geyryon maritae)

6 cm

viburhännak või karamot-viburhännak (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus)

kõige rohkem 200 indv/kg

Punktis 2 osutatud loetelu võib läbi vaadata, et ühtlustada alammõõte piirkondlikul tasandil.

6. liide

ÜMBERARVESTAMISEL ARVESSE VÕETAVATE TEGURITE LOETELU

ÜMBERARVESTUSKURSS, MIDA KOHALDATAKSE TRAALERITE PARDAL ÜMBERTÖÖTLEMISE TEEL SAADUD LÕPPTOODETE PUHUL

| Tootmine | Töötlemisviis | Ümberarvestuskurss |
| --- | --- | --- |
| Merluus | | |
| Peata, sisikonnata | Käsitsi või masinlõikamine | 1,510 |
| Sardinell | | |
| pead maha lõigatud | käsitsi tükeldatud | 1,416 |
| peata, sisikonnata | käsitsi tükeldatud | 1,675 |
| peata, sisikonnata | masinaga tükeldatud | 1,795 |
| Makrellid | | |
| pead maha lõigatud | käsitsi tükeldatud | 1,406 |
| peata, sisikonnata | käsitsi tükeldatud | 1,582 |
| pead maha lõigatud | masinaga tükeldatud | 1,445 |
| peata, sisikonnata | masinaga tükeldatud | 1,661 |
| Lintsabad | | |
| peata, sisikonnata | käsitsi tükeldatud | 1,323 |
| lõigud | käsitsi tükeldatud | 1,340 |
| peata, sisikonnata (eritükeldus) | käsitsi tükeldatud | 1,473 |
| Sardiin | | |
| pead maha lõigatud | käsitsi tükeldatud | 1,416 |
| peata, sisikonnata | käsitsi tükeldatud | 1,704 |
| peata, sisikonnata | masinaga tükeldatud | 1,828 |
| Stauriid | | |
| pead maha lõigatud | käsitsi tükeldatud | 1,570 |
| pead maha lõigatud | masinaga tükeldatud | 1,634 |
| peata, sisikonnata | käsitsi tükeldatud | 1,862 |
| peata, sisikonnata | masinaga tükeldatud | 1,953 |
| NB! Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket kala 1 tonni kalajahu kohta. |

Tootmine

Töötlemisviis

Ümberarvestuskurss

Merluus

Peata, sisikonnata

Käsitsi või masinlõikamine

1,510

Sardinell

pead maha lõigatud

käsitsi tükeldatud

1,416

peata, sisikonnata

käsitsi tükeldatud

1,675

peata, sisikonnata

masinaga tükeldatud

1,795

Makrellid

pead maha lõigatud

käsitsi tükeldatud

1,406

peata, sisikonnata

käsitsi tükeldatud

1,582

pead maha lõigatud

masinaga tükeldatud

1,445

peata, sisikonnata

masinaga tükeldatud

1,661

Lintsabad

peata, sisikonnata

käsitsi tükeldatud

1,323

lõigud

käsitsi tükeldatud

1,340

peata, sisikonnata (eritükeldus)

käsitsi tükeldatud

1,473

Sardiin

pead maha lõigatud

käsitsi tükeldatud

1,416

peata, sisikonnata

käsitsi tükeldatud

1,704

peata, sisikonnata

masinaga tükeldatud

1,828

Stauriid

pead maha lõigatud

käsitsi tükeldatud

1,570

pead maha lõigatud

masinaga tükeldatud

1,634

peata, sisikonnata

käsitsi tükeldatud

1,862

peata, sisikonnata

masinaga tükeldatud

1,953

NB! Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket kala 1 tonni kalajahu kohta.

7. liide

VMS-TEADETE EDASTAMINE MAURITAANIALE

ASUKOHATEADE

| 1. | Esimene püügipiirkonnas registreeritud asukoht varustatakse koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad varustatakse koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis registreeritakse pärast püügipiirkonnast väljumist ja mis varustatakse koodiga „EXIT“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks eespool nimetatud andmetele peab Mauritaania kalapüügiseirekeskusel olema võimalik saada mitmesuguseid laevaseiresüsteemi teateid ja teavet, mis on loetletud allpool.







  Sõnumi liik | Soovituslik kood | Märkus |
| --- | --- | --- | --- |
| GNSSi signaali kadumine | GPS_LOSS (GPS signaali kaotamine) | See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali GNSSi moodulil ei õnnestunud saada GNSSi asukohta. |
| GNSSi signaalide otsing | GPS_RECOVERY (GPS on tagasi) | See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali GNSSi moodulil õnnestub saada GNSSi asukoht pärast GPS_LOSSi |
| Väline toiteallikas SISSE | POWER_UP (ühendus peatoiteallikaga on taastunud) | See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas sisse lülitub. |
| Väline toiteallikas VÄLJA | POWER_DOWN (ühendus peatoiteallikaga on katkenud) | See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas on välja lülitatud. VMS-terminali toidab siis aku. |
| Akurežiimil töötamise lõpp | LAST_ON_BATTERY (akutõrge) | See teade saadetakse vahetult enne VMS-terminali seiskumist, kui aku on tühi. |
| Hetkeasukoha küsimine (polling) | PING | Vastus taotlusele, milles küsitakse VMS-terminali hetke asukohta (polling) |
| Võrgu kadumise ajal salvestatud asukohad | DATALOGGER | See teade saadetakse satelliitvõrgu taastumise ajal. See teade sisaldab asukohateateid, mis on salvestatud ajal, mil võrk oli kadunud. |
| Sissetungimise hoiatus | INTRUSION | See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali on avatud. |
| Signaalkaabli lahtiühendamine | DOME DISMOUNTING | See teade saadetakse siis, kui kiirusemõõtjat ühenduskarbiga ühendav kaabel on lahti ühendatud. |

2.

Sõnumi liik

Soovituslik kood

Märkus

GNSSi signaali kadumine

GPS_LOSS (GPS signaali kaotamine)

See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali GNSSi moodulil ei õnnestunud saada GNSSi asukohta.

GNSSi signaalide otsing

GPS_RECOVERY (GPS on tagasi)

See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali GNSSi moodulil õnnestub saada GNSSi asukoht pärast GPS_LOSSi

Väline toiteallikas SISSE

POWER_UP (ühendus peatoiteallikaga on taastunud)

See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas sisse lülitub.

Väline toiteallikas VÄLJA

POWER_DOWN (ühendus peatoiteallikaga on katkenud)

See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas on välja lülitatud. VMS-terminali toidab siis aku.

Akurežiimil töötamise lõpp

LAST_ON_BATTERY (akutõrge)

See teade saadetakse vahetult enne VMS-terminali seiskumist, kui aku on tühi.

Hetkeasukoha küsimine (polling)

PING

Vastus taotlusele, milles küsitakse VMS-terminali hetke asukohta (polling)

Võrgu kadumise ajal salvestatud asukohad

DATALOGGER

See teade saadetakse satelliitvõrgu taastumise ajal. See teade sisaldab asukohateateid, mis on salvestatud ajal, mil võrk oli kadunud.

Sissetungimise hoiatus

INTRUSION

See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali on avatud.

Signaalkaabli lahtiühendamine

DOME DISMOUNTING

See teade saadetakse siis, kui kiirusemõõtjat ühenduskarbiga ühendav kaabel on lahti ühendatud.

8. liide

ERSi RAAMPROTOKOLL UN/FLUXI STANDARDI JA ELI FLUXI VÕRGU KASUTAMINE

1.

Lepinguosalised lepivad kokku, et laevade asukohtade, elektroonilise püügipäeviku ja kalapüügilitsentside andmete vahetamisel minnakse aja jooksul standardilt ERS 3.1 üle standardile UN/FLUX (United Nations Fisheries Language for Universal eXchange) ning ELi FLUXi andmevahetusvõrgule.

2.

UN/FLUXi standardi muudatused viiakse ellu ühiskomitee kindlaks määratud tähtaja jooksul Euroopa Komisjoni esitatud tehniliste sätete alusel, vajaduse korral kirjavahetuse teel.

3.

Eri elektrooniliste teabevahetuste rakendamise kord määratakse vajaduse korral kindlaks Euroopa Komisjoni koostatud ja ühiskomitee kinnitatud rakendusdokumendis.

4.

Senikaua, kuni iga komponendi puhul (asukohad, püügipäevik, litsentsid) on mindud üle UN/FLUXi standardile, võib kasutada üleminekumeetmeid. Mauritaania ametiasutused määravad kindlaks üleminekuks vajaliku ajavahemiku, võttes arvesse kõiki võimalikke tehnilisi piiranguid. Nendega määratakse kindlaks katseperiood, mis on ette nähtud enne üleminekut UN/FLUXi standardi tegelikule kasutamisele. Pärast edukat katsetamist lepivad lepinguosalised ühiskomitees või kirjavahetuse teel võimalikult kiiresti kokku ülemineku tegeliku kuupäeva.

9. liide

TEADUSVAATLEJA ARUANNE

| Vaatleja nimi: ... |
| --- |

Vaatleja nimi: ...

| Laev: ... Kodakondsus: ...
  Registreerimisnumber ja -sadam: ...
  Eristusmärk: ..., brutotonnaaž: ... GT, võimsus: ... hj
  Litsents: ... nr: ... Liik: ...
  Kapteni nimi: ... Kodakondsus: ... |
| --- |

Laev: ... Kodakondsus: ...

Registreerimisnumber ja -sadam: ...

Eristusmärk: ..., brutotonnaaž: ... GT, võimsus: ... hj

Litsents: ... nr: ... Liik: ...

Kapteni nimi: ... Kodakondsus: ...

| Vaatleja pardaleminek: kuupäev: ..., sadam: ...
  Vaatleja pardalt lahkumine: kuupäev: ..., sadam: ... |
| --- |

Vaatleja pardaleminek: kuupäev: ..., sadam: ...

Vaatleja pardalt lahkumine: kuupäev: ..., sadam: ...

| Lubatud püügimeetod ...
  Kasutatud püügivahendid: ...
  Võrgusilm ja/või suurus: ...
  Läbitud püügipiirkond: ...
  Kaugus rannikust: ...
  Töölevõetud Mauritaania meremeeste arv: ...
  Püügipiirkonda sisenemine .../.../... ja sealt väljumine .../.../... |
| --- |

Lubatud püügimeetod ...

Kasutatud püügivahendid: ...

Võrgusilm ja/või suurus: ...

Läbitud püügipiirkond: ...

Kaugus rannikust: ...

Töölevõetud Mauritaania meremeeste arv: ...

Püügipiirkonda sisenemine .../.../... ja sealt väljumine .../.../...

| Vaatleja hinnang
  Kogutoodang (kg): ..., sissekanne püügipäevikusse/logiraamatusse: ...
  Kaaspüük: liigid ..., hinnanguline määr: ...%
  Vette tagasilaskmine Liigid: ..., kogus (kg) : ... |
| --- |
| Püütud liigid | | | | | | |
| Kogus (kg) | | | | | | |
| |
| Püütud liigid | | | | | | |
| Kogus (kg) | | | | | | |

Vaatleja hinnang

Kogutoodang (kg): ..., sissekanne püügipäevikusse/logiraamatusse: ...

Kaaspüük: liigid ..., hinnanguline määr: ...%

Vette tagasilaskmine Liigid: ..., kogus (kg) : ...

Püütud liigid

Kogus (kg)

Püütud liigid

Kogus (kg)

| Vaatleja märkused |
| --- |
| Märkuse laad: | Kuupäev | Asukoht |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Vaatleja märkused

Märkuse laad:

Kuupäev

Asukoht

| Vaatleja üldised tähelepanekud: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- |

Vaatleja üldised tähelepanekud: ...

...

...

...

[Koht] ..., [kuupäev] ...

Vaatleja allkiri ...

| Kapteni tähelepanekud
  ...
  ...
  ...
  Aruande koopia saamise kuupäev ... Kapteni allkiri ... |
| --- |

Kapteni tähelepanekud

...

...

...

Aruande koopia saamise kuupäev ... Kapteni allkiri ...

| Aruanne edastatud (kellele) ...
  Ametikoht: ... |
| --- |

Aruanne edastatud (kellele) ...

Ametikoht: ...

10. liide

LIIDU JA MAURITAANIA PÄDEVATE ASUTUSTE KONTAKTANDMED

Lepinguosalised edastavad allpool loetletud asutuste kontaktandmed ühiskomitee esimesel koosolekul.

LIIT

| — | Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (DG MARE) |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (DG MARE)

| — | Euroopa Liidu delegatsioon Nouakchottis (Mauritaania) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu delegatsioon Nouakchottis (Mauritaania)

MAURITAANIA

| — | Kalandus- ja meremajandusministeerium |
| --- | --- |

—

Kalandus- ja meremajandusministeerium

| — | Mauritaania rannikuvalve |
| --- | --- |

—

Mauritaania rannikuvalve

| — | Piirkondlikud merendusosakonnad |
| --- | --- |

—

Piirkondlikud merendusosakonnad

11. liide

MAURITAANIA MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1.   Kui palju Mauritaania meremehi tuleb pardale võtta

| 1.1. | Vastavalt I lisa IX peatüki punktile 1 võetakse pardale vähemalt järgmine arv Mauritaania meremehi:






  a) | tuunipüügiseineritel üks meremees laeva kohta; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

tuunipüügiseineritel üks meremees laeva kohta;

| b) | ritvõngedega tuunipüügilaevadel ja õngejadalaevadel kolm meremeest laeva kohta; |
| --- | --- |

b)

ritvõngedega tuunipüügilaevadel ja õngejadalaevadel kolm meremeest laeva kohta;

| c) | krevetipüügilaevadel ja põhjalähedaste liikide püügi laevadel 60 % meeskonnast (ümardatult allapoole); juhtkond (laeva kapten, kapteni abi või kaldal olev vastutav töötaja, masinatehnik ja esimene mehaanik) kõnealuse arvestuse alla ei kuulu; |
| --- | --- |

c)

krevetipüügilaevadel ja põhjalähedaste liikide püügi laevadel 60 % meeskonnast (ümardatult allapoole); juhtkond (laeva kapten, kapteni abi või kaldal olev vastutav töötaja, masinatehnik ja esimene mehaanik) kõnealuse arvestuse alla ei kuulu;

| d) | pelaagilise püügi traaleritel 60 % töötajatest, kes tegelevad tootmisega (tehas, pakendamine ja külmutamine), nagu on osutatud laeva meeskonda käsitlevas kavas, mille on nõuetekohaselt kinnitanud lipuriigi pädev ametiasutus. Seoses kohustusega võtta pardale kaks vaatlejat, arvatakse üks neist maha kõnealusest Mauritaania meremeeste miinimumarvust; |
| --- | --- |

d)

pelaagilise püügi traaleritel 60 % töötajatest, kes tegelevad tootmisega (tehas, pakendamine ja külmutamine), nagu on osutatud laeva meeskonda käsitlevas kavas, mille on nõuetekohaselt kinnitanud lipuriigi pädev ametiasutus. Seoses kohustusega võtta pardale kaks vaatlejat, arvatakse üks neist maha kõnealusest Mauritaania meremeeste miinimumarvust;

| e) | Mauritaania ametiasutuste taotlusel julgustatakse pardale võtma praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, et toetada ministeeriumi koolitus- ja kvalifikatsioonipoliitikat. Kui kalalaeva omanik võtab pardale praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, arvestatakse nende arv punktide a–d kohaselt nõutud Mauritaania meremeeste miinimumarvust maha. |
| --- | --- |

e)

Mauritaania ametiasutuste taotlusel julgustatakse pardale võtma praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, et toetada ministeeriumi koolitus- ja kvalifikatsioonipoliitikat. Kui kalalaeva omanik võtab pardale praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, arvestatakse nende arv punktide a–d kohaselt nõutud Mauritaania meremeeste miinimumarvust maha.

| 1.2. | Punkti 1.3 alapunktis d nimetatud kalalaeva omanikul on lubatud kasutada nõutavat arvu Mauritaania meremehi pardal ja maismaal toimuva dokumenteeritud ja koos merendusasutusega kavandatud rotatsioonisüsteemi korras, mis võimaldab tal hallata kalalaeva tõhusalt ja vastutustundlikult kooskõlas meetmetega, mille lipuriik on oma siseriiklikke ja liidu õigusakte järgides vastu võtnud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vastavalt I lisa IX peatüki punktile 4 peab kapten laeva pardal töötavate meremeeste registrit, koostades selleks munsterrolli, millele kapten või tema poolt volitatud isik on nõuetekohaselt alla kirjutanud. Munsterrolli ajakohastatakse ja see sisaldab iga meremehe kohta üksikasjalikke andmeid, sh vähemalt järgmist:






  a) | palgaaste või tööülesanded; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

palgaaste või tööülesanded;

| b) | kodakondsus; |
| --- | --- |

b)

kodakondsus;

| c) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

c)

sünniaeg ja -koht;

| d) | isikut tõendava dokumendi liik ja number. |
| --- | --- |

d)

isikut tõendava dokumendi liik ja number.

| 1.4. | Punktis 1 sätestatud nõuete järgimise kontrollimisel lähtutakse liidu laeval kontrollimise ajal kehtivast munsterrollist, nagu see on kapteni või tema volitatud isiku poolt alla kirjutatud. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Tingimused Mauritaania meremeeste juurdepääsuks liidu laevadele

| 2.1. | Ministeerium tagab, et I lisa IX peatüki punktis 2 nimetatud nimekiri sisaldab iga meremehe kohta vähemalt ees- ja perekonnanime, sünniaega ja -kohta, kaluriametiga seotud kvalifikatsiooni ja dokumente ning tema töökogemust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ministeerium tagab, et iga I lisa IX peatüki punktis 2 nimetatud nimekirjas olev meremees vastab vähemalt järgmistele nõuetele:






  a) | teab ohutusalast põhisõnavara ühes järgmistest töökeeltest: prantsuse, hispaania või inglise keel; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

teab ohutusalast põhisõnavara ühes järgmistest töökeeltest: prantsuse, hispaania või inglise keel;

| b) | omab kehtivat Mauritaania passi; |
| --- | --- |

b)

omab kehtivat Mauritaania passi;

| c) | omab kehtivat Mauritaania meremehepassi või võrdväärset dokumenti; |
| --- | --- |

c)

omab kehtivat Mauritaania meremehepassi või võrdväärset dokumenti;

| d) | omab kehtivat tunnistust, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele, eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni rahvusvahelisele konventsioonile, mis käsitleb kalalaevade töötajate väljaõpet, diplomeerimist ja vahiteenistuse aluseid („STCW-F konventsioon”); |
| --- | --- |

d)

omab kehtivat tunnistust, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele, eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni rahvusvahelisele konventsioonile, mis käsitleb kalalaevade töötajate väljaõpet, diplomeerimist ja vahiteenistuse aluseid („STCW-F konventsioon”);

| e) | omab kehtivat tervisetõendit, mis tõendab tema suutlikkust täita ülesandeid kalalaeva pardal, samuti seda, et ta ei põe ühtegi nakkushaigust ning tal ei esine häireid, mis võiksid ohustada teiste pardalviibijate turvalisust ja tervist; arstlik läbivaatus tuleb teha vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele normidele ja peab hõlmama röntgenoloogilist uuringut tuberkuloosi avastamiseks; |
| --- | --- |

e)

omab kehtivat tervisetõendit, mis tõendab tema suutlikkust täita ülesandeid kalalaeva pardal, samuti seda, et ta ei põe ühtegi nakkushaigust ning tal ei esine häireid, mis võiksid ohustada teiste pardalviibijate turvalisust ja tervist; arstlik läbivaatus tuleb teha vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele normidele ja peab hõlmama röntgenoloogilist uuringut tuberkuloosi avastamiseks;

| f) | omab dokumente, mis võivad olla lisatud punkti 2.2 alapunktis c sätestatud meremehepassile või dokumendile ja milles kirjeldatakse üksikasjalikult tema omandatud teadmisi ning kus on kirjas iga kalalaeva kohta, millel ta on töötanud, laeva nimi ja tüüp, palgaaste või tööülesanded pardal ja laeval töötamise kestus; |
| --- | --- |

f)

omab dokumente, mis võivad olla lisatud punkti 2.2 alapunktis c sätestatud meremehepassile või dokumendile ja milles kirjeldatakse üksikasjalikult tema omandatud teadmisi ning kus on kirjas iga kalalaeva kohta, millel ta on töötanud, laeva nimi ja tüüp, palgaaste või tööülesanded pardal ja laeval töötamise kestus;

| g) | omab tõendit ühe punktis a nimetatud keele oskuse kohta; |
| --- | --- |

g)

omab tõendit ühe punktis a nimetatud keele oskuse kohta;

| h) | omab kaluri töölepingu nõuetekohaselt allkirjastatud originaali; |
| --- | --- |

h)

omab kaluri töölepingu nõuetekohaselt allkirjastatud originaali;

| i) | omab mis tahes muud kalalaeva lipuriigi või laeva kapteni nõutavat dokumenti. |
| --- | --- |

i)

omab mis tahes muud kalalaeva lipuriigi või laeva kapteni nõutavat dokumenti.

| 2.3. | Kõik punkti 2.2 alapunktides c–i osutatud dokumendid antakse välja Mauritaania või väljaandva riigi ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja neile on lisatud ingliskeelne tõlge. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kehtivate rahvusvaheliste õigusnormide kohaselt käsitatakse kõiki punkti 2.2 alapunktides c–i ette nähtud dokumente kehtivana üksnes juhul, kui need vastavad punktile 2.3, on nõuetekohaselt allkirjastatud, ei ole pardalemineku ajaks kehtivust kaotanud ning kui kalalaeva lipuriik tagab, et koolitus või eksam, mille kohta dokument on välja antud, vastab täielikult lipuriigi kehtestatud nõuetele.
  Selleks annab Mauritaania lipuriigi määratud ametnikele loa teha oma territooriumil vajalikke hindamisi ja auditeid. Lojaalse koostöö põhimõtte alusel teevad liidu liikmesriigid omavahel koostööd, et kergendada kõnealusest punktist tulenevat Mauritaania halduskoormust. |
| --- | --- |

2.4.

Selleks annab Mauritaania lipuriigi määratud ametnikele loa teha oma territooriumil vajalikke hindamisi ja auditeid. Lojaalse koostöö põhimõtte alusel teevad liidu liikmesriigid omavahel koostööd, et kergendada kõnealusest punktist tulenevat Mauritaania halduskoormust.

| 2.5. | Mauritaania meremehed esitavad kapteni palvel talle kontrollimiseks punktis 2.2 märgitud dokumendid. Kaptenil on õigus säilitada halduseesmärkidel eespool nimetatud dokumentide koopiad. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kalalaeva omanikul või tema nimel tegutseval kaptenil on õigus keelduda võtmast liidu laeva pardale Mauritaania meremeest, kui ta ei vasta punktide 2.2–2.4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Mauritaania meremeeste töölepingud

Need lepingud peavad sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | meremehe perekonnanimi ja eesnimed, sünniaeg või vanus ja sünnikoht; |
| --- | --- |

a)

meremehe perekonnanimi ja eesnimed, sünniaeg või vanus ja sünnikoht;

| b) | lepingu sõlmimise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise koht ja kuupäev;

| c) | kalalaeva(de) nimi (nimed) ja registreerimisnumber (numbrid), millel kalur kohustub töötama; |
| --- | --- |

c)

kalalaeva(de) nimi (nimed) ja registreerimisnumber (numbrid), millel kalur kohustub töötama;

| d) | tööandja või kalalaeva omaniku või muu lepinguosalise nimi; |
| --- | --- |

d)

tööandja või kalalaeva omaniku või muu lepinguosalise nimi;

| e) | ametikoht, millele kalur tööle võetakse; |
| --- | --- |

e)

ametikoht, millele kalur tööle võetakse;

| f) | võimaluse korral kuupäev, millal ja koht, kus kalur peab teenistusse asumiseks laevale ilmuma; |
| --- | --- |

f)

võimaluse korral kuupäev, millal ja koht, kus kalur peab teenistusse asumiseks laevale ilmuma;

| g) | meremehe töötasu suurus või, kui seda makstakse osade kaupa, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod, või kui kohaldatakse kombineeritud tasustamissüsteemi, siis töötasu suurus, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod ning igasugune kokkulepitud miinimumtöötasu; |
| --- | --- |

g)

meremehe töötasu suurus või, kui seda makstakse osade kaupa, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod, või kui kohaldatakse kombineeritud tasustamissüsteemi, siis töötasu suurus, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod ning igasugune kokkulepitud miinimumtöötasu;

| h) | lepingu lõpukuupäev ja sellega seotud tingimused:






  i) | juhul kui leping sõlmiti tähtajalisena, siis selle lõppemise kindlaksmääratud kuupäev; |
| --- | --- | --- |

h)

lepingu lõpukuupäev ja sellega seotud tingimused:

i)

juhul kui leping sõlmiti tähtajalisena, siis selle lõppemise kindlaksmääratud kuupäev;

| ii) | kui leping sõlmiti reisi ajaks, siis lepingu lõppemise puhul kokku lepitud sihtsadam ja tähtaeg, mille möödumisel on kalur pärast sihtkohta jõudmist vaba; |
| --- | --- |

ii)

kui leping sõlmiti reisi ajaks, siis lepingu lõppemise puhul kokku lepitud sihtsadam ja tähtaeg, mille möödumisel on kalur pärast sihtkohta jõudmist vaba;

| iii) | kui leping on sõlmitud tähtajatuna, siis tingimused, mille korral saab kumbki lepinguosaline lepingu üles öelda, ning nõutav etteteatamistähtaeg, mis ei ole tööandja, laevaomaniku või muu lepinguosalise puhul lühem kui kaluri puhul; |
| --- | --- |

iii)

kui leping on sõlmitud tähtajatuna, siis tingimused, mille korral saab kumbki lepinguosaline lepingu üles öelda, ning nõutav etteteatamistähtaeg, mis ei ole tööandja, laevaomaniku või muu lepinguosalise puhul lühem kui kaluri puhul;

| i) | kaluri kaitse haiguse, vigastuse või surma korral, mis on seotud tema tööga; |
| --- | --- |

i)

kaluri kaitse haiguse, vigastuse või surma korral, mis on seotud tema tööga;

| j) | tasuline põhipuhkus või selle arvutamiseks kasutatav valem, kui see on olemas; |
| --- | --- |

j)

tasuline põhipuhkus või selle arvutamiseks kasutatav valem, kui see on olemas;

| k) | tööandja, laevaomaniku või kaluri töölepingu muu osalise poolt kalurile makstavad ravi- ja sotsiaalkindlustushüvitised; |
| --- | --- |

k)

tööandja, laevaomaniku või kaluri töölepingu muu osalise poolt kalurile makstavad ravi- ja sotsiaalkindlustushüvitised;

| l) | kaluri õigus kodumaale tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

l)

kaluri õigus kodumaale tagasi pöörduda;

| m) | viide kollektiivlepingule, kui see on olemas; |
| --- | --- |

m)

viide kollektiivlepingule, kui see on olemas;

| n) | minimaalne puhkeaeg. |
| --- | --- |

n)

minimaalne puhkeaeg.

4.   Ministeeriumile esitatav teave

| 4.1. | Iga liidu liikmesriigist lipuriik teatab liidu koostatud ja hallatava nimekirja alusel ministeeriumile oma punktis 2.4 sätestatud pädeva asutuse nime. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Võttes arvesse punkti 2.2 alapunkte d ja h, teavitab lipuriik liidu vahendusel nõuetekohaselt ministeeriumi nõutavatest täiendavatest dokumentidest, mis peavad olema meremeestel, kes on määratud või võetakse tööle nimetatud riigi lipu all sõitva kalalaeva pardale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja teavitab ministeeriumi laeva pardale võetud Mauritaania meremeestest punktis 1.3 sätestatud munsterrolli abil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punktis 4.3 sätestatud teabe kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja saadab kaluri töölepingu koopia otse ministeeriumisse, tehes seda kahe päeva jooksul pärast lepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punkti 4.5 kohase kaluri töölepingu koopia kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi. |
| --- | --- |

4.6.

---

(1)  
  29. juuli 2015. aasta kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 artikkel 12 jj.

1

code des pêches

(2)  
  „Kategooria“ Mauritaania õiguse tähenduses, TABELI 1 joonealune märkus.

2

(3)  Muud peale sardiinide, sardinellide, stauriidide ja makrellide.

3

(4)  
  1. oktoobri 2015. aasta kalandusseadustiku (Code des Pêches) rakendusmäärus 2015-159.

4

Code des Pêches

---