# Uradni list L 416/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 416 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6423. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 416

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6423. november 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2035 z dne 16. novembra 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Alho da Graciosa (ZGO)) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/2036 z dne 19. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 17 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2037 z dne 22. novembra 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvzetji iz obveznosti glede registracije obratov akvakulture in vodenja evidenc izvajalcev dejavnosti (
  1
  ) | 80 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2035 z dne 16. novembra 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Alho da Graciosa (ZGO))

1

*

Uredba Komisije (EU) 2021/2036 z dne 19. novembra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 17 (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2037 z dne 22. novembra 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvzetji iz obveznosti glede registracije obratov akvakulture in vodenja evidenc izvajalcev dejavnosti (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 416/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 416/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2035

z dne 16. novembra 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Alho da Graciosa“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Portugalske za registracijo imena „Alho da Graciosa“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Portugalske za registracijo imena „Alho da Graciosa“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Alho da Graciosa“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Alho da Graciosa“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Alho da Graciosa“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. novembra 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 311, 3.8.2021, str. 24.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 23.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 416/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 416/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2036

z dne 19. novembra 2021

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Mednarodnim standardom računovodskega poročanja 17

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni računovodski standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 18. maja 2017 objavil Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 17 Zavarovalne pogodbe in 25. junija 2020 spremembe MSRP 17 (v nadaljnjem besedilu: MSRP 17). |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 18. maja 2017 objavil Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 17 Zavarovalne pogodbe in 25. junija 2020 spremembe MSRP 17 (v nadaljnjem besedilu: MSRP 17).

| (3) | Sprejetje MSRP 17 pomeni posledične spremembe naslednjih standardov ali pojasnil standardov: MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MSRP 3 Poslovne združitve, MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja, MSRP 9 Finančni instrumenti, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 7 Izkaz denarnih tokov, MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 19 Zaslužki zaposlencev, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MRS 36 Oslabitev sredstev, MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MRS 40 Naložbene nepremičnine ter Pojasnila Stalnega odbora za pojasnjevanje SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema. |
| --- | --- |

(3)

Sprejetje MSRP 17 pomeni posledične spremembe naslednjih standardov ali pojasnil standardov: MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MSRP 3 Poslovne združitve, MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja, MSRP 9 Finančni instrumenti, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 7 Izkaz denarnih tokov, MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 19 Zaslužki zaposlencev, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MRS 36 Oslabitev sredstev, MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MRS 40 Naložbene nepremičnine ter Pojasnila Stalnega odbora za pojasnjevanje SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema.

| (4) | MSRP 17 določa celovit pristop k obračunavanju zavarovalnih pogodb. Cilj MSRP 17 je zagotoviti, da podjetje v svojih računovodskih izkazih navede ustrezne informacije, ki natančno predstavljajo zavarovalne pogodbe. Te informacije so zanesljiva podlaga za uporabnike računovodskih izkazov, da ocenijo vpliv zavarovalnih pogodb na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. |
| --- | --- |

(4)

MSRP 17 določa celovit pristop k obračunavanju zavarovalnih pogodb. Cilj MSRP 17 je zagotoviti, da podjetje v svojih računovodskih izkazih navede ustrezne informacije, ki natančno predstavljajo zavarovalne pogodbe. Te informacije so zanesljiva podlaga za uporabnike računovodskih izkazov, da ocenijo vpliv zavarovalnih pogodb na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja.

| (5) | MSRP 17 se uporablja za zavarovalne pogodbe, pozavarovalne pogodbe in naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. V Uniji obstaja veliko različnih pogodb o življenjskem zavarovanju in življenjskem varčevanju, katerih skupna obveznost po najboljših ocenah znaša približno 5,9 bilijona EUR (brez pogodb, vezanih na enoto). V več državah članicah nekatere od teh pogodb vključujejo značilnosti neposredne udeležbe in možnost diskrecijske udeležbe, ki omogočajo delitev tveganj in denarnih tokov med različnimi generacijami imetnikov police. |
| --- | --- |

(5)

MSRP 17 se uporablja za zavarovalne pogodbe, pozavarovalne pogodbe in naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. V Uniji obstaja veliko različnih pogodb o življenjskem zavarovanju in življenjskem varčevanju, katerih skupna obveznost po najboljših ocenah znaša približno 5,9 bilijona EUR (brez pogodb, vezanih na enoto). V več državah članicah nekatere od teh pogodb vključujejo značilnosti neposredne udeležbe in možnost diskrecijske udeležbe, ki omogočajo delitev tveganj in denarnih tokov med različnimi generacijami imetnikov police.

| (6) | V številnih državah članicah se pogodbe o življenjskem zavarovanju prav tako upravljajo med generacijami za zmanjšanje izpostavljenosti obrestnemu tveganju in tveganju dolgoživosti ter vključujejo namenska sredstva za kritje zavarovalne obveznosti, vendar te pogodbe nimajo značilnosti neposredne udeležbe, kot je opredeljena v MSRP 17. Če izpolnjujejo zahteve Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in po odobritvi zavarovalnih nadzornikov, lahko nekatere od teh pogodb uporabijo uskladitveno prilagoditev za izračun svojega količnika po Solventnosti II. |
| --- | --- |

(6)

V številnih državah članicah se pogodbe o življenjskem zavarovanju prav tako upravljajo med generacijami za zmanjšanje izpostavljenosti obrestnemu tveganju in tveganju dolgoživosti ter vključujejo namenska sredstva za kritje zavarovalne obveznosti, vendar te pogodbe nimajo značilnosti neposredne udeležbe, kot je opredeljena v MSRP 17. Če izpolnjujejo zahteve Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in po odobritvi zavarovalnih nadzornikov, lahko nekatere od teh pogodb uporabijo uskladitveno prilagoditev za izračun svojega količnika po Solventnosti II.

| (7) | Unija lahko MSRP 17, kot ga je izdal UOMRS, sprejme le, če izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(7)

Unija lahko MSRP 17, kot ga je izdal UOMRS, sprejme le, če izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (8) | V mnenju Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) o odobritvi standarda je bilo ugotovljeno, da MSRP 17 izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. EFRAG pa ni dosegla soglasja o tem, ali združevanje pogodb z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov v letne kohorte izpolnjuje tehnična merila za odobritev oziroma prispeva k evropskemu javnemu dobremu. To je v skladu s stališči deležnikov o mnenju EFRAG o odobritvi standarda in stališči strokovnjakov držav članic v Računovodskem regulativnem odboru. |
| --- | --- |

(8)

V mnenju Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) o odobritvi standarda je bilo ugotovljeno, da MSRP 17 izpolnjuje merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. EFRAG pa ni dosegla soglasja o tem, ali združevanje pogodb z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov v letne kohorte izpolnjuje tehnična merila za odobritev oziroma prispeva k evropskemu javnemu dobremu. To je v skladu s stališči deležnikov o mnenju EFRAG o odobritvi standarda in stališči strokovnjakov držav članic v Računovodskem regulativnem odboru.

| (9) | Podjetja v Uniji bi morala imeti možnost uporabljati MSRP 17, kot ga je izdal UOMRS, da bi se jim olajšala uvrstitev na borzo v tretjih državah ali da bi izpolnila pričakovanja svetovnih vlagateljev. |
| --- | --- |

(9)

Podjetja v Uniji bi morala imeti možnost uporabljati MSRP 17, kot ga je izdal UOMRS, da bi se jim olajšala uvrstitev na borzo v tretjih državah ali da bi izpolnila pričakovanja svetovnih vlagateljev.

| (10) | Vendar zahteva po letni kohorti kot obračunski enoti za skupine zavarovalnih in naložbenih pogodb ne odraža vedno poslovnega modela niti pravnih in pogodbenih značilnosti pogodb z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov, navedenih v uvodnih izjavah 5 in 6. Te pogodbe predstavljajo več kot 70 % vseh obveznosti iz življenjskega zavarovanja v Uniji. Zahteva po letni kohorti, ki se uporablja za take pogodbe, ne zagotavlja vedno ugodnega razmerja med stroški in koristmi. |
| --- | --- |

(10)

Vendar zahteva po letni kohorti kot obračunski enoti za skupine zavarovalnih in naložbenih pogodb ne odraža vedno poslovnega modela niti pravnih in pogodbenih značilnosti pogodb z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov, navedenih v uvodnih izjavah 5 in 6. Te pogodbe predstavljajo več kot 70 % vseh obveznosti iz življenjskega zavarovanja v Uniji. Zahteva po letni kohorti, ki se uporablja za take pogodbe, ne zagotavlja vedno ugodnega razmerja med stroški in koristmi.

| (11) | Glede na to, da se MSRP uporabljajo v okviru globalnega kapitalskega trga, bi morala biti odstopanja od MSRP določena za izjemne okoliščine in omejena. |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da se MSRP uporabljajo v okviru globalnega kapitalskega trga, bi morala biti odstopanja od MSRP določena za izjemne okoliščine in omejena.

| (12) | Zato bi morala imeti podjetja v Uniji ne glede na opredelitev skupine zavarovalnih pogodb iz Dodatka A k Prilogi k tej uredbi možnost, da pogodbe z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov izvzamejo iz zahteve po letni kohorti iz MSRP 17. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi morala imeti podjetja v Uniji ne glede na opredelitev skupine zavarovalnih pogodb iz Dodatka A k Prilogi k tej uredbi možnost, da pogodbe z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov izvzamejo iz zahteve po letni kohorti iz MSRP 17.

| (13) | Vlagatelji bi morali biti seznanjeni z dejstvom, da je podjetje uporabilo izvzetje iz zahteve po letni kohorti za skupine pogodb. Zato bi moralo podjetje v skladu z Mednarodnim računovodskim standardom 1 Predstavljanje računovodskih izkazov v pojasnilih k računovodskim izkazom razkriti, da kot pomembno računovodsko usmeritev uporablja izvzetje, in navesti druga pojasnila, na primer za katere portfelje je uporabilo izvzetje. To ne bi smelo pomeniti kvantitativne ocene učinka uporabe neobveznega izvzetja iz zahteve po letni kohorti. |
| --- | --- |

(13)

Vlagatelji bi morali biti seznanjeni z dejstvom, da je podjetje uporabilo izvzetje iz zahteve po letni kohorti za skupine pogodb. Zato bi moralo podjetje v skladu z Mednarodnim računovodskim standardom 1 Predstavljanje računovodskih izkazov v pojasnilih k računovodskim izkazom razkriti, da kot pomembno računovodsko usmeritev uporablja izvzetje, in navesti druga pojasnila, na primer za katere portfelje je uporabilo izvzetje. To ne bi smelo pomeniti kvantitativne ocene učinka uporabe neobveznega izvzetja iz zahteve po letni kohorti.

| (14) | Komisija bi morala do 31. decembra 2027 pregledati izvzetje iz zahteve po letni kohorti za pogodbe z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov, pri čemer bi morala upoštevati pregled, ki ga bo opravil UOMRS po začetku izvajanja MSRP 17. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala do 31. decembra 2027 pregledati izvzetje iz zahteve po letni kohorti za pogodbe z medgeneracijsko vzajemnostjo in usklajevanjem denarnih tokov, pri čemer bi morala upoštevati pregled, ki ga bo opravil UOMRS po začetku izvajanja MSRP 17.

| (15) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni:

| (a) | vstavi se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 17 Zavarovalne pogodbe, kot je določen v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

vstavi se Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 17 Zavarovalne pogodbe, kot je določen v Prilogi k tej uredbi;

| (b) | MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MSRP 3 Poslovne združitve, MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja, MSRP 9 Finančni instrumenti, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 7 Izkaz denarnih tokov, MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 19 Zaslužki zaposlencev, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MRS 36 Oslabitev sredstev, MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MRS 40 Naložbene nepremičnine ter Pojasnilo Stalnega odbora za pojasnjevanje SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema se spremenijo v skladu z MSRP 17, kot je določen v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MSRP 3 Poslovne združitve, MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja, MSRP 9 Finančni instrumenti, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 7 Izkaz denarnih tokov, MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva, MRS 19 Zaslužki zaposlencev, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MRS 36 Oslabitev sredstev, MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, MRS 38 Neopredmetena sredstva, MRS 40 Naložbene nepremičnine ter Pojasnilo Stalnega odbora za pojasnjevanje SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema se spremenijo v skladu z MSRP 17, kot je določen v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

1.   Podjetja začnejo uporabljati spremembo iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2023 ali po tem datumu.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko podjetje odloči, da zahteve iz 22. člena Priloge k tej uredbi ne uporablja za:

| (a) | skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo in skupine naložbenih pogodb z možnostjo diskrecijske udeležbe, kot so opredeljene v Dodatku A k Prilogi k tej uredbi, in z denarnimi tokovi, ki vplivajo na ali na katere vplivajo denarni tokovi imetnikom police iz drugih pogodb, kot je določeno v B67. in B68. členu Dodatka B k navedeni prilogi; |
| --- | --- |

(a)

skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo in skupine naložbenih pogodb z možnostjo diskrecijske udeležbe, kot so opredeljene v Dodatku A k Prilogi k tej uredbi, in z denarnimi tokovi, ki vplivajo na ali na katere vplivajo denarni tokovi imetnikom police iz drugih pogodb, kot je določeno v B67. in B68. členu Dodatka B k navedeni prilogi;

| (b) | skupine zavarovalnih pogodb, ki se upravljajo med generacijami pogodb in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 77b Direktive 2009/138/ES ter so jih nadzorni organi odobrili za uporabo uskladitvene prilagoditve. |
| --- | --- |

(b)

skupine zavarovalnih pogodb, ki se upravljajo med generacijami pogodb in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 77b Direktive 2009/138/ES ter so jih nadzorni organi odobrili za uporabo uskladitvene prilagoditve.

Če podjetje ne uporablja zahteve iz 22. člena Priloge k tej uredbi v skladu z odstavkom 2(a) ali 2(b), to razkrije v pojasnilih kot pomembno računovodsko usmeritev v skladu z Mednarodnim računovodskim standardom 1 Predstavljanje računovodskih izkazov in navede druga pojasnila, na primer za katere portfelje je podjetje uporabilo to izvzetje.

Člen 3

Komisija do 31. decembra 2027 pregleda neobvezno izvzetje iz člena 2(2) in po potrebi predlaga spremembo ali odpravo tega izvzetja.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

3

---

PRILOGA

MSRP 17 Zavarovalne pogodbe

Mednarodni standard računovodskega poročanja 17

Zavarovalne pogodbe

CILJ

| 1 | Z MSRP 17 Zavarovalne pogodbe se določajo načela za pripoznavanje, merjenje, predstavljanje in razkrivanje zavarovalnih pogodb, ki spadajo v področje uporabe tega standarda. Cilj MSRP 17 je zagotoviti, da podjetje zagotovi ustrezne informacije, ki natančno predstavljajo te pogodbe. Te informacije so podlaga za uporabnike računovodskih izkazov, da ocenijo vpliv zavarovalnih pogodb na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. |
| --- | --- |

1

| 2 | Podjetje pri uporabi MSRP 17 upošteva svoje materialne pravice in obveze, ne glede na to, ali izhajajo iz pogodbe, zakona ali predpisa. Pogodba je dogovor med dvema ali več strankami, ki ustvarja izvršljive pravice in obveze. Izvršljivost pravic in obvez iz pogodbe je pravno vprašanje. Pogodbe so lahko pisne, ustne ali nakazane (implicitne) v skladu z običajnimi poslovnimi praksami podjetja. Pogodbeni pogoji vključujejo vse pogoje iz pogodbe, nedvoumne (eksplicitne) ali nakazane (implicitne), vendar podjetje ne upošteva pogojev, ki nimajo ekonomske vsebine (tj. nimajo opaznega učinka na ekonomske vidike pogodbe). Nakazani (implicitni) pogoji v pogodbi vključujejo tiste, ki jih določajo zakonodaja ali predpisi. Prakse in postopki za sklepanje pogodb s kupci se med pravnimi ureditvami, panogami in podjetji razlikujejo. Poleg tega se lahko razlikujejo znotraj podjetja (lahko so na primer odvisni od razreda kupca ali narave obljubljenega blaga ali storitev). |
| --- | --- |

2

PODROČJE UPORABE

| 3 | Podjetje uporablja MSRP 17 za:






  (a) | zavarovalne pogodbe, vključno s pozavarovalnimi pogodbami, ki jih izda; |
| --- | --- | --- |

3

(a)

zavarovalne pogodbe, vključno s pozavarovalnimi pogodbami, ki jih izda;

| (b) | pozavarovalne pogodbe, ki jih ima sklenjene; in |
| --- | --- |

(b)

pozavarovalne pogodbe, ki jih ima sklenjene; in

| (c) | naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki jih izda, če podjetje izdaja tudi zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki jih izda, če podjetje izdaja tudi zavarovalne pogodbe.

| 4 | Vsa sklicevanja na zavarovalne pogodbe v MSRP 17 veljajo tudi za:






  (a) | pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, razen:






  (i) | za sklicevanja na izdane zavarovalne pogodbe in |
| --- | --- | --- | --- |

4

(a)

pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, razen:

(i)

za sklicevanja na izdane zavarovalne pogodbe in

| (ii) | kot je opisano v 60.–70.A členu; |
| --- | --- |

(ii)

kot je opisano v 60.–70.A členu;

| (b) | naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, kot je določeno v 3.(c) členu, razen za sklicevanja na zavarovalne pogodbe v 3.(c) členu in kot je opisano v 71. členu. |
| --- | --- |

(b)

naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, kot je določeno v 3.(c) členu, razen za sklicevanja na zavarovalne pogodbe v 3.(c) členu in kot je opisano v 71. členu.

| 5 | Vsa sklicevanja na izdane zavarovalne pogodbe v MSRP 17 veljajo tudi za zavarovalne pogodbe, ki jih je podjetje pridobilo pri prenosu zavarovalnih pogodb ali pri poslovni združitvi, razen pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. |
| --- | --- |

5

| 6 | V Dodatku A je opredeljena zavarovalna pogodba, B2.–B30. člen Dodatka B pa vsebujejo napotke glede opredelitve zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

6

| 7 | Podjetje MSRP 17 ne uporablja za:






  (a) | jamstva, ki jih zagotovi proizvajalec, distributer ali prodajalec v zvezi s prodajo blaga ali storitev kupcu (glej MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci); |
| --- | --- | --- |

7

(a)

jamstva, ki jih zagotovi proizvajalec, distributer ali prodajalec v zvezi s prodajo blaga ali storitev kupcu (glej MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci);

| (b) | sredstva in obveznosti delodajalcev iz programov zaslužkov zaposlencev (glej MRS 19 Zaslužki zaposlencev in MSRP 2 Plačilo z delnicami) ter pokojninske obveznosti v skladu s pokojninskimi programi z določenimi pokojninami (glej MRS 26 Obračunavanje in poročanje pokojninskih programov); |
| --- | --- |

(b)

sredstva in obveznosti delodajalcev iz programov zaslužkov zaposlencev (glej MRS 19 Zaslužki zaposlencev in MSRP 2 Plačilo z delnicami) ter pokojninske obveznosti v skladu s pokojninskimi programi z določenimi pokojninami (glej MRS 26 Obračunavanje in poročanje pokojninskih programov);

| (c) | pogodbene pravice ali pogodbene obveze, ki so odvisne od prihodnje uporabe ali pravice do uporabe nefinančne postavke (na primer nekatera nadomestila za licence, avtorske pravice, spremenljiva in druga pogojna plačila najemnin in podobne postavke: glej MSRP 15, MRS 38 Neopredmetena sredstva in MSRP 16 Najemi); |
| --- | --- |

(c)

pogodbene pravice ali pogodbene obveze, ki so odvisne od prihodnje uporabe ali pravice do uporabe nefinančne postavke (na primer nekatera nadomestila za licence, avtorske pravice, spremenljiva in druga pogojna plačila najemnin in podobne postavke: glej MSRP 15, MRS 38 Neopredmetena sredstva in MSRP 16 Najemi);

| (d) | jamstva za preostalo vrednost, ki jih zagotovi proizvajalec, distributer ali prodajalec, in najemnikova jamstva za preostalo vrednost, če so vgrajena v finančni najem (glej MSRP 15 in MSRP 16); |
| --- | --- |

(d)

jamstva za preostalo vrednost, ki jih zagotovi proizvajalec, distributer ali prodajalec, in najemnikova jamstva za preostalo vrednost, če so vgrajena v finančni najem (glej MSRP 15 in MSRP 16);

| (e) | pogodbe o finančnem poroštvu, razen če je izdajatelj predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe. Izdajatelj se odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MSRP 17 ali MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja in MSRP 9 Finančni instrumenti. Izdajatelj lahko sprejme to odločitev za vsako pogodbo posebej, odločitev za posamezno pogodbo pa je nepreklicna; |
| --- | --- |

(e)

pogodbe o finančnem poroštvu, razen če je izdajatelj predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe. Izdajatelj se odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MSRP 17 ali MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja in MSRP 9 Finančni instrumenti. Izdajatelj lahko sprejme to odločitev za vsako pogodbo posebej, odločitev za posamezno pogodbo pa je nepreklicna;

| (f) | pogojna nadomestila kot obveznost ali terjatev v poslovni združitvi (glej MSRP 3 Poslovne združitve); |
| --- | --- |

(f)

pogojna nadomestila kot obveznost ali terjatev v poslovni združitvi (glej MSRP 3 Poslovne združitve);

| (g) | zavarovalne pogodbe, pri katerih je podjetje imetnik police, razen če so te pogodbe pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje (glej 3.(b) člen); |
| --- | --- |

(g)

zavarovalne pogodbe, pri katerih je podjetje imetnik police, razen če so te pogodbe pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje (glej 3.(b) člen);

| (h) | pogodbe o kreditnih karticah ali podobne pogodbe, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če, in samo če podjetje ne upošteva ocene zavarovalnega tveganja, povezanega s posameznim kupcem, pri določanju cene pogodbe s tem kupcem (glej MSRP 9 in druge relevantne MSRP). Če in samo če MSRP 9 od podjetja zahteva, da loči sestavino zavarovalnega kritja (glej 2.1.(e)(iv) člen MSRP 9), vgrajeno v tako pogodbo, podjetje za to sestavino uporabi MSRP 17. |
| --- | --- |

(h)

pogodbe o kreditnih karticah ali podobne pogodbe, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če, in samo če podjetje ne upošteva ocene zavarovalnega tveganja, povezanega s posameznim kupcem, pri določanju cene pogodbe s tem kupcem (glej MSRP 9 in druge relevantne MSRP). Če in samo če MSRP 9 od podjetja zahteva, da loči sestavino zavarovalnega kritja (glej 2.1.(e)(iv) člen MSRP 9), vgrajeno v tako pogodbo, podjetje za to sestavino uporabi MSRP 17.

| 8 | Nekatere pogodbe ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar je njihov glavni namen opravljanje storitev za vnaprej določeno plačilo. Podjetje se lahko odloči uporabiti MSRP 15 namesto MSRP 17 za take pogodbe, ki jih izda, če in samo če so izpolnjeni določeni pogoji. Podjetje lahko sprejme to odločitev za vsako pogodbo posebej, vendar je odločitev za posamezno pogodbo nepreklicna. Pogoji so:






  (a) | podjetje ne upošteva ocene tveganja, povezanega s posameznim kupcem, pri določanju cene pogodbe s tem kupcem; |
| --- | --- | --- |

8

(a)

podjetje ne upošteva ocene tveganja, povezanega s posameznim kupcem, pri določanju cene pogodbe s tem kupcem;

| (b) | nadomestilo po pogodbi se kupcu zagotovi z zagotovitvijo storitev in ne z denarnimi plačili; in |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo po pogodbi se kupcu zagotovi z zagotovitvijo storitev in ne z denarnimi plačili; in

| (c) | zavarovalno tveganje, preneseno s pogodbo, izhaja predvsem iz uporabe storitev s strani kupca in ne iz negotovosti glede nabavne vrednosti oziroma stroška teh storitev. |
| --- | --- |

(c)

zavarovalno tveganje, preneseno s pogodbo, izhaja predvsem iz uporabe storitev s strani kupca in ne iz negotovosti glede nabavne vrednosti oziroma stroška teh storitev.

| 8A | Nekatere pogodbe ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar imajo nadomestilo za zavarovane dogodke omejeno na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo (na primer posojila z odpustkom vračila v primeru smrti). Podjetje se odloči, ali bo uporabilo MSRP 17 ali MSRP 9 za take pogodbe, ki jih izdaja, razen če so take pogodbe izključene iz področja uporabe MSRP 17 na podlagi 7. člena. Podjetje sprejme tako odločitev za vsak portfelj zavarovalnih pogodb, njegova odločitev za vsak portfelj pa je nepreklicna. |
| --- | --- |

8A

Kombinacije zavarovalnih pogodb

| 9 | Sklop ali niz zavarovalnih pogodb z isto ali povezano nasprotno stranko lahko dosega skupen poslovni učinek ali pa je zasnovan za doseganje takega učinka. Za poročanje o vsebini takih pogodb je morda treba tak sklop ali niz pogodb obravnavati kot celoto. Na primer, če gre pri pravicah in obvezah v eni pogodbi zgolj za popolno razveljavitev pravic in obvez v drugi pogodbi, sklenjeni ob istem času z isto nasprotno stranko, je njun skupni učinek, da ne obstajajo nobene pravice in obveze. |
| --- | --- |

9

Ločevanje sestavin od zavarovalne pogodbe (B31.–B35. člen)

| 10 | Zavarovalna pogodba lahko vsebuje eno ali več sestavin, ki bi spadale v področje uporabe drugega standarda, če bi bile ločene pogodbe. Na primer, zavarovalna pogodba lahko vsebuje naložbeno sestavino ali sestavino za storitve, ki niso storitve zavarovalne pogodbe (ali oboje). Podjetje uporabi 11.–13. člen za določanje in obračunavanje sestavin pogodbe. |
| --- | --- |

10

| 11 | Podjetje:






  (a) | uporabi MSRP 9 za določitev, ali obstaja vgrajen izvedeni finančni instrument, ki ga je treba ločiti, in če ta obstaja, kako se ta izvedeni finančni instrument obračunava; |
| --- | --- | --- |

11

(a)

uporabi MSRP 9 za določitev, ali obstaja vgrajen izvedeni finančni instrument, ki ga je treba ločiti, in če ta obstaja, kako se ta izvedeni finančni instrument obračunava;

| (b) | od gostiteljske zavarovalne pogodbe loči naložbeno sestavino, če in samo če je ta naložbena sestavina razločljiva od pogodbe (glej B31.–B32. člen). Podjetje za obračunavanje ločene naložbene sestavine uporabi MSRP 9, razen če gre za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17 (glej 3.(c) člen). |
| --- | --- |

(b)

od gostiteljske zavarovalne pogodbe loči naložbeno sestavino, če in samo če je ta naložbena sestavina razločljiva od pogodbe (glej B31.–B32. člen). Podjetje za obračunavanje ločene naložbene sestavine uporabi MSRP 9, razen če gre za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17 (glej 3.(c) člen).

| 12 | Po uporabi 11. člena za ločitev denarnih tokov, povezanih z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti in od njih razločljivimi naložbenimi sestavinami, podjetje od gostiteljske zavarovalne pogodbe loči obljube za prenos razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe, na imetnika police, pri čemer uporabi 7. člen MSRP 15. Podjetje takšno obveznost obračunava v skladu z MSRP 15. Pri uporabi 7. člena MSRP 15 za ločitev obljube podjetje uporabi B33.–B35. člen MSRP 17 in ob začetnem pripoznanju:






  (a) | uporabi MSRP 15 za razporeditev denarnih pritokov med zavarovalno sestavino in vse obljube za zagotovitev razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe; in |
| --- | --- | --- |

12

(a)

uporabi MSRP 15 za razporeditev denarnih pritokov med zavarovalno sestavino in vse obljube za zagotovitev razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe; in

| (b) | razporedi denarne odtoke med zavarovalno sestavino in vse obljubljeno blago ali storitve, ki niso storitve zavarovalne pogodbe, obračunane v skladu z MSRP 15, tako da:






  (i) | se denarni odtoki, povezani neposredno z vsako komponento, pripišejo tej komponenti, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

razporedi denarne odtoke med zavarovalno sestavino in vse obljubljeno blago ali storitve, ki niso storitve zavarovalne pogodbe, obračunane v skladu z MSRP 15, tako da:

(i)

se denarni odtoki, povezani neposredno z vsako komponento, pripišejo tej komponenti, ter

| (ii) | se vsi preostali denarni odtoki razporedijo na sistematični in razumni podlagi, tako da odražajo denarne odtoke, ki bi po pričakovanjih podjetja nastali, če bi bila ta sestavina ločena pogodba. |
| --- | --- |

(ii)

se vsi preostali denarni odtoki razporedijo na sistematični in razumni podlagi, tako da odražajo denarne odtoke, ki bi po pričakovanjih podjetja nastali, če bi bila ta sestavina ločena pogodba.

| 13 | Podjetje po uporabi 11.–12. člena vse preostale sestavine gostiteljske zavarovalne pogodbe obračunava v skladu z MSRP 17. V nadaljevanju se vsa sklicevanja v MSRP 17 na vgrajene izvedene finančne instrumente nanašajo na izvedene finančne instrumente, ki niso bili ločeni od gostiteljske zavarovalne pogodbe, vsa sklicevanja na naložbene sestavine pa se nanašajo na naložbene sestavine, ki niso bile ločene od gostiteljske zavarovalne pogodbe (razen sklicevanj v B31.–B32. členu). |
| --- | --- |

13

RAVEN ZDRUŽEVANJA ZAVAROVALNIH POGODB

| 14 | Podjetje opredeli portfelje zavarovalnih pogodb. Portfelj sestavljajo pogodbe, ki so izpostavljene podobnim tveganjem in se upravljajo skupaj. Za pogodbe, ki spadajo v isto družino produktov, bi se pričakovalo, da imajo podobna tveganja in da so v istem portfelju, če se upravljajo skupaj. Za pogodbe iz različnih družin produktov (na primer fiksna renta z enkratno premijo v primerjavi z navadnim življenjskim zavarovanjem) se ne bi pričakovalo, da imajo podobna tveganja, in zato bi bilo pričakovati, da bodo v različnih portfeljih. |
| --- | --- |

14

| 15 | 16.–24. člen se nanašajo na izdane zavarovalne pogodbe. Zahteve za raven združevanja pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, so določene v 61. členu. |
| --- | --- |

15

| 16 | Podjetje razdeli portfelj izdanih zavarovalnih pogodb najmanj na:







  (a) | skupino pogodb, ki so ob začetnem pripoznanju kočljive, če obstajajo, |
| --- | --- | --- |

16

(a)

skupino pogodb, ki so ob začetnem pripoznanju kočljive, če obstajajo,

| (b) | skupino pogodb, za katere je ob začetnem pripoznanju malo verjetno, da bodo pozneje postale kočljive, če obstajajo, in |
| --- | --- |

(b)

skupino pogodb, za katere je ob začetnem pripoznanju malo verjetno, da bodo pozneje postale kočljive, če obstajajo, in

| (c) | skupino preostalih pogodb, če obstajajo. |
| --- | --- |

(c)

skupino preostalih pogodb, če obstajajo.

| 17 | Če ima podjetje primerne in dokazljive informacije, na podlagi katerih lahko sklene, da bo ob uporabi 16. člena celoten niz pogodb v isti skupini, lahko niz pogodb izmeri, da določi, ali so pogodbe kočljive (glej 47. člen), in ga oceni, da določi, ali je za pogodbe malo verjetno, da bodo pozneje postale kočljive (glej 19. člen). Če podjetje nima primernih in dokazljivih informacij, na podlagi katerih lahko sklene, da bo celoten niz pogodb v isti skupini, skupino, v katero spadajo pogodbe, določi z obravnavanjem posameznih pogodb. |
| --- | --- |

17

| 18 | Za izdane pogodbe, za katere podjetje uporablja pristop razporejanja premij (glej 53.–59. člen), podjetje predpostavlja, da nobena pogodba v portfelju ob začetnem pripoznanju ni kočljiva, razen če dejstva in okoliščine kažejo nasprotno. Podjetje oceni, ali je za pogodbe, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, malo verjetno, da bodo pozneje postale kočljive, tako da oceni verjetnost sprememb veljavnih dejstev in okoliščin. |
| --- | --- |

18

| 19 | Za izdane pogodbe, za katere podjetje ne uporabi pristopa razporejanja premij (glej 53.-54. člen), podjetje oceni, ali je za pogodbe, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, malo verjetno, da bodo postale kočljive:






  (a) | na podlagi verjetnosti sprememb predpostavk, zaradi katerih bi, če bi nastopile, pogodbe postale kočljive; |
| --- | --- | --- |

19

(a)

na podlagi verjetnosti sprememb predpostavk, zaradi katerih bi, če bi nastopile, pogodbe postale kočljive;

| (b) | z uporabo informacij o ocenah, zagotovljenih v okviru notranjega poročanja podjetja. Zato pri ocenjevanju, ali je za pogodbe, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, malo verjetno, da bodo postale kočljive:






  (i) | podjetje ne zanemari informacij, ki se zagotovijo z notranjim poročanjem, o učinku sprememb predpostavk pri različnih pogodbah na verjetnost, da bodo postale kočljive, vendar |
| --- | --- | --- |

(b)

z uporabo informacij o ocenah, zagotovljenih v okviru notranjega poročanja podjetja. Zato pri ocenjevanju, ali je za pogodbe, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, malo verjetno, da bodo postale kočljive:

(i)

podjetje ne zanemari informacij, ki se zagotovijo z notranjim poročanjem, o učinku sprememb predpostavk pri različnih pogodbah na verjetnost, da bodo postale kočljive, vendar

| (ii) | podjetju ni treba zbirati dodatnih informacij, ki presegajo informacije, zagotovljene v okviru notranjega poročanja podjetja, o učinku sprememb predpostavk pri različnih pogodbah. |
| --- | --- |

(ii)

podjetju ni treba zbirati dodatnih informacij, ki presegajo informacije, zagotovljene v okviru notranjega poročanja podjetja, o učinku sprememb predpostavk pri različnih pogodbah.

| 20 | Če bi ob uporabi 14.–19. člena pogodbe v portfelju pripadale različnim skupinam samo zato, ker zakonodaja ali predpisi izrecno omejujejo dejansko zmožnost podjetja, da določi različno ceno ali raven koristi za imetnike police z različnimi značilnostmi, lahko podjetje te pogodbe vključi v isto skupino. Podjetje tega člena ne sme uporabiti po analogiji pri drugih postavkah. |
| --- | --- |

20

| 21 | Podjetje lahko skupine, opisane v 16. členu, nadalje razdeli. Na primer, podjetje se lahko odloči portfelje razdeliti na:






  (a) | več skupin pogodb, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, če se pri notranjem poročanju podjetja zagotovijo informacije, ki razlikujejo med:






  (i) | različnimi stopnjami dobičkonosnosti ali |
| --- | --- | --- | --- |

21

(a)

več skupin pogodb, ki ob začetnem pripoznanju niso kočljive, če se pri notranjem poročanju podjetja zagotovijo informacije, ki razlikujejo med:

(i)

različnimi stopnjami dobičkonosnosti ali

| (ii) | različnimi možnostmi, da pogodbe po začetnem pripoznanju postanejo kočljive; in |
| --- | --- |

(ii)

različnimi možnostmi, da pogodbe po začetnem pripoznanju postanejo kočljive; in

| (b) | več kot eno skupino pogodb, ki so ob začetnem pripoznanju kočljive, če se pri notranjem poročanju podjetja zagotovijo podrobnejše informacije o obsegu, v katerem so pogodbe kočljive. |
| --- | --- |

(b)

več kot eno skupino pogodb, ki so ob začetnem pripoznanju kočljive, če se pri notranjem poročanju podjetja zagotovijo podrobnejše informacije o obsegu, v katerem so pogodbe kočljive.

| 22 | Podjetje pogodb, ki so bile izdane z več kot enoletnim razmikom, ne vključi v isto skupino. Da to doseže, podjetje po potrebi nadalje razdeli skupine, opisane v 16.–21. členu. |
| --- | --- |

22

| 23 | Skupina zavarovalnih pogodb je sestavljena iz ene same pogodbe, če je to rezultat uporabe 14.–22. člena. |
| --- | --- |

23

| 24 | Podjetje zahteve za pripoznavanje in merjenje iz MSRP 17 uporabi za skupine pogodb, določene z uporabo 14.–23. člena. Podjetje določi skupine ob začetnem pripoznanju in dodaja pogodbe v skupine z uporabo 28. člena. Podjetje pozneje ne ocenjuje ponovno sestave skupin. Za merjenje skupine pogodb lahko podjetje denarne tokove pri izpolnitvi oceni na višji ravni združevanja kot na ravni skupine ali portfelja, če lahko z uporabo 32.(a), 40.(a)(i) in 40.(b) člena ustrezne denarne tokove pri izpolnitvi vključi v merjenje skupine tako, da take ocene dodeli skupinam pogodb. |
| --- | --- |

24

PRIPOZNAVANJE

| 25 | Podjetje pripozna skupino zavarovalnih pogodb, ki jih izda, ob tistem od naslednjih dogodkov, ki nastopi prvi:







  (a) | začetek obdobja kritja skupine pogodb; |
| --- | --- | --- |

25

(a)

začetek obdobja kritja skupine pogodb;

| (b) | datum, ko zapade v plačilo prvo plačilo imetnika police iz skupine, in |
| --- | --- |

(b)

datum, ko zapade v plačilo prvo plačilo imetnika police iz skupine, in

| (c) | pri skupinah kočljivih pogodb, ko skupina postane kočljiva. |
| --- | --- |

(c)

pri skupinah kočljivih pogodb, ko skupina postane kočljiva.

| 26 | Če pogodbeni rok zapadlosti ne obstaja, se prvo plačilo imetnika police šteje za zapadlo v plačilo, ko je prejeto. Podjetje mora z uporabo 16. člena določiti, ali katere koli pogodbe tvorijo skupino kočljivih pogodb, pred zgodnejšim od datumov iz 25.(a) in 25.(b) člena, če dejstva in okoliščine kažejo na to, da taka skupina obstaja. |
| --- | --- |

26

| 27 | [črtano] |
| --- | --- |

27

| 28 | Pri pripoznavanju skupine zavarovalnih pogodb v poročevalskem obdobju podjetje vključi samo pogodbe, ki posamično izpolnjujejo eno od meril iz 25. člena, in oceni diskontne stopnje na datum začetnega pripoznanja (glej B73. člen) in enote kritja, zagotovljene v poročevalskem obdobju (glej B119. člen). Podjetje lahko pod pogoji iz 14.–22. člena po koncu poročevalskega obdobja v skupino vključi dodatne pogodbe. Podjetje doda pogodbo v skupino v poročevalskem obdobju, v katerem ta pogodba izpolnjuje eno od meril iz 25. člena. To lahko povzroči spremembo pri določanju diskontnih stopenj na datum začetnega pripoznanja z uporabo B73. člena. Podjetje spremenjene mere uporabi od začetka poročevalskega obdobja, v katerem se nove pogodbe dodajo skupini. |
| --- | --- |

28

Denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj (glej B35.A–B35.D člen)

| 28A | Podjetje razporedi denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj na skupine zavarovalnih pogodb na podlagi sistematične in razumne metode z uporabo B35.A–B35.B člena, razen če se odloči, da jih bo pripoznalo kot odhodke z uporabo 59.(a) člena. |
| --- | --- |

28A

| 28B | Podjetje, ki ne uporabi 59.(a) člena, pripozna kot sredstvo plačane denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj (ali denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, za katere je bila pripoznana obveznost z uporabo drugega MSRP) pred pripoznanjem povezane skupine zavarovalnih pogodb. Podjetje tako sredstvo pripozna za vsako povezano skupino zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

28B

| 28C | Podjetje odpravi pripoznanje sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kadar so denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj vključeni v merjenje povezane skupine zavarovalnih pogodb z uporabo 38.(c)(i) ali 55.(a)(iii) člena. |
| --- | --- |

28C

| 28D | Če se uporablja 28. člen, podjetje uporabi 28.B–28.C člen v skladu z B35.C členom. |
| --- | --- |

28D

| 28E | Podjetje na koncu vsakega poročevalskega obdobja oceni zmožnost povračila sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, če dejstva in okoliščine kažejo, da je sredstvo morda oslabljeno (glej B35.D člen). Če podjetje ugotovi izgubo zaradi oslabitve, prilagodi knjigovodsko vrednost sredstva in izgubo zaradi oslabitve pripozna v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

28E

| 28F | Podjetje v poslovnem izidu pripozna razveljavitev dela ali celotne izgube zaradi oslabitve, prej pripoznane z uporabo 28.E člena, in poveča knjigovodsko vrednost sredstva v obsegu, v katerem pogojev za oslabitev ni več oziroma so se izboljšali. |
| --- | --- |

28F

MERJENJE (B36.–B119.F ČLEN)

| 29 | Podjetje uporabi 30.–52. člen za vse skupine zavarovalnih pogodb, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17, z naslednjimi izjemami:






  (a) | za skupine zavarovalnih pogodb, ki izpolnjujejo katero koli merilo iz 53. člena, lahko podjetje poenostavi merjenje skupine z uporabo pristopa razporejanja premij iz 55.–59. člena; |
| --- | --- | --- |

29

(a)

za skupine zavarovalnih pogodb, ki izpolnjujejo katero koli merilo iz 53. člena, lahko podjetje poenostavi merjenje skupine z uporabo pristopa razporejanja premij iz 55.–59. člena;

| (b) | za skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, podjetje uporabi 32.–46. člen, kot se zahteva v 63.–70.A členu. 45. člen (o zavarovalnih pogodbah z neposredno udeležbo) in 47.–52. člen (o kočljivih pogodbah) se ne uporabljajo za skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje; |
| --- | --- |

(b)

za skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, podjetje uporabi 32.–46. člen, kot se zahteva v 63.–70.A členu. 45. člen (o zavarovalnih pogodbah z neposredno udeležbo) in 47.–52. člen (o kočljivih pogodbah) se ne uporabljajo za skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje;

| (c) | za skupine naložbenih pogodb z možnostjo diskrecijske udeležbe podjetje uporabi 32.–52. člen, kot so spremenjeni z 71. členom. |
| --- | --- |

(c)

za skupine naložbenih pogodb z možnostjo diskrecijske udeležbe podjetje uporabi 32.–52. člen, kot so spremenjeni z 71. členom.

| 30 | Kadar podjetje za skupino zavarovalnih pogodb, ki ustvarjajo denarne tokove v tuji valuti, uporabi MRS 21 Vplivi sprememb deviznih tečajev, to skupino pogodb, vključno s pogodbeno storitveno maržo, obravnava kot denarno postavko. |
| --- | --- |

30

| 31 | V računovodskih izkazih podjetja, ki izdaja zavarovalne pogodbe, denarni tokovi pri izpolnitvi ne odražajo tveganja neizpolnitve obveznosti, tj. tveganja za neuspešnost tega podjetja (tveganje za neuspešnost je opredeljeno v MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti). |
| --- | --- |

31

Merjenje ob začetnem pripoznanju (B36.–B95.F člen)

| 32 | Podjetje ob začetnem pripoznanju meri skupino zavarovalnih pogodb kot vsoto:







  (a) | denarnih tokov pri izpolnitvi, ki jih sestavljajo:







  (i) | ocene prihodnjih denarnih tokov (33.–35. člen), |
| --- | --- | --- | --- |

32

(a)

denarnih tokov pri izpolnitvi, ki jih sestavljajo:

(i)

ocene prihodnjih denarnih tokov (33.–35. člen),

| (ii) | prilagoditev, ki odraža časovno vrednost denarja in finančna tveganja, povezana s prihodnjimi denarnimi tokovi, v obsegu, v katerem finančna tveganja niso vključena v ocene prihodnjih denarnih tokov (36. člen), in |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev, ki odraža časovno vrednost denarja in finančna tveganja, povezana s prihodnjimi denarnimi tokovi, v obsegu, v katerem finančna tveganja niso vključena v ocene prihodnjih denarnih tokov (36. člen), in

| (iii) | prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja (37. člen); |
| --- | --- |

(iii)

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja (37. člen);

| (b) | pogodbene storitvene marže, izmerjene z uporabo 38.–39. člena. |
| --- | --- |

(b)

pogodbene storitvene marže, izmerjene z uporabo 38.–39. člena.

Ocene prihodnjih denarnih tokov (B36.–B71. člen),

| 33 | Podjetje v merjenje skupine zavarovalnih pogodb vključi vse prihodnje denarne tokove znotraj pogodbenih meja vsake pogodbe v skupini (glej 34. člen). Podjetje lahko z uporabo 24. člena oceni prihodnje denarne tokove na višji ravni združevanja in nato razporedi iz njih izhajajoče denarne tokove pri izpolnitvi na posamezne skupine pogodb. Ocene prihodnjih denarnih tokov morajo:







  (a) | vključevati, na nepristranski način, vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, o znesku, času in negotovosti teh prihodnjih denarnih tokov (glej B37.–B41. člen). Da to zagotovi, podjetje oceni pričakovano vrednost (tj. z verjetnostjo tehtano povprečje) celotnega razpona možnih izidov; |
| --- | --- | --- |

33

(a)

vključevati, na nepristranski način, vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, o znesku, času in negotovosti teh prihodnjih denarnih tokov (glej B37.–B41. člen). Da to zagotovi, podjetje oceni pričakovano vrednost (tj. z verjetnostjo tehtano povprečje) celotnega razpona možnih izidov;

| (b) | odražati zorni kot podjetja, če so ocene vseh relevantnih tržnih spremenljivk skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami za te spremenljivke (glej B42.–B53. člen); |
| --- | --- |

(b)

odražati zorni kot podjetja, če so ocene vseh relevantnih tržnih spremenljivk skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami za te spremenljivke (glej B42.–B53. člen);

| (c) | biti aktualne – ocene odražajo pogoje, ki obstajajo na datum merjenja, vključno s predpostavkami na ta datum o prihodnosti (glej B54.–B60. člen); |
| --- | --- |

(c)

biti aktualne – ocene odražajo pogoje, ki obstajajo na datum merjenja, vključno s predpostavkami na ta datum o prihodnosti (glej B54.–B60. člen);

| (d) | biti nedvoumne (eksplicitne) – podjetje prilagoditev za nefinančno tveganje oceni ločeno od drugih ocen (glej B90. člen). Podjetje prav tako oceni denarne tokove ločeno od prilagoditve za časovno vrednost denarja in finančno tveganje, razen če najustreznejša tehnika merjenja združuje te ocene (glej B46. člen). |
| --- | --- |

(d)

biti nedvoumne (eksplicitne) – podjetje prilagoditev za nefinančno tveganje oceni ločeno od drugih ocen (glej B90. člen). Podjetje prav tako oceni denarne tokove ločeno od prilagoditve za časovno vrednost denarja in finančno tveganje, razen če najustreznejša tehnika merjenja združuje te ocene (glej B46. člen).

| 34 | Denarni tokovi so znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe, če izhajajo iz materialnih pravic in obvez, ki obstajajo v poročevalskem obdobju, v katerem lahko podjetje doseže, da bo imetnik police plačal premije, ali v katerem ima podjetje materialno obvezo, da imetniku police zagotovi storitve zavarovalne pogodbe (glej B61.–B71. člen) Materialna obveza za zagotovitev storitev zavarovalne pogodbe preneha obstajati, ko:






  (a) | je podjetje dejansko zmožno ponovno oceniti tveganja določenega imetnika police in lahko posledično določi ceno ali raven koristi, ki v celoti odraža ta tveganja; ali |
| --- | --- | --- |

34

(a)

je podjetje dejansko zmožno ponovno oceniti tveganja določenega imetnika police in lahko posledično določi ceno ali raven koristi, ki v celoti odraža ta tveganja; ali

| (b) | sta izpolnjeni obe naslednji merili:






  (i) | podjetje je dejansko zmožno ponovno oceniti tveganja portfelja zavarovalnih pogodb, ki vsebuje pogodbo, in lahko posledično določi ceno ali raven koristi, ki v celoti odraža tveganje tega portfelja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

sta izpolnjeni obe naslednji merili:

(i)

podjetje je dejansko zmožno ponovno oceniti tveganja portfelja zavarovalnih pogodb, ki vsebuje pogodbo, in lahko posledično določi ceno ali raven koristi, ki v celoti odraža tveganje tega portfelja, in

| (ii) | pri določanju višine premij do datuma, ko se tveganja ponovno ocenijo, se ne upoštevajo tveganja, ki se nanašajo na obdobja po datumu ponovne ocene. |
| --- | --- |

(ii)

pri določanju višine premij do datuma, ko se tveganja ponovno ocenijo, se ne upoštevajo tveganja, ki se nanašajo na obdobja po datumu ponovne ocene.

| 35 | Podjetje kot sredstvo ali obveznost ne pripozna nobenih zneskov, ki se nanašajo na pričakovane premije ali pričakovane zahtevke, ki niso znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe. Taki zneski se nanašajo na prihodnje zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

35

Diskontne stopnje (B72.–B85. člen)

| 36 | Podjetje prilagodi ocene prihodnjih denarnih tokov, da odražajo časovno vrednost denarja in finančna tveganja, povezana s temi denarnimi tokovi, v obsegu, v katerem finančna tveganja niso vključena v ocene denarnih tokov. Diskontne stopnje, ki se uporabljajo za ocene prihodnjih denarnih tokov, opisane v 33. členu:







  (a) | odražajo časovno vrednost denarja, značilnosti denarnih tokov ter likvidnostne značilnosti zavarovalnih pogodb; |
| --- | --- | --- |

36

(a)

odražajo časovno vrednost denarja, značilnosti denarnih tokov ter likvidnostne značilnosti zavarovalnih pogodb;

| (b) | so skladne z razpoložljivimi trenutnimi tržnimi cenami (če obstajajo) za finančne instrumente z denarnimi tokovi, katerih značilnosti so skladne z značilnostmi zavarovalnih pogodb, na primer v smislu časa, valute in likvidnosti; ter |
| --- | --- |

(b)

so skladne z razpoložljivimi trenutnimi tržnimi cenami (če obstajajo) za finančne instrumente z denarnimi tokovi, katerih značilnosti so skladne z značilnostmi zavarovalnih pogodb, na primer v smislu časa, valute in likvidnosti; ter

| (c) | izključujejo učinek dejavnikov, ki vplivajo na take razpoložljive tržne cene, vendar nimajo učinka na prihodnje denarne tokove zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

(c)

izključujejo učinek dejavnikov, ki vplivajo na take razpoložljive tržne cene, vendar nimajo učinka na prihodnje denarne tokove zavarovalnih pogodb.

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja (B86.–B92. člen)

| 37 | Podjetje prilagodi oceno sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov, da odraža nadomestilo, ki ga podjetje zahteva, ker mora nositi negotovost glede zneska in časa denarnih tokov, ki izhaja iz nefinančnega tveganja. |
| --- | --- |

37

Pogodbena storitvena marža

| 38 | Pogodbena storitvena marža je sestavina sredstva ali obveznosti za skupino zavarovalnih pogodb, ki predstavlja nezasluženi dobiček, ki ga bo podjetje pripoznalo pri opravljanju storitev zavarovalne pogodbe v prihodnosti. Podjetje izmeri pogodbeno storitveno maržo ob začetnem pripoznanju skupine zavarovalnih pogodb po znesku, ki, razen če se uporablja 47. člen (o kočljivih pogodbah) ali B123.A člen (o prihodkih iz zavarovanja v zvezi z 38.(c)(ii) členom), ne privede do nobenih prihodkov ali odhodkov, ki izhajajo iz:







  (a) | začetnega pripoznanja zneska za denarne tokove pri izpolnitvi, merjene z uporabo 32.–37. člena; |
| --- | --- | --- |

38

(a)

začetnega pripoznanja zneska za denarne tokove pri izpolnitvi, merjene z uporabo 32.–37. člena;

| (b) | katerih koli denarnih tokov, ki izhajajo iz pogodb v skupini na tisti datum; |
| --- | --- |

(b)

katerih koli denarnih tokov, ki izhajajo iz pogodb v skupini na tisti datum;

| (c) | odprave pripoznanja na datum začetnega pripoznanja:







  (i) | sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 28.C člena, in |
| --- | --- | --- |

(c)

odprave pripoznanja na datum začetnega pripoznanja:

(i)

sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 28.C člena, in

| (ii) | katerega koli drugega sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pogodb, kot je določeno v B66.A členu. |
| --- | --- |

(ii)

katerega koli drugega sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pogodb, kot je določeno v B66.A členu.

| 39 | Za zavarovalne pogodbe, pridobljene pri prenosu zavarovalnih pogodb ali v poslovni združitvi iz področja uporabe MSRP 3, podjetje uporabi 38. člen v skladu z B93.–B95.F členom. |
| --- | --- |

39

Poznejše merjenje

| 40 | Knjigovodska vrednost skupine zavarovalnih pogodb na koncu vsakega poročevalskega obdobja je vsota:







  (a) | obveznosti za preostalo kritje, sestavljene iz:







  (i) | denarnih tokov pri izpolnitvi, povezanih s prihodnjo storitvijo, dodeljenih skupini na ta datum, ki se izmerijo z uporabo 33.–37. člena in B36.–B92. člena, |
| --- | --- | --- | --- |

40

(a)

obveznosti za preostalo kritje, sestavljene iz:

(i)

denarnih tokov pri izpolnitvi, povezanih s prihodnjo storitvijo, dodeljenih skupini na ta datum, ki se izmerijo z uporabo 33.–37. člena in B36.–B92. člena,

| (ii) | pogodbene storitvene marže skupine na ta datum, izmerjene z uporabo 43.-46. člena; in |
| --- | --- |

(ii)

pogodbene storitvene marže skupine na ta datum, izmerjene z uporabo 43.-46. člena; in

| (b) | obveznosti za nastale zahtevke, ki jo sestavljajo denarni tokovi pri izpolnitvi, povezani s preteklo storitvijo, dodeljeni skupini na ta datum, ki se izmerijo z uporabo 33.–37. člena in B36.–B92. člena. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti za nastale zahtevke, ki jo sestavljajo denarni tokovi pri izpolnitvi, povezani s preteklo storitvijo, dodeljeni skupini na ta datum, ki se izmerijo z uporabo 33.–37. člena in B36.–B92. člena.

| 41 | Podjetje pripozna prihodke in odhodke za naslednje spremembe knjigovodske vrednosti obveznosti za preostalo kritje:







  (a) | prihodki iz zavarovanja – za zmanjšanje obveznosti za preostalo kritje zaradi storitev, opravljenih v obdobju (merijo se z uporabo B120.–B124. člena); |
| --- | --- | --- |

41

(a)

prihodki iz zavarovanja – za zmanjšanje obveznosti za preostalo kritje zaradi storitev, opravljenih v obdobju (merijo se z uporabo B120.–B124. člena);

| (b) | odhodki iz zavarovalnih storitev – za izgube pri kočljivih skupinah pogodb in razveljavitve takih izgub (glej 47.–52. člen); in |
| --- | --- |

(b)

odhodki iz zavarovalnih storitev – za izgube pri kočljivih skupinah pogodb in razveljavitve takih izgub (glej 47.–52. člen); in

| (c) | finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja – za učinek časovne vrednosti denarja in učinek finančnega tveganja, kot je določeno v 87. členu. |
| --- | --- |

(c)

finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja – za učinek časovne vrednosti denarja in učinek finančnega tveganja, kot je določeno v 87. členu.

| 42 | Podjetje pripozna prihodke in odhodke za naslednje spremembe knjigovodske vrednosti obveznosti za nastale zahtevke:







  (a) | odhodki iz zavarovalnih storitev – za povečanje obveznosti zaradi zahtevkov in odhodkov, nastalih v tem obdobju, brez kakršnih koli naložbenih sestavin; |
| --- | --- | --- |

42

(a)

odhodki iz zavarovalnih storitev – za povečanje obveznosti zaradi zahtevkov in odhodkov, nastalih v tem obdobju, brez kakršnih koli naložbenih sestavin;

| (b) | odhodki iz zavarovalnih storitev – za vse naknadne spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi z nastalimi zahtevki in nastalimi odhodki; in |
| --- | --- |

(b)

odhodki iz zavarovalnih storitev – za vse naknadne spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi z nastalimi zahtevki in nastalimi odhodki; in

| (c) | finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja – za učinek časovne vrednosti denarja in učinek finančnega tveganja, kot je določeno v 87. členu. |
| --- | --- |

(c)

finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja – za učinek časovne vrednosti denarja in učinek finančnega tveganja, kot je določeno v 87. členu.

Pogodbena storitvena marža (B96.–B119.B člen)

| 43 | Pogodbena storitvena marža na koncu poročevalskega obdobja predstavlja dobiček v skupini zavarovalnih pogodb, ki še ni bil pripoznan v poslovnem izidu, ker se nanaša na prihodnjo storitev, ki se bo opravila po pogodbah v skupini. |
| --- | --- |

43

| 44 | Za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe je knjigovodska vrednost pogodbene storitvene marže skupine pogodb na koncu poročevalskega obdobja enaka knjigovodski vrednosti na začetku poročevalskega obdobja, prilagojeni za:






  (a) | učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen); |
| --- | --- | --- |

44

(a)

učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen);

| (b) | obresti, natečene na knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže v poročevalskem obdobju, izmerjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(b) členu; |
| --- | --- |

(b)

obresti, natečene na knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže v poročevalskem obdobju, izmerjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(b) členu;

| (c) | spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi s prihodnjo storitvijo, kot so navedene v B96.–B100. členu, razen v obsegu, v katerem:






  (i) | taka povečanja denarnih tokov pri izpolnitvi presegajo knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48.(a) člen), ali |
| --- | --- | --- |

(c)

spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi s prihodnjo storitvijo, kot so navedene v B96.–B100. členu, razen v obsegu, v katerem:

(i)

taka povečanja denarnih tokov pri izpolnitvi presegajo knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48.(a) člen), ali

| (ii) | se taka zmanjšanja denarnih tokov pri izpolnitvi dodelijo sestavini izgube pri obveznosti za preostalo kritje z uporabo 50.(b) člena; |
| --- | --- |

(ii)

se taka zmanjšanja denarnih tokov pri izpolnitvi dodelijo sestavini izgube pri obveznosti za preostalo kritje z uporabo 50.(b) člena;

| (d) | učinek tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in |
| --- | --- |

(d)

učinek tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in

| (e) | znesek, pripoznan kot prihodek iz zavarovanja zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja z uporabo B119. člena. |
| --- | --- |

(e)

znesek, pripoznan kot prihodek iz zavarovanja zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja z uporabo B119. člena.

| 45 | Za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo (glej B101.–B118. člen) je knjigovodska vrednost pogodbene storitvene marže skupine pogodb na koncu poročevalskega obdobja enaka knjigovodski vrednosti na začetku poročevalskega obdobja, prilagojeni za zneske, navedene v pododstavkih (a) do (e) v nadaljevanju. Podjetju teh prilagoditev ni treba navajati ločeno. Namesto tega se lahko za nekatere ali vse prilagoditve določi združen znesek. Prilagoditve so:






  (a) | učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen); |
| --- | --- | --- |

45

(a)

učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen);

| (b) | sprememba zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga (glej B104.(b)(i) člen), razen v obsegu, v katerem:






  (i) | se uporablja B115. člen (o zmanjševanju tveganj), |
| --- | --- | --- |

(b)

sprememba zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga (glej B104.(b)(i) člen), razen v obsegu, v katerem:

(i)

se uporablja B115. člen (o zmanjševanju tveganj),

| (ii) | zmanjšanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, presega knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48. člen), ali |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, presega knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48. člen), ali

| (iii) | povečanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, razveljavi znesek iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

povečanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, razveljavi znesek iz točke (ii);

| (c) | spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi s prihodnjo storitvijo, kot so navedene v B101.–B118. členu, razen v obsegu, v katerem:






  (i) | se uporablja B115. člen (o zmanjševanju tveganj), |
| --- | --- | --- |

(c)

spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi v zvezi s prihodnjo storitvijo, kot so navedene v B101.–B118. členu, razen v obsegu, v katerem:

(i)

se uporablja B115. člen (o zmanjševanju tveganj),

| (ii) | taka povečanja denarnih tokov pri izpolnitvi presegajo knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48. člen), ali |
| --- | --- |

(ii)

taka povečanja denarnih tokov pri izpolnitvi presegajo knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, kar privede do izgube (glej 48. člen), ali

| (iii) | se taka zmanjšanja denarnih tokov pri izpolnitvi dodelijo sestavini izgube pri obveznosti za preostalo kritje z uporabo 50.(b) člena; |
| --- | --- |

(iii)

se taka zmanjšanja denarnih tokov pri izpolnitvi dodelijo sestavini izgube pri obveznosti za preostalo kritje z uporabo 50.(b) člena;

| (d) | učinek vse izhajajočih tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in |
| --- | --- |

(d)

učinek vse izhajajočih tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in

| (e) | znesek, pripoznan kot prihodek iz zavarovanja zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja z uporabo B119. člena. |
| --- | --- |

(e)

znesek, pripoznan kot prihodek iz zavarovanja zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja z uporabo B119. člena.

| 46 | Nekatere spremembe pogodbene storitvene marže izravnajo spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi za obveznost za preostalo kritje, kar povzroči, da ne pride do nobenih sprememb skupne knjigovodske vrednosti obveznosti za preostalo kritje. Podjetje v obsegu, v katerem spremembe pogodbene storitvene marže ne izravnajo sprememb denarnih tokov pri izpolnitvi za obveznost za preostalo kritje, pripozna prihodke in odhodke za spremembe z uporabo 41. člena. |
| --- | --- |

46

Kočljive pogodbe

| 47 | Zavarovalna pogodba je na datum začetnega pripoznanja kočljiva, če denarni tokovi pri izpolnitvi, dodeljeni pogodbi, vsi prej pripoznani denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj in vsi denarni tokovi, ki izhajajo iz pogodbe na datum začetnega pripoznanja, skupaj predstavljajo neto denarni odtok. Podjetje z uporabo 16.(a) člena take pogodbe razporedi v skupine, ločene od pogodb, ki niso kočljive. V obsegu, v katerem se uporablja 17. člen, lahko podjetje identificira skupino kočljivih pogodb tako, da izmeri niz pogodb in ne posamične pogodbe. Podjetje v poslovnem izidu pripozna izgubo za neto odtok pri skupini kočljivih pogodb, kar povzroči, da je knjigovodska vrednost obveznosti za skupino enaka denarnim tokovom pri izpolnitvi, pogodbena storitvena marža skupine pa enaka nič. |
| --- | --- |

47

| 48 | Skupina zavarovalnih pogodb postane pri poznejšem merjenju kočljiva (ali kočljivejša), če naslednji zneski presegajo knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže:






  (a) | neugodne spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini, zaradi sprememb ocen prihodnjih denarnih tokov in prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja; in |
| --- | --- | --- |

48

(a)

neugodne spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini, zaradi sprememb ocen prihodnjih denarnih tokov in prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja; in

| (b) | za skupino zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo zmanjšanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(b)

za skupino zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo zmanjšanje zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga.

Podjetje z uporabo 44.(c)(i), 45.(b)(ii) in 45.(c)(ii) člena v poslovnem izidu pripozna izgubo v višini tega presežnega zneska.

| 49 | Podjetje oblikuje (ali poveča) sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje za kočljivo skupino, ki predstavlja izgube, pripoznane z uporabo 47.–48. člena. Sestavina izgube določa zneske, predstavljene v poslovnem izidu kot razveljavitve izgub pri kočljivih skupinah, ki se posledično izključijo pri ugotavljanju prihodkov iz zavarovanja. |
| --- | --- |

49

| 50 | Ko je podjetje pripoznalo izgubo pri kočljivi skupini zavarovalnih pogodb, razporedi:






  (a) | naknadne spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi obveznosti za preostalo kritje iz 51. člena na sistematični podlagi med:






  (i) | sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje in |
| --- | --- | --- | --- |

50

(a)

naknadne spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi obveznosti za preostalo kritje iz 51. člena na sistematični podlagi med:

(i)

sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje in

| (ii) | obveznost za preostalo kritje brez sestavine izgube; |
| --- | --- |

(ii)

obveznost za preostalo kritje brez sestavine izgube;

| (b) | izključno na sestavino izgube, dokler se ta sestavina ne zmanjša na nič:






  (i) | vsako naknadno zmanjšanje, ki se nanaša na prihodnjo storitev, denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini, zaradi sprememb ocen prihodnjih denarnih tokov in prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja; in |
| --- | --- | --- |

(b)

izključno na sestavino izgube, dokler se ta sestavina ne zmanjša na nič:

(i)

vsako naknadno zmanjšanje, ki se nanaša na prihodnjo storitev, denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini, zaradi sprememb ocen prihodnjih denarnih tokov in prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja; in

| (ii) | vsa naknadna povečanja zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(ii)

vsa naknadna povečanja zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga.

Podjetje z uporabo 44.(c)(ii), 45.(b)(iii) in 45.(c)(iii) člena prilagodi pogodbeno storitveno maržo samo za presežek zmanjšanja nad zneskom, dodeljenim sestavini izgube.

| 51 | Naknadne spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi pri obveznosti za preostalo kritje, ki se morajo razporediti z uporabo 50.(a) člena, so:






  (a) | ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov za zahtevke in odhodke, za katere ne velja več obveznost za preostalo kritje zaradi nastalih odhodkov iz zavarovalnih storitev; |
| --- | --- | --- |

51

(a)

ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov za zahtevke in odhodke, za katere ne velja več obveznost za preostalo kritje zaradi nastalih odhodkov iz zavarovalnih storitev;

| (b) | spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, pripoznane v poslovnem izidu zaradi sprostitve iz tveganja; in |
| --- | --- |

(b)

spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, pripoznane v poslovnem izidu zaradi sprostitve iz tveganja; in

| (c) | finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja. |
| --- | --- |

(c)

finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja.

| 52 | Sistematična razporeditev, ki se zahteva s 50.(a) členom, povzroči, da skupni zneski, razporejeni na sestavino izgube v skladu z 48.–50. členom, do konca obdobja kritja skupine pogodb dosežejo vrednost nič. |
| --- | --- |

52

Pristop razporejanja premij

| 53 | Podjetje lahko poenostavi merjenje skupine zavarovalnih pogodb z uporabo pristopa razporejanja premij, opisanega v 55.–59. členu, če in samo če ob oblikovanju skupine:






  (a) | podjetje utemeljeno pričakuje, da se meritev obveznosti za preostalo kritje za skupino na podlagi take poenostavitve ne bi bistveno razlikovala od meritve na podlagi zahtev iz 32.–52. člena; ali |
| --- | --- | --- |

53

(a)

podjetje utemeljeno pričakuje, da se meritev obveznosti za preostalo kritje za skupino na podlagi take poenostavitve ne bi bistveno razlikovala od meritve na podlagi zahtev iz 32.–52. člena; ali

| (b) | obdobje kritja vsake pogodbe v skupini (vključno s storitvami zavarovalne pogodbe, ki izhajajo iz vseh premij znotraj pogodbenih meja, določenih na ta datum z uporabo 34. člena) znaša eno leto ali manj. |
| --- | --- |

(b)

obdobje kritja vsake pogodbe v skupini (vključno s storitvami zavarovalne pogodbe, ki izhajajo iz vseh premij znotraj pogodbenih meja, določenih na ta datum z uporabo 34. člena) znaša eno leto ali manj.

| 54 | Merilo iz 53.(a) člena ni izpolnjeno, če podjetje ob oblikovanju skupine pričakuje pomembno spremenljivost denarnih tokov pri izpolnitvi, ki bi vplivala na merjenje obveznosti za preostalo kritje v obdobju pred nastankom zahtevka. Spremenljivost denarnih tokov pri izpolnitvi se na primer poveča z:






  (a) | obsegom, v katerem so prihodnji denarni tokovi povezani z morebitnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vgrajenimi v pogodbe; in |
| --- | --- | --- |

54

(a)

obsegom, v katerem so prihodnji denarni tokovi povezani z morebitnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vgrajenimi v pogodbe; in

| (b) | trajanjem obdobja kritja skupine pogodb. |
| --- | --- |

(b)

trajanjem obdobja kritja skupine pogodb.

| 55 | Podjetje z uporabo pristopa razporejanja premij obveznost za preostalo kritje izmeri na naslednji način:






  (a) | ob začetnem pripoznanju je knjigovodska vrednost obveznosti enaka:






  (i) | morebitnim premijam, prejetim ob začetnem pripoznanju, |
| --- | --- | --- | --- |

55

(a)

ob začetnem pripoznanju je knjigovodska vrednost obveznosti enaka:

(i)

morebitnim premijam, prejetim ob začetnem pripoznanju,

| (ii) | zmanjšanim za morebitne denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj na ta datum, razen če se podjetje odloči plačila pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena, in |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanim za morebitne denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj na ta datum, razen če se podjetje odloči plačila pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena, in

| (iii) | povečanim ali zmanjšanim za vsak znesek, ki izhaja iz odprave pripoznanja na ta datum:






  1. | sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 28.C člena, in |
| --- | --- | --- |

(iii)

povečanim ali zmanjšanim za vsak znesek, ki izhaja iz odprave pripoznanja na ta datum:

1.

sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 28.C člena, in

| 2. | katerega koli drugega sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pogodb, kot je določeno v B66.A členu. |
| --- | --- |

2.

katerega koli drugega sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pogodb, kot je določeno v B66.A členu.

| (b) | na koncu vsakega poznejšega poročevalskega obdobja je knjigovodska vrednost obveznosti knjigovodska vrednost na začetku poročevalskega obdobja:






  (i) | povečana za premije, prejete v obdobju, |
| --- | --- | --- |

(b)

na koncu vsakega poznejšega poročevalskega obdobja je knjigovodska vrednost obveznosti knjigovodska vrednost na začetku poročevalskega obdobja:

(i)

povečana za premije, prejete v obdobju,

| (ii) | zmanjšana za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, razen če se podjetje odloči plačila pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena, |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšana za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, razen če se podjetje odloči plačila pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena,

| (iii) | povečana za vse zneske, povezane z amortizacijo denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, pripoznane kot odhodke v poročevalskem obdobju, razen če se podjetje odloči denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena, |
| --- | --- |

(iii)

povečana za vse zneske, povezane z amortizacijo denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, pripoznane kot odhodke v poročevalskem obdobju, razen če se podjetje odloči denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj pripoznati kot odhodek z uporabo 59.(a) člena,

| (iv) | povečana za morebitne prilagoditve sestavine financiranja z uporabo 56. člena, |
| --- | --- |

(iv)

povečana za morebitne prilagoditve sestavine financiranja z uporabo 56. člena,

| (v) | zmanjšana za znesek, pripoznan kot prihodki iz zavarovanja za storitve, zagotovljene v tem obdobju (glej B126. člen), in |
| --- | --- |

(v)

zmanjšana za znesek, pripoznan kot prihodki iz zavarovanja za storitve, zagotovljene v tem obdobju (glej B126. člen), in

| (vi) | zmanjšana za morebitno naložbeno sestavino, ki je bila izplačana ali prenesena na obveznost za nastale zahtevke. |
| --- | --- |

(vi)

zmanjšana za morebitno naložbeno sestavino, ki je bila izplačana ali prenesena na obveznost za nastale zahtevke.

| 56 | Če imajo zavarovalne pogodbe v skupini pomembno sestavino financiranja, podjetje prilagodi knjigovodsko vrednost obveznosti za preostalo kritje, tako da se v njej upoštevata časovna vrednost denarja in učinek finančnega tveganja z uporabo diskontnih stopenj iz 36. člena, kot so bile določene ob začetnem pripoznanju. Podjetju ni treba prilagoditi knjigovodske vrednosti obveznosti za preostalo kritje, tako da se v njej upoštevata časovna vrednost denarja in učinek finančnega tveganja, če ob začetnem pripoznanju pričakuje, da obdobje med zagotovitvijo vsakega dela storitev in povezanim rokom zapadlosti premije ni daljše od enega leta. |
| --- | --- |

56

| 57 | Če v katerem koli trenutku v obdobju kritju dejstva in okoliščine kažejo na to, da je skupina zavarovalnih pogodb kočljiva, podjetje izračuna razliko med:






  (a) | knjigovodsko vrednostjo obveznosti za preostalo kritje, določeno z uporabo 55. člena; in |
| --- | --- | --- |

57

(a)

knjigovodsko vrednostjo obveznosti za preostalo kritje, določeno z uporabo 55. člena; in

| (b) | denarnimi tokovi pri izpolnitvi, povezanimi s preostalim kritjem skupine, z uporabo 33.–37. ter B36.–B92. člena. Vendar pa, če podjetje pri uporabi 59.(b) člena obveznosti za nastale zahtevke ne prilagodi za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja, v denarne tokove pri izpolnitvi ne vključi nobene take prilagoditve. |
| --- | --- |

(b)

denarnimi tokovi pri izpolnitvi, povezanimi s preostalim kritjem skupine, z uporabo 33.–37. ter B36.–B92. člena. Vendar pa, če podjetje pri uporabi 59.(b) člena obveznosti za nastale zahtevke ne prilagodi za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja, v denarne tokove pri izpolnitvi ne vključi nobene take prilagoditve.

| 58 | V obsegu, v katerem denarni tokovi pri izpolnitvi, opisani v 57.(b) členu, presegajo knjigovodsko vrednost, opisano v 57.(a) členu, podjetje v poslovnem izidu pripozna izgubo in poveča obveznost za preostalo kritje. |
| --- | --- |

58

| 59 | Pri uporabi pristopa razporejanja premij:






  (a) | se lahko podjetje odloči pripoznati vse denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj kot odhodke, kot ti stroški nastanejo, če obdobje kritja za vsako pogodbo v skupini ob začetnem pripoznanju ni daljše od enega leta; |
| --- | --- | --- |

59

(a)

se lahko podjetje odloči pripoznati vse denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj kot odhodke, kot ti stroški nastanejo, če obdobje kritja za vsako pogodbo v skupini ob začetnem pripoznanju ni daljše od enega leta;

| (b) | podjetje meri obveznost za nastale zahtevke za skupino zavarovalnih pogodb po denarnih tokovih pri izpolnitvi v zvezi z nastalimi zahtevki z uporabo 33.–37. in B36.–B92. člena. Vendar podjetju ni treba prilagoditi prihodnjih denarnih tokov za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja, če naj bi bili ti denarni tokovi po pričakovanjih plačani ali prejeti v enem letu ali manj od datuma nastanka zahtevkov. |
| --- | --- |

(b)

podjetje meri obveznost za nastale zahtevke za skupino zavarovalnih pogodb po denarnih tokovih pri izpolnitvi v zvezi z nastalimi zahtevki z uporabo 33.–37. in B36.–B92. člena. Vendar podjetju ni treba prilagoditi prihodnjih denarnih tokov za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja, če naj bi bili ti denarni tokovi po pričakovanjih plačani ali prejeti v enem letu ali manj od datuma nastanka zahtevkov.

Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje

| 60 | Zahteve v MSRP 17 so spremenjene za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, kot je določeno v 61.–70.A členu. |
| --- | --- |

60

| 61 | Podjetje razdeli portfelje pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, z uporabo 14.–24. člena, pri čemer se sklicevanja na kočljive pogodbe v teh členih nadomestijo s pogodbami, ki imajo ob začetnem pripoznanju čisti dobiček. Za nekatere pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, bo uporaba 14.–24. člena privedla do skupine z eno samo pogodbo. |
| --- | --- |

61

Pripoznavanje

| 62 | Namesto, da bi uporabilo 25. člen, podjetje pripoznava skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, od tistega od spodnjih datumov, ki nastopi prvi:






  (a) | začetka obdobja kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. in |
| --- | --- | --- |

62

(a)

začetka obdobja kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. in

| (b) | datuma, na katerega podjetje z uporabo 25.(c) člena pripozna kočljivo skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, če je podjetje na ta datum ali pred njim sklenilo povezano pozavarovalno pogodbo iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

datuma, na katerega podjetje z uporabo 25.(c) člena pripozna kočljivo skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, če je podjetje na ta datum ali pred njim sklenilo povezano pozavarovalno pogodbo iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| 62A | Ne glede na 62.(a) člen podjetje odloži pripoznanje skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, ki zagotavljajo sorazmerno kritje, do datuma, na katerega se opravi začetno pripoznanje katere koli zavarovalne pogodbe, ki je podlaga, če ta datum nastopi pozneje kot začetek obdobja kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

62A

Merjenje

| 63 | Podjetje pri uporabi zahtev glede merjenja iz 32.–36. člena za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, v obsegu, v katerem se zavarovalne pogodbe, ki so njihova podlaga, prav tako merijo z uporabo teh členov, uporabi dosledne predpostavke za merjenje ocen sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in ocen sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov za skupino(-e) zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe. Poleg tega podjetje v ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, vključi učinek tveganja neizpolnitve s strani izdajatelja pozavarovalne pogodbe, vključno z učinki zavarovanja s premoženjem in izgubami iz naslova sporov. |
| --- | --- |

63

| 64 | Namesto uporabe 37. člena podjetje določi prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja tako, da predstavlja znesek tveganja, ki ga imetnik skupine pozavarovalnih pogodb prenese na izdajatelja teh pogodb. |
| --- | --- |

64

| 65 | Zahteve iz 38. člena, ki se nanašajo na določanje pogodbene storitvene marže ob začetnem pripoznanju, so spremenjene, tako da odražajo dejstvo, da za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ne obstaja nezasluženi dobiček temveč čisti strošek ali čisti dobiček iz nakupa pozavarovanja. Zato podjetje, razen če se uporablja 65.A člen, ob začetnem pripoznanju pripozna vse čiste stroške ali čiste dobičke iz nakupa skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot pogodbeno storitveno maržo, merjeno po znesku, enakem vsoti:






  (a) | denarnih tokov pri izpolnitvi; |
| --- | --- | --- |

65

(a)

denarnih tokov pri izpolnitvi;

| (b) | zneska, v višini katerega se na ta datum odpravi pripoznanje sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima; |
| --- | --- |

(b)

zneska, v višini katerega se na ta datum odpravi pripoznanje sredstva ali obveznosti, prej pripoznane za denarne tokove, povezane s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima;

| (c) | denarnih tokov, ki nastanejo na ta datum; in |
| --- | --- |

(c)

denarnih tokov, ki nastanejo na ta datum; in

| (d) | prihodkov, pripoznanih v poslovnem izidu z uporabo 66.A člena. |
| --- | --- |

(d)

prihodkov, pripoznanih v poslovnem izidu z uporabo 66.A člena.

| 65A | Če se čisti strošek nakupa pozavarovalnega kritja nanaša na dogodke, ki so nastopili pred nakupom skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, podjetje ne glede na zahteve iz B5. člena tak strošek takoj pripozna kot odhodek v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

65A

| 66 | Podjetje namesto uporabe 44. člena pogodbeno storitveno maržo na koncu poročevalskega obdobja za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, izmeri po knjigovodski vrednosti, določeni na začetku poročevalskega obdobja, prilagojeni za:






  (a) | učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen); |
| --- | --- | --- |

66

(a)

učinek vseh novih pogodb, dodanih skupini (glej 28. člen);

| (b) | obresti, natečene na knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, izmerjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(b) členu; |
| --- | --- |

(b)

obresti, natečene na knjigovodsko vrednost pogodbene storitvene marže, izmerjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(b) členu;

| (ba) | prihodke, pripoznane v poslovnem izidu v poročevalskem obdobju z uporabo 66.A člena; |
| --- | --- |

(ba)

prihodke, pripoznane v poslovnem izidu v poročevalskem obdobju z uporabo 66.A člena;

| (bb) | razveljavitve sestavine iz naslova povračila izgub, pripoznane z uporabo 66.B člena (glej B119.F člen), v obsegu, v katerem te razveljavitve niso spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje; |
| --- | --- |

(bb)

razveljavitve sestavine iz naslova povračila izgub, pripoznane z uporabo 66.B člena (glej B119.F člen), v obsegu, v katerem te razveljavitve niso spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje;

| (c) | spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu, v obsegu, v katerem se sprememba nanaša na prihodnjo storitev, razen če:






  (i) | je sprememba posledica spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, ki ne privede do prilagoditve pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu, v obsegu, v katerem se sprememba nanaša na prihodnjo storitev, razen če:

(i)

je sprememba posledica spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, dodeljenih skupini zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, ki ne privede do prilagoditve pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, ali

| (ii) | je sprememba posledica uporabe 57.–58. člena (o kočljivih pogodbah), če podjetje meri skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, z uporabo pristopa razporejanja premij; |
| --- | --- |

(ii)

je sprememba posledica uporabe 57.–58. člena (o kočljivih pogodbah), če podjetje meri skupino zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, z uporabo pristopa razporejanja premij;

| (d) | učinek vse izhajajočih tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in |
| --- | --- |

(d)

učinek vse izhajajočih tečajnih razlik na pogodbeno storitveno maržo; in

| (e) | znesek, pripoznan v poslovnem izidu zaradi storitev, prejetih v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, z uporabo B119. člena. |
| --- | --- |

(e)

znesek, pripoznan v poslovnem izidu zaradi storitev, prejetih v obdobju, določen z razporeditvijo pogodbene storitvene marže, preostale na koncu poročevalskega obdobja (pred kakršno koli razporeditvijo), po tekočem in preostalem obdobju kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, z uporabo B119. člena.

| 66A | Podjetje prilagodi pogodbeno storitveno maržo skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in posledično pripozna prihodke, kadar pripozna izgubo ob začetnem pripoznanju kočljive skupine pogodb, ki so podlaga za pozavarovalne pogodbe, ali ko doda kočljive zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, v skupino (glej B119.C–B119.E člen). |
| --- | --- |

66A

| 66B | Podjetje oblikuje (ali prilagodi) sestavino iz naslova povračila izgub sredstva za preostalo kritje za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, ki predstavlja povračilo izgub, pripoznanih z uporabo 66.(c)(i)–(ii) in 66.A člena. Sestavina iz naslova povračila izgub določa zneske, ki se predstavijo v poslovnem izidu kot razveljavitve povračil izgub iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, in se posledično izključijo iz dodelitve premij, plačanih pozavarovatelju (glej B119.F člen). |
| --- | --- |

66B

| 67 | Spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki so posledica sprememb tveganja neizpolnitve s strani izdajatelja pozavarovalne pogodbe, ki jo ima podjetje, niso povezane s prihodnjo storitvijo in ne prilagodijo pogodbene storitvene marže. |
| --- | --- |

67

| 68 | Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, ne morejo biti kočljive. Zato se zahteve iz 47.–52. člena ne uporabljajo. |
| --- | --- |

68

Pristop razporejanja premij za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje

| 69 | Podjetje lahko uporablja pristop razporejanja premij iz 55.–56. in 59. člena (prilagojen tako, da odraža lastnosti pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, ki se razlikujejo od izdanih zavarovalnih pogodb, na primer ustvarjanje odhodkov oziroma zmanjševanje odhodkov namesto prihodkov) za poenostavitev merjenja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, če ob oblikovanju skupine:






  (a) | podjetje utemeljeno pričakuje, da se rezultat take meritve ne bi bistveno razlikoval od rezultata uporabe zahtev iz 63.–68. člena; ali |
| --- | --- | --- |

69

(a)

podjetje utemeljeno pričakuje, da se rezultat take meritve ne bi bistveno razlikoval od rezultata uporabe zahtev iz 63.–68. člena; ali

| (b) | obdobje kritja vsake pogodbe v skupini pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (vključno z zavarovalnim kritjem iz naslova vseh premij znotraj pogodbenih meja, določenih na ta datum z uporabo 34. člena), znaša eno leto ali manj. |
| --- | --- |

(b)

obdobje kritja vsake pogodbe v skupini pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (vključno z zavarovalnim kritjem iz naslova vseh premij znotraj pogodbenih meja, določenih na ta datum z uporabo 34. člena), znaša eno leto ali manj.

| 70 | Podjetje ne more izpolnjevati pogoja iz 69.(a) člena, če ob oblikovanju skupine pričakuje pomembno spremenljivost denarnih tokov pri izpolnitvi, ki bi vplivala na merjenje sredstva za preostalo kritje v obdobju pred nastankom zahtevka. Spremenljivost denarnih tokov pri izpolnitvi se na primer poveča z:






  (a) | obsegom, v katerem so prihodnji denarni tokovi povezani z morebitnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vgrajenimi v pogodbe; in |
| --- | --- | --- |

70

(a)

obsegom, v katerem so prihodnji denarni tokovi povezani z morebitnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vgrajenimi v pogodbe; in

| (b) | trajanjem obdobja kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. |
| --- | --- |

(b)

trajanjem obdobja kritja skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje.

| 70A | Če podjetje skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, meri z uporabo pristopa razporejanja premij, uporabi 66.A člen in prilagodi knjigovodsko vrednost sredstva za preostalo kritje, namesto da bi prilagodilo pogodbeno storitveno maržo. |
| --- | --- |

70A

Naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe

| 71 | Naložbena pogodba z možnostjo diskrecijske udeležbe ne vključuje prenosa pomembnega zavarovalnega tveganja. Posledično so zahteve MSRP 17 za zavarovalne pogodbe v primeru naložbenih pogodb z možnostjo diskrecijske udeležbe spremenjene, kot sledi:






  (a) | datum začetnega pripoznanja (glej 25. in 28. člen) je datum, ko podjetje postane stranka v pogodbi; |
| --- | --- | --- |

71

(a)

datum začetnega pripoznanja (glej 25. in 28. člen) je datum, ko podjetje postane stranka v pogodbi;

| (b) | pogodbene meje (glej 34. člen) se spremenijo, tako da so denarni tokovi znotraj pogodbenih meja, če izhajajo iz materialne obveze podjetja, da bo izročilo denar na sedanji ali prihodnji datum. Podjetje nima materialne obveze izročiti denar, če je dejansko zmožno določiti ceno za obljubo izročitve denarja, ki v celoti odraža obljubljeni znesek denarnih sredstev in povezana tveganja. |
| --- | --- |

(b)

pogodbene meje (glej 34. člen) se spremenijo, tako da so denarni tokovi znotraj pogodbenih meja, če izhajajo iz materialne obveze podjetja, da bo izročilo denar na sedanji ali prihodnji datum. Podjetje nima materialne obveze izročiti denar, če je dejansko zmožno določiti ceno za obljubo izročitve denarja, ki v celoti odraža obljubljeni znesek denarnih sredstev in povezana tveganja.

| (c) | dodelitev pogodbene storitvene marže (glej 44.(e) in 45.(e) člen) se spremeni tako, da podjetje pripozna pogodbeno storitveno maržo za obdobje trajanja skupine pogodb na sistematičen način, ki odraža prenos naložbenih storitev v okviru pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

dodelitev pogodbene storitvene marže (glej 44.(e) in 45.(e) člen) se spremeni tako, da podjetje pripozna pogodbeno storitveno maržo za obdobje trajanja skupine pogodb na sistematičen način, ki odraža prenos naložbenih storitev v okviru pogodbe.

SPREMEMBA IN ODPRAVA PRIPOZNANJA

Sprememba zavarovalne pogodbe

| 72 | Če se pogoji zavarovalne pogodbe spremenijo, na primer z dogovorom med strankama v pogodbi ali zaradi spremembe predpisov, podjetje odpravi pripoznanje prvotne pogodbe in spremenjeno pogodbo pripozna kot novo pogodbo z uporabo MSRP 17 ali drugih veljavnih standardov, če in samo če je izpolnjen kateri koli pogoj iz točk (a) do (c). Izvršitev pravice, vključene v pogoje pogodbe, ni sprememba. Pogoji so:






  (a) | če bi bili spremenjeni pogoji vključeni na začetku kritja pogodbe:






  (i) | bi bila spremenjena pogodba izključena iz področja uporabe MSRP 17 z uporabo 3.–8.A člena, |
| --- | --- | --- | --- |

72

(a)

če bi bili spremenjeni pogoji vključeni na začetku kritja pogodbe:

(i)

bi bila spremenjena pogodba izključena iz področja uporabe MSRP 17 z uporabo 3.–8.A člena,

| (ii) | bi podjetje ločilo različne sestavine od gostiteljske zavarovalne pogodbe z uporabo 10.–13. člena, kar bi privedlo do drugačne zavarovalne pogodbe, za katero bi se uporabil MSRP 17, |
| --- | --- |

(ii)

bi podjetje ločilo različne sestavine od gostiteljske zavarovalne pogodbe z uporabo 10.–13. člena, kar bi privedlo do drugačne zavarovalne pogodbe, za katero bi se uporabil MSRP 17,

| (iii) | bi imela spremenjena pogodba bistveno drugačne pogodbene meje ob uporabi 34. člena ali |
| --- | --- |

(iii)

bi imela spremenjena pogodba bistveno drugačne pogodbene meje ob uporabi 34. člena ali

| (iv) | bi bila spremenjena pogodba vključena v drugo skupino pogodb z uporabo 14.–24. člena; |
| --- | --- |

(iv)

bi bila spremenjena pogodba vključena v drugo skupino pogodb z uporabo 14.–24. člena;

| (b) | prvotna pogodba je ustrezala opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, vendar spremenjena pogodba ne ustreza več tej opredelitvi oziroma obratno; ali |
| --- | --- |

(b)

prvotna pogodba je ustrezala opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, vendar spremenjena pogodba ne ustreza več tej opredelitvi oziroma obratno; ali

| (c) | podjetje je za prvotno pogodbo uporabilo pristop razporejanja premij iz 53.–59. člena ali 69.–70. člena, vendar spremembe pomenijo, da pogodba ne izpolnjuje več meril primernosti za ta pristop iz 53. ali 69. člena. |
| --- | --- |

(c)

podjetje je za prvotno pogodbo uporabilo pristop razporejanja premij iz 53.–59. člena ali 69.–70. člena, vendar spremembe pomenijo, da pogodba ne izpolnjuje več meril primernosti za ta pristop iz 53. ali 69. člena.

| 73 | Če sprememba pogodbe ne izpolnjuje nobenega od pogojev iz 72. člena, podjetje obravnava spremembe denarnih tokov, ki so posledica spremembe pogodbe, kot spremembe ocen denarnih tokov pri izpolnitvi z uporabo 40.–52. člena. |
| --- | --- |

73

Odprava pripoznanja

| 74 | Podjetje odpravi pripoznanje zavarovalne pogodbe samo, kadar:







  (a) | pogodba preneha, tj. obveza, določena v zavarovalni pogodbi, poteče, je izpolnjena ali razveljavljena; ali |
| --- | --- | --- |

74

(a)

pogodba preneha, tj. obveza, določena v zavarovalni pogodbi, poteče, je izpolnjena ali razveljavljena; ali

| (b) | je izpolnjen kateri koli pogoj iz 72. člena. |
| --- | --- |

(b)

je izpolnjen kateri koli pogoj iz 72. člena.

| 75 | Ko zavarovalna pogodba preneha, podjetje ni več izpostavljeno tveganju in mu zato ni treba prenašati nobenih ekonomskih virov za izpolnitev zavarovalne pogodbe. Na primer, ko podjetje kupi pozavarovanje, odpravi pripoznanje zavarovalnih pogodb, ki so njegova podlaga, vendar samo če so te pogodbe prenehale. |
| --- | --- |

75

| 76 | Podjetje odpravi pripoznanje zavarovalne pogodbe v skupini zavarovalnih pogodb z uporabo naslednjih zahtev iz MSRP 17:






  (a) | denarni tokovi pri izpolnitvi, dodeljeni skupini, se prilagodijo, da se izločita sedanja vrednost prihodnjih denarnih tokov in prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja, povezana s pravicami in obvezami, za katere se je odpravilo pripoznanje v skupini, z uporabo 40.(a)(i) in 40.(b) člena; |
| --- | --- | --- |

76

(a)

denarni tokovi pri izpolnitvi, dodeljeni skupini, se prilagodijo, da se izločita sedanja vrednost prihodnjih denarnih tokov in prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja, povezana s pravicami in obvezami, za katere se je odpravilo pripoznanje v skupini, z uporabo 40.(a)(i) in 40.(b) člena;

| (b) | pogodbena storitvena marža skupine se prilagodi za spremembo denarnih tokov pri izpolnitvi, opisano pod točko (a), v obsegu, ki se zahteva s 44.(c) in 45.(c) členom, razen če se uporablja 77. člen; in |
| --- | --- |

(b)

pogodbena storitvena marža skupine se prilagodi za spremembo denarnih tokov pri izpolnitvi, opisano pod točko (a), v obsegu, ki se zahteva s 44.(c) in 45.(c) členom, razen če se uporablja 77. člen; in

| (c) | število enot kritja za pričakovane preostale storitve zavarovalne pogodbe se prilagodi tako, da odraža enote kritja, za katere se je odpravilo pripoznanje v skupini, znesek pogodbene storitvene marže, pripoznane v poslovnem izidu v obdobju, pa temelji na prilagojenem številu, pri čemer se uporablja B119. člen. |
| --- | --- |

(c)

število enot kritja za pričakovane preostale storitve zavarovalne pogodbe se prilagodi tako, da odraža enote kritja, za katere se je odpravilo pripoznanje v skupini, znesek pogodbene storitvene marže, pripoznane v poslovnem izidu v obdobju, pa temelji na prilagojenem številu, pri čemer se uporablja B119. člen.

| 77 | Ko podjetje odpravi pripoznanje zavarovalne pogodbe, ker prenese pogodbo na tretjo osebo ali odpravi pripoznanje zavarovalne pogodbe in pripozna novo pogodbo z uporabo 72. člena, namesto uporabe 76.(b) člena:






  (a) | prilagodi pogodbeno storitveno maržo skupine, iz katere se je odpravilo pripoznanje pogodbe, v obsegu, ki se zahteva s 44.(c) in 45.(c) členom, za razliko med zneskom iz točke (i) in zneskom iz točke (ii) za pogodbe, prenesene na tretjo osebo, ali zneskom iz točke (iii) za pogodbe, za katere se je odpravilo pripoznanje z uporabo 72. člena, tj. med:






  (i) | spremembo knjigovodske vrednosti skupine zavarovalnih pogodb, ki je posledica odprave pripoznanja pogodbe z uporabo 76.(a) člena, |
| --- | --- | --- | --- |

77

(a)

prilagodi pogodbeno storitveno maržo skupine, iz katere se je odpravilo pripoznanje pogodbe, v obsegu, ki se zahteva s 44.(c) in 45.(c) členom, za razliko med zneskom iz točke (i) in zneskom iz točke (ii) za pogodbe, prenesene na tretjo osebo, ali zneskom iz točke (iii) za pogodbe, za katere se je odpravilo pripoznanje z uporabo 72. člena, tj. med:

(i)

spremembo knjigovodske vrednosti skupine zavarovalnih pogodb, ki je posledica odprave pripoznanja pogodbe z uporabo 76.(a) člena,

| (ii) | premijo, ki jo zaračuna tretja oseba, |
| --- | --- |

(ii)

premijo, ki jo zaračuna tretja oseba,

| (iii) | premijo, ki bi jo zaračunalo podjetje, če bi na datum spremembe pogodbe pogodbo pod enakimi pogoji sklenilo kot novo pogodbo, od te premije pa se odšteje vsaka dodatna premija, zaračunana za spremembo; |
| --- | --- |

(iii)

premijo, ki bi jo zaračunalo podjetje, če bi na datum spremembe pogodbe pogodbo pod enakimi pogoji sklenilo kot novo pogodbo, od te premije pa se odšteje vsaka dodatna premija, zaračunana za spremembo;

| (b) | izmeri novo pripoznano pogodbo z uporabo 72. člena ob predpostavki, da je podjetje prejelo premijo, opisano v točki (a)(iii), na datum spremembe. |
| --- | --- |

(b)

izmeri novo pripoznano pogodbo z uporabo 72. člena ob predpostavki, da je podjetje prejelo premijo, opisano v točki (a)(iii), na datum spremembe.

PREDSTAVLJANJE V IZKAZU FINANČNEGA POLOŽAJA

| 78 | Podjetje v izkazu finančnega položaja ločeno prikaže knjigovodsko vrednost portfeljev:







  (a) | izdanih zavarovalnih pogodb, ki so sredstva; |
| --- | --- | --- |

78

(a)

izdanih zavarovalnih pogodb, ki so sredstva;

| (b) | izdanih zavarovalnih pogodb, ki so obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

izdanih zavarovalnih pogodb, ki so obveznosti;

| (c) | pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so sredstva; in |
| --- | --- |

(c)

pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so sredstva; in

| (d) | pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so obveznosti. |
| --- | --- |

(d)

pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so obveznosti.

| 79 | Podjetje vključi vsa sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se pripoznajo z uporabo 28.B člena, v knjigovodsko vrednost povezanih portfeljev izdanih zavarovalnih pogodb in vsa sredstva ali obveznosti za denarne tokove, povezane s portfelji pozavarovalnih pogodb, ki jih ima (glej 65.(b) člen), v knjigovodsko vrednost portfeljev pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

79

PRIPOZNAVANJE IN PREDSTAVLJANJE V IZKAZIH FINANČNE USPEŠNOSTI (B120.–B136. ČLEN)

| 80 | Podjetje z uporabo 41. in 42. člena razdruži zneske, pripoznane v izkazu poslovnega izida in izkazu vseobsegajočega donosa (v nadaljnjem besedilu: izkaza finančne uspešnosti), na:







  (a) | rezultat zavarovalnih storitev (83.–86. člen), ki ga sestavljajo prihodki iz zavarovanja in odhodki iz zavarovalnih storitev; in |
| --- | --- | --- |

80

(a)

rezultat zavarovalnih storitev (83.–86. člen), ki ga sestavljajo prihodki iz zavarovanja in odhodki iz zavarovalnih storitev; in

| (b) | finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja (87.–92. člen). |
| --- | --- |

(b)

finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja (87.–92. člen).

| 81 | Podjetju ni treba razdružiti spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja med rezultat zavarovalnih storitev in finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja. Če podjetje ne izvede take razdružitve, vključi celotno spremembo prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja kot del rezultata zavarovalnih storitev. |
| --- | --- |

81

| 82 | Podjetje prikaže prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, ločeno od prihodkov ali odhodkov iz izdanih zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

82

Rezultat zavarovalnih storitev

| 83 | Podjetje v poslovnem izidu prikaže prihodke iz zavarovanja, ki izhajajo iz skupin izdanih zavarovalnih pogodb. Prihodki iz zavarovanja predstavljajo zagotovitev storitev, ki izhajajo iz skupine zavarovalnih pogodb, in sicer v znesku, ki odraža nadomestilo, do katerega bo podjetje po pričakovanjih upravičeno v zameno za te storitve. V B120.–B127. členu je določeno, kako podjetje meri prihodke iz zavarovanja. |
| --- | --- |

83

| 84 | Podjetje v poslovnem izidu prikaže odhodke iz zavarovalnih storitev, ki izhajajo iz skupine izdanih zavarovalnih pogodb, ki jih sestavljajo nastali zahtevki (brez odplačil naložbenih sestavin), drugi odhodki iz zavarovalnih storitev in drugi zneski, opisani v 103.(b) členu. |
| --- | --- |

84

| 85 | Prihodki iz zavarovanja in odhodki iz zavarovalnih storitev, prikazani v poslovnem izidu, izključujejo vse naložbene sestavine. Podjetje v poslovnem izidu ne prikaže informacij o premijah, če te informacije niso skladne s 83. členom. |
| --- | --- |

85

| 86 | Podjetje lahko prikaže prihodke ali odhodke iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima (glej 60.–70.A člen), ki niso finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja, v enem znesku, ali pa lahko ločeno prikaže zneske, ki jih povrne pozavarovatelj, in dodelitev plačanih premij, ki skupaj predstavljajo seštevek, enak temu enemu znesku. Če podjetje ločeno prikaže zneske, ki jih je povrnil pozavarovatelj, in dodelitev plačanih premij:






  (a) | denarne tokove iz pozavarovanja, ki so pogojeni z zahtevki pri pogodbah, ki so njegova podlaga, obravnava kot del zahtevkov, ki naj bi se po pričakovanjih povrnili v okviru pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje; |
| --- | --- | --- |

86

(a)

denarne tokove iz pozavarovanja, ki so pogojeni z zahtevki pri pogodbah, ki so njegova podlaga, obravnava kot del zahtevkov, ki naj bi se po pričakovanjih povrnili v okviru pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje;

| (b) | zneske od pozavarovatelja, ki naj bi jih po pričakovanjih prejelo, ki niso pogojeni z zahtevki pri pogodbah, ki so podlaga za pozavarovanje (na primer nekatere vrste odstopnih provizij), obravnava kot zmanjšanje premij, ki se morajo plačati pozavarovatelju; |
| --- | --- |

(b)

zneske od pozavarovatelja, ki naj bi jih po pričakovanjih prejelo, ki niso pogojeni z zahtevki pri pogodbah, ki so podlaga za pozavarovanje (na primer nekatere vrste odstopnih provizij), obravnava kot zmanjšanje premij, ki se morajo plačati pozavarovatelju;

| (ba) | zneske, povezane s povračilom izgub, pripoznane z uporabo 66.(c)(i)–(ii) in 66.A–66.B člena, obravnava kot zneske, ki jih je povrnil pozavarovatelj; in |
| --- | --- |

(ba)

zneske, povezane s povračilom izgub, pripoznane z uporabo 66.(c)(i)–(ii) in 66.A–66.B člena, obravnava kot zneske, ki jih je povrnil pozavarovatelj; in

| (c) | dodelitve plačanih premij ne prikaže kot zmanjšanje prihodkov. |
| --- | --- |

(c)

dodelitve plačanih premij ne prikaže kot zmanjšanje prihodkov.

Finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja (glej B128.–B136. člen)

| 87 | Finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja sestavlja sprememba knjigovodske vrednosti skupine zavarovalnih pogodb, ki izhaja iz:







  (a) | učinka časovne vrednosti denarja ter sprememb časovne vrednosti denarja; in |
| --- | --- | --- |

87

(a)

učinka časovne vrednosti denarja ter sprememb časovne vrednosti denarja; in

| (b) | učinka finančnega tveganja ter sprememb finančnega tveganja; vendar |
| --- | --- |

(b)

učinka finančnega tveganja ter sprememb finančnega tveganja; vendar

| (c) | brez vseh takih sprememb za skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, ki bi prilagodile pogodbeno storitveno maržo, vendar do tega ne pride pri uporabi 45.(b)(ii), 45.(b)(iii), 45.(c)(ii) ali 45.(c)(iii) člena. Te se vključijo v odhodke iz zavarovalnih storitev. |
| --- | --- |

(c)

brez vseh takih sprememb za skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, ki bi prilagodile pogodbeno storitveno maržo, vendar do tega ne pride pri uporabi 45.(b)(ii), 45.(b)(iii), 45.(c)(ii) ali 45.(c)(iii) člena. Te se vključijo v odhodke iz zavarovalnih storitev.

| 87A | Podjetje uporabi:







  (a) | B117.A člen za finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena (zmanjševanje tveganj); in |
| --- | --- | --- |

87A

(a)

B117.A člen za finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena (zmanjševanje tveganj); in

| (b) | 88. in 89. člen za vse druge finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja. |
| --- | --- |

(b)

88. in 89. člen za vse druge finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja.

| 88 | Razen če se uporablja 89. člen, podjetje pri uporabi 87.A(b) člena izbere računovodsko usmeritev med:







  (a) | vključitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje v poslovni izid; ali |
| --- | --- | --- |

88

(a)

vključitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje v poslovni izid; ali

| (b) | razdružitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje, tako da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja v obdobju trajanja skupine pogodb z uporabo B130.–B133. člena. |
| --- | --- |

(b)

razdružitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje, tako da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja v obdobju trajanja skupine pogodb z uporabo B130.–B133. člena.

| 89 | Za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, pri katerih ima podjetje v posesti postavke, ki so podlaga, podjetje pri uporabi 87.A(b) člena izbere računovodsko usmeritev med:







  (a) | vključitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje v poslovni izid; ali |
| --- | --- | --- |

89

(a)

vključitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje v poslovni izid; ali

| (b) | razdružitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje, tako da se v poslovni izid vključi znesek, s katerim se odpravijo računovodske neskladnosti s prihodki ali odhodki, vključenimi v poslovni izid posedovanih postavk, ki so podlaga, z uporabo B134.–B136. člena. |
| --- | --- |

(b)

razdružitvijo finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja za obdobje, tako da se v poslovni izid vključi znesek, s katerim se odpravijo računovodske neskladnosti s prihodki ali odhodki, vključenimi v poslovni izid posedovanih postavk, ki so podlaga, z uporabo B134.–B136. člena.

| 90 | Če podjetje izbere računovodsko usmeritev iz 88.(b) člena ali iz 89.(b) člena, v drugi vseobsegajoči donos vključi razliko med finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, merjenimi na podlagi, določeni v teh členih, in skupnimi finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja v obdobju. |
| --- | --- |

90

| 91 | Če podjetje prenese skupino zavarovalnih pogodb ali odpravi pripoznanje zavarovalne pogodbe z uporabo 77. člena:







  (a) | v poslovni izid kot prilagoditev zaradi prerazvrstitev (glej MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov) prerazvrsti vse preostale zneske za skupino (ali pogodbo), ki so bili prej pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, ker je podjetje izbralo računovodsko usmeritev iz 88.(b) člena; |
| --- | --- | --- |

91

(a)

v poslovni izid kot prilagoditev zaradi prerazvrstitev (glej MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov) prerazvrsti vse preostale zneske za skupino (ali pogodbo), ki so bili prej pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, ker je podjetje izbralo računovodsko usmeritev iz 88.(b) člena;

| (b) | v poslovni izid kot prilagoditev zaradi prerazvrstitev (glej MRS 1) ne prerazvrsti vseh preostalih zneskov za skupino (ali pogodbo), ki so bili prej pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, ker je podjetje izbralo računovodsko usmeritev iz 89.(b) člena. |
| --- | --- |

(b)

v poslovni izid kot prilagoditev zaradi prerazvrstitev (glej MRS 1) ne prerazvrsti vseh preostalih zneskov za skupino (ali pogodbo), ki so bili prej pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, ker je podjetje izbralo računovodsko usmeritev iz 89.(b) člena.

| 92 | V skladu s 30. členom mora podjetje obravnavati zavarovalno pogodbo kot denarno postavko po MRS 21 za namen pretvorbe postavk v tujih valutah v svojo funkcijsko valuto. Podjetje vključi tečajne razlike pri spremembah knjigovodske vrednosti skupin zavarovalnih pogodb v izkaz poslovnega izida, razen če se nanašajo na spremembe knjigovodske vrednosti skupin zavarovalnih pogodb, vključene v drugi vseobsegajoči donos z uporabo 90. člena; v tem primeru se vključijo v drugi vseobsegajoči donos. |
| --- | --- |

92

RAZKRIVANJE

| 93 | Cilj zahtev po razkritju je, da podjetja v pojasnilih razkrijejo informacije, ki skupaj z informacijami iz izkaza finančnega položaja, izkazov finančne uspešnosti in izkaza denarnih tokov zagotavljajo podlago, na kateri lahko uporabniki računovodskih izkazov ocenijo učinek pogodb iz področja uporabe MSRP 17 na finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. Za doseganje navedenega cilja podjetje razkrije kvalitativne in kvantitativne informacije o:







  (a) | zneskih, pripoznanih v njegovih računovodskih izkazih za pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (glej 97.–116. člen); |
| --- | --- | --- |

93

(a)

zneskih, pripoznanih v njegovih računovodskih izkazih za pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (glej 97.–116. člen);

| (b) | pomembnih presojah in spremembah teh presoj pri uporabi MSRP 17 (glej 117.–120. člen); in |
| --- | --- |

(b)

pomembnih presojah in spremembah teh presoj pri uporabi MSRP 17 (glej 117.–120. člen); in

| (c) | vrsti in obsegu tveganj, ki jih vsebujejo pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (glej 121.–132. člen). |
| --- | --- |

(c)

vrsti in obsegu tveganj, ki jih vsebujejo pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (glej 121.–132. člen).

| 94 | Podjetje preuči raven podrobnosti, ki je potrebna za doseganje cilja razkritja, in kolikšen poudarek je treba nameniti vsaki od različnih zahtev. Če razkritja, zagotovljena z uporabo 97.–132. člena, niso zadostna za izpolnjevanje cilja iz 93. člena, mora podjetje razkriti dodatne informacije, ki so potrebne za izpolnjevanje tega cilja. |
| --- | --- |

94

| 95 | Podjetje informacije združi ali razdruži tako, da se pomen uporabnih informacij ne zmanjša zaradi vključitve velikega obsega nepomembnih podrobnosti ali združitve postavk, ki imajo različne značilnosti. |
| --- | --- |

95

| 96 | V 29.–31. členu MRS 1 so določene zahteve glede bistvenosti in združevanja informacij. Primeri meril za združevanje, ki bi lahko bila primerna za informacije, razkrite o zavarovalnih pogodbah, so:






  (a) | vrsta pogodbe (na primer glavne družine produktov); |
| --- | --- | --- |

96

(a)

vrsta pogodbe (na primer glavne družine produktov);

| (b) | geografsko območje (na primer država ali regija); ali |
| --- | --- |

(b)

geografsko območje (na primer država ali regija); ali

| (c) | odsek, o katerem se poroča, kot je opredeljeno v MSRP 8 Poslovni odseki. |
| --- | --- |

(c)

odsek, o katerem se poroča, kot je opredeljeno v MSRP 8 Poslovni odseki.

Pojasnjevanje pripoznanih zneskov

| 97 | Od razkritij, ki se zahtevajo v 98.–109.A členu, se samo tista iz 98.–100., 102.–103., 105.–105.B in 109.A člena uporabljajo za pogodbe, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij. Če podjetje uporablja pristop razporejanja premij, razkrije:






  (a) | katera merila iz 53. in 69. člena izpolnjuje; |
| --- | --- | --- |

97

(a)

katera merila iz 53. in 69. člena izpolnjuje;

| (b) | ali opravlja prilagoditev za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja z uporabo 56., 57.(b) in 59.(b) člena; in |
| --- | --- |

(b)

ali opravlja prilagoditev za časovno vrednost denarja in učinek finančnega tveganja z uporabo 56., 57.(b) in 59.(b) člena; in

| (c) | metodo, ki jo je izbralo za pripoznanje denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 59.(a) člena. |
| --- | --- |

(c)

metodo, ki jo je izbralo za pripoznanje denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj z uporabo 59.(a) člena.

| 98 | Podjetje razkrije uskladitve, ki prikazujejo, kako so se čiste knjigovodske vrednosti pogodb iz področja uporabe MSRP 17 med obdobjem spremenile zaradi denarnih tokov ter prihodkov in odhodkov, pripoznanih v izkazih poslovne uspešnosti. Za izdane zavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, se razkrijejo ločene uskladitve. Podjetje prilagodi zahteve iz 100.–109. člena, da odražajo lastnosti pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, ki se razlikujejo od izdanih zavarovalnih pogodb, na primer, ustvarjanje odhodkov ali zniževanje odhodkov namesto prihodkov. |
| --- | --- |

98

| 99 | Podjetje v uskladitvah zagotovi dovolj informacij, da uporabnikom računovodskih izkazov omogočijo, da identificirajo spremembe, ki izhajajo iz denarnih tokov in zneskov, pripoznanih v izkazih poslovne uspešnosti. Da izpolni to zahtevo, podjetje:






  (a) | v obliki tabele razkrije uskladitve iz 100.–105.B člena in |
| --- | --- | --- |

99

(a)

v obliki tabele razkrije uskladitve iz 100.–105.B člena in

| (b) | za vsako uskladitev prikaže čiste knjigovodske vrednosti na začetku in na koncu obdobja, razdružene na skupni znesek za portfelje pogodb, ki so sredstva, in skupni znesek za portfelje pogodb, ki so obveznosti, ki sta enaka zneskom, prikazanim v izkazu finančnega položaja z uporabo 78. člena. |
| --- | --- |

(b)

za vsako uskladitev prikaže čiste knjigovodske vrednosti na začetku in na koncu obdobja, razdružene na skupni znesek za portfelje pogodb, ki so sredstva, in skupni znesek za portfelje pogodb, ki so obveznosti, ki sta enaka zneskom, prikazanim v izkazu finančnega položaja z uporabo 78. člena.

| 100 | Podjetje razkrije uskladitve od začetnih do končnih stanj ločeno za vse naslednje:






  (a) | čiste obveznosti (ali sredstva) za sestavino preostalega kritja, brez vseh sestavin izgube; |
| --- | --- | --- |

100

(a)

čiste obveznosti (ali sredstva) za sestavino preostalega kritja, brez vseh sestavin izgube;

| (b) | vse sestavine izgube (glej 47.–52. in 57.–58. člen); |
| --- | --- |

(b)

vse sestavine izgube (glej 47.–52. in 57.–58. člen);

| (c) | obveznosti za nastale zahtevke. Za zavarovalne pogodbe, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. ali 69.–70.A členu, podjetje razkrije ločene uskladitve za:






  (i) | ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov in |
| --- | --- | --- |

(c)

obveznosti za nastale zahtevke. Za zavarovalne pogodbe, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. ali 69.–70.A členu, podjetje razkrije ločene uskladitve za:

(i)

ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov in

| (ii) | prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja. |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja.

| 101 | Za zavarovalne pogodbe, ki ne spadajo med tiste, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. ali 69.–70.A členu, podjetje razkrije tudi uskladitve od začetnih do končnih stanj ločeno za:






  (a) | ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov, |
| --- | --- | --- |

101

(a)

ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov,

| (b) | prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja in |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja in

| (c) | pogodbeno storitveno maržo. |
| --- | --- |

(c)

pogodbeno storitveno maržo.

| 102 | Cilj uskladitev iz 100.–101. člena je zagotoviti različne vrste informacij o rezultatu zavarovalnih storitev. |
| --- | --- |

102

| 103 | Podjetje v uskladitvah, ki se zahtevajo v 100. členu, ločeno razkrije vsakega od naslednjih zneskov, povezanih s storitvami, če je relevantno:






  (a) | prihodke iz zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

103

(a)

prihodke iz zavarovanja;

| (b) | odhodke iz zavarovalnih storitev, pri čemer se ločeno prikažejo:






  (i) | nastale zahtevke (brez naložbenih sestavin) in drugi odhodki iz zavarovalnih storitev, |
| --- | --- | --- |

(b)

odhodke iz zavarovalnih storitev, pri čemer se ločeno prikažejo:

(i)

nastale zahtevke (brez naložbenih sestavin) in drugi odhodki iz zavarovalnih storitev,

| (ii) | amortizacija denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, |
| --- | --- |

(ii)

amortizacija denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj,

| (iii) | spremembe, ki se nanašajo na preteklo storitev, tj. spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na obveznost za nastale zahtevke, in |
| --- | --- |

(iii)

spremembe, ki se nanašajo na preteklo storitev, tj. spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na obveznost za nastale zahtevke, in

| (iv) | spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, tj. izgube pri kočljivih skupinah pogodb ter razveljavitve takih izgub; |
| --- | --- |

(iv)

spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, tj. izgube pri kočljivih skupinah pogodb ter razveljavitve takih izgub;

| (c) | naložbene sestavine, izključene iz prihodkov iz zavarovanja in odhodkov iz zavarovalnih storitev (združene s povračili premij, razen če so povračila premij predstavljena kot del denarnih tokov v obdobju, opisanih v 105.(a)(i) členu). |
| --- | --- |

(c)

naložbene sestavine, izključene iz prihodkov iz zavarovanja in odhodkov iz zavarovalnih storitev (združene s povračili premij, razen če so povračila premij predstavljena kot del denarnih tokov v obdobju, opisanih v 105.(a)(i) členu).

| 104 | Podjetje v uskladitvah, ki se zahtevajo v 101. členu, ločeno razkrije vsakega od naslednjih zneskov, povezanih s storitvami, če je relevantno:






  (a) | spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, z uporabo B96.–B118. člena, pri čemer se ločeno prikažejo:






  (i) | spremembe ocen, ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo, |
| --- | --- | --- | --- |

104

(a)

spremembe, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, z uporabo B96.–B118. člena, pri čemer se ločeno prikažejo:

(i)

spremembe ocen, ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo,

| (ii) | spremembe ocen, ki ne prilagodijo pogodbene storitvene marže, tj. izgube pri kočljivih skupinah pogodb in razveljavitve takih izgub, in |
| --- | --- |

(ii)

spremembe ocen, ki ne prilagodijo pogodbene storitvene marže, tj. izgube pri kočljivih skupinah pogodb in razveljavitve takih izgub, in

| (iii) | učinki pogodb, za katere je bilo opravljeno začetno pripoznanje v obdobju; |
| --- | --- |

(iii)

učinki pogodb, za katere je bilo opravljeno začetno pripoznanje v obdobju;

| (b) | spremembe, ki se nanašajo na trenutno storitev, tj.:






  (i) | znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu, ki odraža prenos storitev, |
| --- | --- | --- |

(b)

spremembe, ki se nanašajo na trenutno storitev, tj.:

(i)

znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu, ki odraža prenos storitev,

| (ii) | sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki se ne nanaša na prihodnjo ali preteklo storitev, in |
| --- | --- |

(ii)

sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki se ne nanaša na prihodnjo ali preteklo storitev, in

| (iii) | izkustvene prilagoditve (glej B97.(c) in B113.(a) člen) brez zneskov, povezanih s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja, vključenih pod točko (ii); |
| --- | --- |

(iii)

izkustvene prilagoditve (glej B97.(c) in B113.(a) člen) brez zneskov, povezanih s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja, vključenih pod točko (ii);

| (c) | spremembe, ki se nanašajo na preteklo storitev, tj. spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na nastale zahtevke (glej B97.(b) in B113.(a) člen). |
| --- | --- |

(c)

spremembe, ki se nanašajo na preteklo storitev, tj. spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na nastale zahtevke (glej B97.(b) in B113.(a) člen).

| 105 | Da zaključi uskladitve iz 100.–101. člena, podjetje prav tako ločeno razkrije vsakega od naslednjih zneskov, nepovezanih s storitvami, opravljenimi v obdobju, če je relevantno:






  (a) | denarne tokove v obdobju, vključno s:






  (i) | prejetimi premijami za izdane zavarovalne pogodbe (ali plačanimi za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima), |
| --- | --- | --- | --- |

105

(a)

denarne tokove v obdobju, vključno s:

(i)

prejetimi premijami za izdane zavarovalne pogodbe (ali plačanimi za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima),

| (ii) | denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj in |
| --- | --- |

(ii)

denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj in

| (iii) | nastalimi zahtevki, ki so bili plačani, in drugimi plačanimi odhodki iz zavarovalnih storitev za izdane zavarovalne pogodbe (ali povrnjene v okviru pozavarovalnih pogodb, ki jih ima), pri čemer so izključeni denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj; |
| --- | --- |

(iii)

nastalimi zahtevki, ki so bili plačani, in drugimi plačanimi odhodki iz zavarovalnih storitev za izdane zavarovalne pogodbe (ali povrnjene v okviru pozavarovalnih pogodb, ki jih ima), pri čemer so izključeni denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj;

| (b) | učinek sprememb tveganja neizpolnitve s strani izdajatelja pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje; |
| --- | --- |

(b)

učinek sprememb tveganja neizpolnitve s strani izdajatelja pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje;

| (c) | finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja; in |
| --- | --- |

(c)

finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja; in

| (d) | vse dodatne vrstične postavke, ki so morda potrebne za razumevanje spremembe čiste knjigovodske vrednosti zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

(d)

vse dodatne vrstične postavke, ki so morda potrebne za razumevanje spremembe čiste knjigovodske vrednosti zavarovalnih pogodb.

| 105A | Podjetje razkrije uskladitev od začetnega do končnega stanja sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, pripoznane z uporabo 28.B člena. Podjetje z uporabo 98. člena združi informacije za uskladitev na ravni, ki je skladna z ravnjo za uskladitev zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

105A

| 105B | Podjetje v uskladitvi, ki se zahteva v 105.A členu, ločeno razkrije vse izgube zaradi oslabitve in razveljavitve izgub zaradi oslabitve, pripoznane z uporabo 28.E–28.F člena. |
| --- | --- |

105B

| 106 | Za izdane zavarovalne pogodbe, ki niso tiste, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. členu, podjetje razkrije analizo prihodkov iz zavarovanja, pripoznanih v obdobju, ki vključuje:






  (a) | zneske, povezane s spremembami obveznosti za preostalo kritje, kot je določeno v B124. členu, pri čemer se ločeno razkrijejo:






  (i) | odhodki iz zavarovalnih storitev, nastali v obdobju, kot so določeni v B124.(a) členu; |
| --- | --- | --- | --- |

106

(a)

zneske, povezane s spremembami obveznosti za preostalo kritje, kot je določeno v B124. členu, pri čemer se ločeno razkrijejo:

(i)

odhodki iz zavarovalnih storitev, nastali v obdobju, kot so določeni v B124.(a) členu;

| (ii) | sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, kot je določena v B124.(b) členu, |
| --- | --- |

(ii)

sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, kot je določena v B124.(b) členu,

| (iii) | znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, kot je določen v B124.(c) členu; in |
| --- | --- |

(iii)

znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu zaradi prenosa storitev zavarovalne pogodbe v obdobju, kot je določen v B124.(c) členu; in

| (iv) | drugi zneski, če obstajajo, na primer izkustvene prilagoditve za prejemke od premij razen tistih, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, kot je določeno v B124.(d) členu; |
| --- | --- |

(iv)

drugi zneski, če obstajajo, na primer izkustvene prilagoditve za prejemke od premij razen tistih, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, kot je določeno v B124.(d) členu;

| (b) | dodelitev dela premij, ki se nanašajo na povračilo denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj (glej B125. člen). |
| --- | --- |

(b)

dodelitev dela premij, ki se nanašajo na povračilo denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj (glej B125. člen).

| 107 | Za zavarovalne pogodbe, ki niso tiste, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. ali 69.–70.A členu, podjetje razkrije učinek na izkaz finančnega položaja ločeno za izdane zavarovalne pogodbe in za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, za katere je bilo v obdobju opravljeno začetno pripoznanje, pri čemer se prikaže njihov učinek ob začetnem pripoznanju na:






  (a) | ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov, pri čemer se ločeno prikaže znesek denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj; |
| --- | --- | --- |

107

(a)

ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov, pri čemer se ločeno prikaže znesek denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj;

| (b) | ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih pritokov; |
| --- | --- |

(b)

ocene sedanje vrednosti prihodnjih denarnih pritokov;

| (c) | prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja in |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja in

| (d) | pogodbeno storitveno maržo. |
| --- | --- |

(d)

pogodbeno storitveno maržo.

| 108 | V razkritjih, ki se zahtevajo s 107. členom, podjetje ločeno razkrije zneske, ki izhajajo iz:






  (a) | pogodb, pridobljenih od drugih podjetij pri prenosih zavarovalnih pogodb ali pri poslovnih združitvah, in |
| --- | --- | --- |

108

(a)

pogodb, pridobljenih od drugih podjetij pri prenosih zavarovalnih pogodb ali pri poslovnih združitvah, in

| (b) | skupin pogodb, ki so kočljive. |
| --- | --- |

(b)

skupin pogodb, ki so kočljive.

| 109 | Za zavarovalne pogodbe, ki niso tiste, za katere se je uporabil pristop razporejanja premij, opisan v 53.–59. ali 69.–70.A členu, podjetje razkrije, kdaj pričakuje, da bo pripoznalo pogodbeno storitveno maržo, ki je preostala na koncu poročevalskega obdobja, v poslovnem izidu, in sicer kvantitativno ter v primernih časovnih sklopih. Za izdane zavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, se take informacije razkrijejo ločeno. |
| --- | --- |

109

| 109A | Podjetje kvantitativno, v primernih časovnih sklopih, razkrije, kdaj pričakuje, da bo odpravilo pripoznanje sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki izhajajo iz uporabe 28.C člena. |
| --- | --- |

109A

Finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja

| 110 | Podjetje razkrije in pojasni skupni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja v poročevalskem obdobju. Zlasti pojasni razmerje med finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja in naložbenim donosom na njegova sredstva, da uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogoči oceno virov finančnih prihodkov ali odhodkov, pripoznanih v poslovnem izidu in v drugem vseobsegajočem donosu. |
| --- | --- |

110

| 111 | Za pogodbe z neposredno udeležbo podjetje opiše sestavo postavk, ki so podlaga, in razkrije njihovo pošteno vrednost. |
| --- | --- |

111

| 112 | Za pogodbe z neposredno udeležbo podjetje, če se odloči, da ne bo prilagodilo pogodbene storitvene marže za nekatere spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi z uporabo B115. člena, razkrije učinek te odločitve na prilagoditev pogodbene storitvene marže v tekočem obdobju. |
| --- | --- |

112

| 113 | Za pogodbe z neposredno udeležbo podjetje, če spremeni podlago za razčlenitev finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos z uporabo B135. člena, v obdobju, v katerem je prišlo do spremembe pristopa, razkrije:






  (a) | razlog, zakaj je podjetje moralo spremeniti podlago za razčlenitev; |
| --- | --- | --- |

113

(a)

razlog, zakaj je podjetje moralo spremeniti podlago za razčlenitev;

| (b) | znesek vsake prilagoditve za vsako vrstično postavko v računovodskih izkazih, na katero je vplivala sprememba, in |
| --- | --- |

(b)

znesek vsake prilagoditve za vsako vrstično postavko v računovodskih izkazih, na katero je vplivala sprememba, in

| (c) | knjigovodsko vrednost skupine zavarovalnih pogodb, za katere se je uporabila sprememba, na datum spremembe. |
| --- | --- |

(c)

knjigovodsko vrednost skupine zavarovalnih pogodb, za katere se je uporabila sprememba, na datum spremembe.

Zneski na datum prehoda

| 114 | Podjetje zagotovi razkritja, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo, da določijo učinek skupin zavarovalnih pogodb, merjenih na datum prehoda z uporabo prilagojenega retrospektivnega pristopa (glej C6.–C19.A člen) ali pristopa poštene vrednosti (glej C20.–C24.B člen), na pogodbeno storitveno maržo in prihodke iz zavarovanja v poznejših obdobjih. Zato podjetje razkrije uskladitev pogodbene storitvene marže z uporabo 101.(c) člena in zneska prihodkov iz zavarovanja z uporabo 103.(a) člena ločeno za:






  (a) | zavarovalne pogodbe, ki so obstajale na datum prehoda, za katere je podjetje uporabilo prilagojeni retrospektivni pristop; |
| --- | --- | --- |

114

(a)

zavarovalne pogodbe, ki so obstajale na datum prehoda, za katere je podjetje uporabilo prilagojeni retrospektivni pristop;

| (b) | zavarovalne pogodbe, ki so obstajale na datum prehoda, za katere je podjetje uporabilo pristop poštene vrednosti, in |
| --- | --- |

(b)

zavarovalne pogodbe, ki so obstajale na datum prehoda, za katere je podjetje uporabilo pristop poštene vrednosti, in

| (c) | vse druge zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

vse druge zavarovalne pogodbe.

| 115 | Podjetje za vsa obdobja, v katerih se opravijo razkritja z uporabo 114.(a) ali 114.(b) člena, pojasni, kako je določilo merjenje zavarovalnih pogodb na datum prehoda, da uporabnikom računovodskih izkazov omogoči, da razumejo naravo in pomen uporabljenih metod in presoj pri določanju zneskov na datum prehoda. |
| --- | --- |

115

| 116 | Podjetje, ki se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos, uporabi C18.(b), C19.(b), C24.(b) in C24.(c) člen, da določi kumulativno razliko med finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, ki bi bili pripoznani v poslovnem izidu, in skupnimi finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja na datum prehoda za skupine zavarovalnih pogodb, za katere se uporabi razdružitev. Za vsa obdobja, za katera obstajajo zneski, določeni s temi členi, podjetje razkrije uskladitev od začetnega do končnega stanja kumulativnih zneskov, vključenih v drugi vseobsegajoči donos za finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa, povezana s skupinami zavarovalnih pogodb. Uskladitev na primer vključuje dobičke ali izgube, pripoznane v drugem vseobsegajočem donosu v obdobju, ter dobičke ali izgube, prej pripoznane v drugem vseobsegajočem donosu v prejšnjih obdobjih, ki se v tekočem obdobju prerazvrstijo v poslovni izid. |
| --- | --- |

116

Pomembne presoje pri uporabi MSRP 17

| 117 | Podjetje razkrije pomembne presoje in spremembe presoj pri uporabi MSRP 17. Konkretneje, podjetje razkrije uporabljene vhodne podatke, predpostavke in tehnike ocenjevanja, kar vključuje:






  (a) | metode, uporabljene za merjenje zavarovalnih pogodb iz področja uporabe MSRP 17, in postopke za ocenjevanje vhodnih podatkov za te metode. Razen če ni izvedljivo, podjetje zagotovi tudi kvantitativne informacije o teh vhodnih podatkih; |
| --- | --- | --- |

117

(a)

metode, uporabljene za merjenje zavarovalnih pogodb iz področja uporabe MSRP 17, in postopke za ocenjevanje vhodnih podatkov za te metode. Razen če ni izvedljivo, podjetje zagotovi tudi kvantitativne informacije o teh vhodnih podatkih;

| (b) | vse spremembe metod in postopkov za ocenjevanje vhodnih podatkov, uporabljenih za merjenje pogodb, razlog za vsako spremembo in vrste pogodb, na katere so vplivale spremembe; |
| --- | --- |

(b)

vse spremembe metod in postopkov za ocenjevanje vhodnih podatkov, uporabljenih za merjenje pogodb, razlog za vsako spremembo in vrste pogodb, na katere so vplivale spremembe;

| (c) | v obsegu, ki ni zajet v točki (a), pristop, uporabljen za:






  (i) | razlikovanje med spremembami ocen prihodnjih denarnih tokov, ki izhajajo iz uporabe diskrecije, in drugimi spremembami ocen prihodnjih denarnih tokov za pogodbe brez neposredne udeležbe (glej B98. člen), |
| --- | --- | --- |

(c)

v obsegu, ki ni zajet v točki (a), pristop, uporabljen za:

(i)

razlikovanje med spremembami ocen prihodnjih denarnih tokov, ki izhajajo iz uporabe diskrecije, in drugimi spremembami ocen prihodnjih denarnih tokov za pogodbe brez neposredne udeležbe (glej B98. člen),

| (ii) | določanje prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, vključno s tem, ali so spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja razdružene na zavarovalno sestavino zavarovanja in finančno sestavino zavarovanja ali so prikazane v celoti v rezultatu zavarovalnih storitev, |
| --- | --- |

(ii)

določanje prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, vključno s tem, ali so spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja razdružene na zavarovalno sestavino zavarovanja in finančno sestavino zavarovanja ali so prikazane v celoti v rezultatu zavarovalnih storitev,

| (iii) | določanje diskontnih stopenj, |
| --- | --- |

(iii)

določanje diskontnih stopenj,

| (iv) | določanje naložbenih sestavin in |
| --- | --- |

(iv)

določanje naložbenih sestavin in

| (v) | določanje relativne uteži upravičenj, zagotovljenih z zavarovalnim kritjem in storitvijo naložbenega donosa ali z zavarovalnim kritjem in naložbeno storitvijo (glej B119.–B119.B člen). |
| --- | --- |

(v)

določanje relativne uteži upravičenj, zagotovljenih z zavarovalnim kritjem in storitvijo naložbenega donosa ali z zavarovalnim kritjem in naložbeno storitvijo (glej B119.–B119.B člen).

| 118 | Če se podjetje pri uporabi 88.(b) ali 89.(b) člena odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja na zneske, prikazane v poslovnem izidu, in zneske, prikazane v drugem vseobsegajočem donosu, podjetje z razkritjem pojasni metode, uporabljene za določitev finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

118

| 119 | Podjetje razkrije stopnjo zaupanja, uporabljeno pri določanju prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja. Če podjetje za določitev prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja uporabi drugo tehniko kot tehniko stopnje zaupanja, razkrije uporabljeno tehniko in stopnjo zaupanja, ki ustreza rezultatom te tehnike. |
| --- | --- |

119

| 120 | Podjetje razkrije krivuljo obrestnih mer (ali razpon krivulj obrestnih mer), uporabljeno za diskontiranje denarnih tokov, ki ne variirajo glede na donose postavk, ki so podlaga, z uporabo 36. člena. Če podjetje to razkritje združi za več skupin zavarovalnih pogodb, takšna razkritja zagotovi v obliki tehtanih povprečij ali v razmeroma ozkih razponih. |
| --- | --- |

120

Vrsta in obseg tveganj, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17

| 121 | Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo oceno vrste, zneska, časa in negotovosti prihodnjih denarnih tokov, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17. V 122.–132. členu so določene zahteve za razkritja, ki bi bila običajno potrebna za izpolnitev te zahteve. |
| --- | --- |

121

| 122 | Ta razkritja so osredotočena na zavarovalna in finančna tveganja, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, in na to, kako so bila obvladovana. Finančna tveganja med drugim običajno vključujejo tudi kreditno tveganje, likvidnostno tveganje in tržno tveganje. |
| --- | --- |

122

| 123 | Če razkrite informacije o izpostavljenosti podjetja tveganju na koncu poročevalskega obdobja ne predstavljajo ustrezno njegove izpostavljenosti tveganju v obdobju, podjetje razkrije to dejstvo, razlog, zakaj izpostavljenost ob koncu obdobja ni ustrezno predstavljena, ter dodatne informacije, ki ustrezno predstavljajo njegovo izpostavljenost tveganju v obdobju. |
| --- | --- |

123

| 124 | Podjetje za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, razkrije:






  (a) | izpostavljenosti tveganju in kako nastanejo; |
| --- | --- | --- |

124

(a)

izpostavljenosti tveganju in kako nastanejo;

| (b) | svoje cilje, usmeritve in postopke za obvladovanje tveganj ter metode, ki se uporabljajo za merjenje tveganj; in |
| --- | --- |

(b)

svoje cilje, usmeritve in postopke za obvladovanje tveganj ter metode, ki se uporabljajo za merjenje tveganj; in

| (c) | morebitne spremembe pri (a) ali (b) glede na prejšnje obdobje. |
| --- | --- |

(c)

morebitne spremembe pri (a) ali (b) glede na prejšnje obdobje.

| 125 | Podjetje za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, razkrije:






  (a) | povzetek kvantitativnih informacij o svoji izpostavljenosti zadevnemu tveganju na koncu poročevalskega obdobja. To razkritje temelji na internih informacijah, zagotovljenih ključnemu poslovodnemu osebju podjetja; |
| --- | --- | --- |

125

(a)

povzetek kvantitativnih informacij o svoji izpostavljenosti zadevnemu tveganju na koncu poročevalskega obdobja. To razkritje temelji na internih informacijah, zagotovljenih ključnemu poslovodnemu osebju podjetja;

| (b) | razkritja, zahtevana v 127.–132. členu, kolikor niso razkrita že v skladu s točko (a) tega člena. |
| --- | --- |

(b)

razkritja, zahtevana v 127.–132. členu, kolikor niso razkrita že v skladu s točko (a) tega člena.

| 126 | Podjetje razkrije informacije o učinku regulativnih okvirov, v katerih posluje, na primer zahteve glede minimalnega kapitala ali zahtevane zajamčene obrestne mere. Če podjetje uporablja 20. člen pri določanju skupin zavarovalnih pogodb, za katere uporablja zahteve glede pripoznanja in merjenja iz MSRP 17, to dejstvo razkrije. |
| --- | --- |

126

Vse vrste tveganj – koncentracije tveganj

| 127 | Podjetje razkrije informacije o koncentracijah tveganja, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, vključno z opisom, kako podjetje ugotavlja koncentracije, in opisom skupne značilnosti vsake koncentracije (na primer vrsta zavarovanega dogodka, gospodarski sektor, geografsko območje ali valuta). Koncentracije finančnega tveganja lahko na primer izhajajo iz zajamčene obrestne mere, ki začne veljati pri isti višini za veliko število pogodb. Koncentracije finančnega tveganja lahko izhajajo tudi iz koncentracij nefinančnega tveganja, na primer, če podjetje zagotavlja zavarovanje proizvajalčeve odgovornosti farmacevtskim podjetjem in ima tudi naložbe v teh podjetjih. |
| --- | --- |

127

Zavarovalna in tržna tveganja – analiza občutljivosti

| 128 | Podjetje razkrije informacije o občutljivosti na spremembe spremenljivk tveganja, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17. Da izpolni to zahtevo, podjetje razkrije:






  (a) | analizo občutljivosti, ki prikazuje, kako bi na poslovni izid in lastniški kapital vplivale spremembe spremenljivk tveganja, ki so bile na koncu poročevalskega obdobja utemeljeno verjetne:






  (i) | za zavarovalno tveganje – tako, da se prikaže učinek izdanih zavarovalnih pogodb pred in po zmanjšanju tveganja s pozavarovalnimi pogodbami, ki jih ima podjetje, in |
| --- | --- | --- | --- |

128

(a)

analizo občutljivosti, ki prikazuje, kako bi na poslovni izid in lastniški kapital vplivale spremembe spremenljivk tveganja, ki so bile na koncu poročevalskega obdobja utemeljeno verjetne:

(i)

za zavarovalno tveganje – tako, da se prikaže učinek izdanih zavarovalnih pogodb pred in po zmanjšanju tveganja s pozavarovalnimi pogodbami, ki jih ima podjetje, in

| (ii) | za vsako vrsto tržnega tveganja – na način, ki pojasni razmerje med občutljivostmi na spremembe spremenljivk tveganja, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, in tistimi, ki izhajajo iz finančnih sredstev, ki jih poseduje podjetje; |
| --- | --- |

(ii)

za vsako vrsto tržnega tveganja – na način, ki pojasni razmerje med občutljivostmi na spremembe spremenljivk tveganja, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, in tistimi, ki izhajajo iz finančnih sredstev, ki jih poseduje podjetje;

| (b) | metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti; in |
| --- | --- |

(b)

metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti; in

| (c) | spremembe metod in predpostavk, uporabljenih za pripravo analize občutljivosti, glede na prejšnje obdobje in razloge za te spremembe. |
| --- | --- |

(c)

spremembe metod in predpostavk, uporabljenih za pripravo analize občutljivosti, glede na prejšnje obdobje in razloge za te spremembe.

| 129 | Če podjetje pripravi analizo občutljivosti, ki prikazuje, kako spremembe spremenljivk tveganja vplivajo na zneske, ki se razlikujejo od tistih iz 128.(a) člena, in uporabi to analizo občutljivosti za obvladovanje tveganj, ki izhajajo iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, lahko to analizo občutljivosti uporabi namesto analize iz 128.(a) člena. Podjetje razkrije tudi:






  (a) | pojasnitev metode, uporabljene pri pripravi take analize občutljivosti, in glavnih parametrov in predpostavk, na katerih temeljijo zagotovljene informacije; in |
| --- | --- | --- |

129

(a)

pojasnitev metode, uporabljene pri pripravi take analize občutljivosti, in glavnih parametrov in predpostavk, na katerih temeljijo zagotovljene informacije; in

| (b) | pojasnitev cilja uporabljene metode in morebitnih omejitev v zvezi z informacijami, zagotovljenimi na podlagi metode. |
| --- | --- |

(b)

pojasnitev cilja uporabljene metode in morebitnih omejitev v zvezi z informacijami, zagotovljenimi na podlagi metode.

Zavarovalno tveganje – razvoj zahtevkov

| 130 | Podjetje razkrije dejanske zahtevke v primerjavi s prejšnjimi ocenami nediskontiranega zneska zahtevkov (tj. razvoj zahtevkov). Razkritje razvoja zahtevkov se začne z obdobjem, v katerem so nastali prvi pomembni zahtevki in za katero še vedno obstaja negotovost glede zneska in časovnega okvira plačil zahtevkov na koncu poročevalskega obdobja, vendar ni treba, da razkritje zajema obdobje, ki se začne več kot 10 let pred koncem poročevalskega obdobja. Podjetju ni treba razkriti informacij o razvoju zahtevkov, pri katerih se negotovost glede zneska in časovnega okvira plačil zahtevkov običajno razreši v roku enega leta. Podjetje uskladi razkritje o razvoju zahtevkov s skupno knjigovodsko vrednostjo skupin zavarovalnih pogodb, ki jo podjetje razkrije z uporabo 100.(c) člena. |
| --- | --- |

130

Kreditno tveganje – druge informacije

| 131 | Podjetje za kreditno tveganje, ki izhaja iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, razkrije:






  (a) | znesek, ki najbolj natančno odraža njegovo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju na koncu poročevalskega obdobja, ločeno za izdane zavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima; in |
| --- | --- | --- |

131

(a)

znesek, ki najbolj natančno odraža njegovo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju na koncu poročevalskega obdobja, ločeno za izdane zavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima; in

| (b) | informacije o kreditni kakovosti pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so sredstva. |
| --- | --- |

(b)

informacije o kreditni kakovosti pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so sredstva.

Likvidnostno tveganje – druge informacije

| 132 | Podjetje za likvidnostno tveganje, ki izhaja iz pogodb iz področja uporabe MSRP 17, razkrije:






  (a) | opis, kako obvladuje likvidnostno tveganje; |
| --- | --- | --- |

132

(a)

opis, kako obvladuje likvidnostno tveganje;

| (b) | ločene analize dospelosti za portfelje izdanih zavarovalnih pogodb, ki so obveznosti, in portfelje pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so obveznosti, ki prikazujejo vsaj čiste denarne tokove portfeljev ločeno za vsako od prvih petih let po datumu poročanja, za obdobje po prvih petih letih pa v skupnem znesku. Podjetju v te analize ni treba vključiti obveznosti za preostalo kritje, izmerjenih z uporabo 55.–59. člena in 69.–70.A člena. Analize so lahko v obliki:






  (i) | analize, z ocenjenim časovnim okvirom, preostalih pogodbenih nediskontiranih čistih denarnih tokov ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ločene analize dospelosti za portfelje izdanih zavarovalnih pogodb, ki so obveznosti, in portfelje pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki so obveznosti, ki prikazujejo vsaj čiste denarne tokove portfeljev ločeno za vsako od prvih petih let po datumu poročanja, za obdobje po prvih petih letih pa v skupnem znesku. Podjetju v te analize ni treba vključiti obveznosti za preostalo kritje, izmerjenih z uporabo 55.–59. člena in 69.–70.A člena. Analize so lahko v obliki:

(i)

analize, z ocenjenim časovnim okvirom, preostalih pogodbenih nediskontiranih čistih denarnih tokov ali

| (ii) | analize, z ocenjenim časovnim okvirom, ocen sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov; |
| --- | --- |

(ii)

analize, z ocenjenim časovnim okvirom, ocen sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov;

| (c) | zneske, plačljive na poziv, pri čemer pojasni razmerje med takimi zneski in knjigovodsko vrednostjo povezanih portfeljev pogodb, če tega ni razkrilo z uporabo točke (b) tega člena. |
| --- | --- |

(c)

zneske, plačljive na poziv, pri čemer pojasni razmerje med takimi zneski in knjigovodsko vrednostjo povezanih portfeljev pogodb, če tega ni razkrilo z uporabo točke (b) tega člena.

---

Dodatek A

Opredelitve pojmov

Ta dodatek je sestavni del MSRP 17 Zavarovalne pogodbe.

| pogodbena storitvena marža | Sestavina knjigovodske vrednosti sredstva ali obveznosti za skupino zavarovalnih pogodb, ki predstavlja nezasluženi dobiček, ki ga bo podjetje pripoznalo pri zagotavljanju storitev zavarovalne pogodbe v okviru zavarovalnih pogodb v skupini. |
| --- | --- |
| obdobje kritja | Obdobje, v katerem podjetje zagotavlja storitve zavarovalne pogodbe. To obdobje vključuje storitve zavarovalne pogodbe, ki se nanašajo na vse premije znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe. |
| izkustvena prilagoditev | Razlika med:






  (a) | pri prejemkih od premij (in vseh povezanih denarnih tokovih, kot so denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj in davkov na zavarovalne premije) – oceno na začetku obdobju glede pričakovanih zneskov v obdobju in dejanskimi denarnimi tokovi; ali |

pogodbena storitvena marža

Sestavina knjigovodske vrednosti sredstva ali obveznosti za skupino zavarovalnih pogodb, ki predstavlja nezasluženi dobiček, ki ga bo podjetje pripoznalo pri zagotavljanju storitev zavarovalne pogodbe v okviru zavarovalnih pogodb v skupini.

obdobje kritja

Obdobje, v katerem podjetje zagotavlja storitve zavarovalne pogodbe. To obdobje vključuje storitve zavarovalne pogodbe, ki se nanašajo na vse premije znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe.

izkustvena prilagoditev

Razlika med:

(a)

pri prejemkih od premij (in vseh povezanih denarnih tokovih, kot so denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj in davkov na zavarovalne premije) – oceno na začetku obdobju glede pričakovanih zneskov v obdobju in dejanskimi denarnimi tokovi; ali

| (b) | pri odhodkih iz zavarovalnih storitev (brez odhodkov za pridobitev zavarovanja) – oceno na začetku obdobju glede pričakovanih odhodkov v obdobju in dejanskimi odhodki, nastalimi v obdobju. |
| --- | --- |

(b)

pri odhodkih iz zavarovalnih storitev (brez odhodkov za pridobitev zavarovanja) – oceno na začetku obdobju glede pričakovanih odhodkov v obdobju in dejanskimi odhodki, nastalimi v obdobju.

finančno tveganje

Tveganje potencialne bodoče spremembe ene ali več od naslednjih spremenljivk: določene obrestne mere, cene finančnega instrumenta, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali tečajev, bonitetne ocene ali kreditnega indeksa ali druge spremenljivke, če v primeru nefinančne spremenljivke taka spremenljivka ni omejena na eno od pogodbenih strank.

denarni tokovi pri izpolnitvi

Eksplicitna, nepristranska in z verjetnostjo tehtana ocena (tj. pričakovana vrednost) sedanje vrednosti prihodnjih denarnih odtokov, od katere se odšteje sedanja vrednost prihodnjih denarnih pritokov, do katerih bo prišlo pri izpolnjevanju zavarovalnih pogodb s strani podjetja, vključno s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja.

skupina zavarovalnih pogodb

Niz zavarovalnih pogodb, ki je posledica razdelitve portfelja zavarovalnih pogodb vsaj na pogodbe, izdane v obdobju največ enega leta, ki so ob začetnem pripoznanju:

| (a) | kočljive pogodbe, če obstajajo; |
| --- | --- |

(a)

kočljive pogodbe, če obstajajo;

| (b) | pogodbe, za katere je ob začetnem pripoznanju malo verjetno ali pa sploh ni verjetno, da bodo pozneje postale kočljive, če obstajajo; ali |
| --- | --- |

(b)

pogodbe, za katere je ob začetnem pripoznanju malo verjetno ali pa sploh ni verjetno, da bodo pozneje postale kočljive, če obstajajo; ali

| (c) | pogodbe, ki ne spadajo niti pod točko (a) niti pod točko (b), če obstajajo. |
| --- | --- |

(c)

pogodbe, ki ne spadajo niti pod točko (a) niti pod točko (b), če obstajajo.

denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj

Denarni tokovi, ki izhajajo iz stroškov prodaje, prevzemanja v zavarovanje in začetka skupine zavarovalnih pogodb (izdanih ali v pričakovanju izdaje), ki se lahko neposredno pripišejo portfelju zavarovalnih pogodb, v katerega spada skupina. Taki denarni tokovi vključujejo denarne tokove, ki se jih ne more neposredno pripisati posameznim pogodbam ali skupinam zavarovalnih pogodb v portfelju.

zavarovalna pogodba

Pogodba, v skladu s katero ena stranka (izdajatelj) prevzame pomembno zavarovalno tveganje od druge stranke (imetnik police) tako, da se strinja, da bo imetnik police upravičen do nadomestila, če bo določen negotov prihodnji dogodek (zavarovani dogodek) negativno vplival na imetnika police.

storitve zavarovalne pogodbe

Naslednje storitve, ki jih podjetje zagotovi imetniku police v okviru zavarovalne pogodbe:

| (a) | kritje za zavarovani dogodek (zavarovalno kritje); |
| --- | --- |

(a)

kritje za zavarovani dogodek (zavarovalno kritje);

| (b) | za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe: ustvarjanje naložbenega donosa za imetnika police, če je relevantno (storitev naložbenega donosa); in |
| --- | --- |

(b)

za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe: ustvarjanje naložbenega donosa za imetnika police, če je relevantno (storitev naložbenega donosa); in

| (c) | za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo: upravljanje postavk, ki so podlaga, v korist imetnika police (naložbena storitev). |
| --- | --- |

(c)

za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo: upravljanje postavk, ki so podlaga, v korist imetnika police (naložbena storitev).

zavarovalna pogodba z neposredno udeležbo

Zavarovalna pogodba, za katero ob začetku kritja:

| (a) | pogodbeni pogoji določajo, da je imetnik police udeležen v deležu jasno opredeljene skupine postavk, ki so podlaga; |
| --- | --- |

(a)

pogodbeni pogoji določajo, da je imetnik police udeležen v deležu jasno opredeljene skupine postavk, ki so podlaga;

| (b) | podjetje pričakuje, da bo imetniku police plačalo znesek, enak znatnemu deležu poštene vrednosti donosov od postavk, ki so podlaga; in |
| --- | --- |

(b)

podjetje pričakuje, da bo imetniku police plačalo znesek, enak znatnemu deležu poštene vrednosti donosov od postavk, ki so podlaga; in

| (c) | podjetje pričakuje, da se bo znaten delež katere koli spremembe zneskov, ki bodo plačani imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(c)

podjetje pričakuje, da se bo znaten delež katere koli spremembe zneskov, ki bodo plačani imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga.

zavarovalna pogodba brez neposredne udeležbe

Zavarovalna pogodba, ki ni zavarovalna pogodba z neposredno udeležbo.

zavarovalno tveganje

Tveganja, razen finančnega tveganja, ki se prenesejo z imetnika police na izdajatelja.

zavarovani dogodek

Negotov prihodnji dogodek, ki ga pokriva zavarovalna pogodba in ki ustvarja zavarovalno tveganje.

naložbena sestavina

Zneski, ki jih mora podjetje v skladu z zavarovalno pogodbo v vsakem primeru izplačati imetniku police ne glede na to, ali je prišlo do zavarovanega dogodka ali ne.

naložbena pogodba z možnostjo diskrecijske udeležbe

Finančni instrument, ki daje določenemu naložbeniku pogodbeno pravico, da kot dopolnitev zneska, ki ni v diskreciji izdajatelja, prejme dodatne zneske:

| (a) | za katere je verjetno, da bodo pomemben delež celotnih pogodbenih upravičenj; |
| --- | --- |

(a)

za katere je verjetno, da bodo pomemben delež celotnih pogodbenih upravičenj;

| (b) | katerih časovni okvir ali znesek sta v skladu s pogodbo v diskreciji izdajatelja; in |
| --- | --- |

(b)

katerih časovni okvir ali znesek sta v skladu s pogodbo v diskreciji izdajatelja; in

| (c) | ki pogodbeno temeljijo na:






  (i) | donosih določene skupine pogodb ali določene vrste pogodb, |
| --- | --- | --- |

(c)

ki pogodbeno temeljijo na:

(i)

donosih določene skupine pogodb ali določene vrste pogodb,

| (ii) | realiziranih in/ali nerealiziranih naložbenih donosih določene skupine sredstev v posesti izdajatelja ali |
| --- | --- |

(ii)

realiziranih in/ali nerealiziranih naložbenih donosih določene skupine sredstev v posesti izdajatelja ali

| (iii) | poslovnem izidu podjetja ali sklada, ki izda pogodbo. |
| --- | --- |

(iii)

poslovnem izidu podjetja ali sklada, ki izda pogodbo.

obveznost za nastale zahtevke

Obveza podjetja, da:

| (a) | razišče in plača upravičene zahtevke za zavarovane dogodke, ki so se že zgodili, vključno z dogodki, ki so se zgodili, vendar za katere zahtevki še niso bili prijavljeni, in druge nastale zavarovalne odhodke, in in |
| --- | --- |

(a)

razišče in plača upravičene zahtevke za zavarovane dogodke, ki so se že zgodili, vključno z dogodki, ki so se zgodili, vendar za katere zahtevki še niso bili prijavljeni, in druge nastale zavarovalne odhodke, in in

| (b) | plača zneske, ki niso vključeni pod točko (a) in se nanašajo na:






  (i) | storitve zavarovalne pogodbe, ki so že bile opravljene, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

plača zneske, ki niso vključeni pod točko (a) in se nanašajo na:

(i)

storitve zavarovalne pogodbe, ki so že bile opravljene, ali

| (ii) | katero koli naložbeno sestavino ali druge zneske, ki niso povezani z opravljanjem storitev zavarovalne pogodbe in niso zajeti v obveznosti za preostalo kritje. |
| --- | --- |

(ii)

katero koli naložbeno sestavino ali druge zneske, ki niso povezani z opravljanjem storitev zavarovalne pogodbe in niso zajeti v obveznosti za preostalo kritje.

obveznost za preostalo kritje

Obveza podjetja, da:

| (a) | razišče in plača upravičene zahtevke iz obstoječih zavarovalnih pogodb za zavarovane dogodke, ki se še niso zgodili (tj. obveza, ki se nanaša na še neiztekli del zavarovalnega kritja), in |
| --- | --- |

(a)

razišče in plača upravičene zahtevke iz obstoječih zavarovalnih pogodb za zavarovane dogodke, ki se še niso zgodili (tj. obveza, ki se nanaša na še neiztekli del zavarovalnega kritja), in

| (b) | plača zneske iz obstoječih zavarovalnih pogodb, ki niso vključeni pod točko (a) in se nanašajo na:






  (i) | storitve zavarovalne pogodbe, ki še niso bile opravljene (tj. obveze, ki se nanašajo na opravljanje storitev zavarovalne pogodbe v prihodnosti); ali |
| --- | --- | --- |

(b)

plača zneske iz obstoječih zavarovalnih pogodb, ki niso vključeni pod točko (a) in se nanašajo na:

(i)

storitve zavarovalne pogodbe, ki še niso bile opravljene (tj. obveze, ki se nanašajo na opravljanje storitev zavarovalne pogodbe v prihodnosti); ali

| (ii) | katero koli naložbeno sestavino ali druge zneske, ki niso povezani z opravljanjem storitev zavarovalne pogodbe in ki niso bili preneseni na obveznost za nastale zahtevke. |
| --- | --- |

(ii)

katero koli naložbeno sestavino ali druge zneske, ki niso povezani z opravljanjem storitev zavarovalne pogodbe in ki niso bili preneseni na obveznost za nastale zahtevke.

imetnik police

Stranka, ki je v skladu z zavarovalno pogodbo upravičena do nadomestila v primeru nastopa zavarovanega dogodka.

portfelj zavarovalnih pogodb

Zavarovalne pogodbe, ki so podvržene podobnim tveganjem in se upravljajo skupaj.

pozavarovalna pogodba

Zavarovalna pogodba, ki jo izda eno podjetje (pozavarovatelj), v skladu s katero to zagotovi nadomestilo drugemu podjetju za zahtevke iz naslova ene ali več zavarovalnih pogodb, ki jih izda to drugo podjetje (pogodbe, ki so podlaga za pozavarovanje).

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja

Nadomestilo, ki ga podjetje zahteva za to, da prevzame negotovost glede zneska in časa denarnih tokov, ki izhaja iz nefinančnega tveganja, ko podjetje izpolnjuje zavarovalne pogodbe.

postavka, ki je podlaga

Postavke, ki določajo nekatere zneske, ki se plačajo imetniku police. Postavke, ki so podlaga, lahko sestavljajo katere koli postavke, na primer, referenčni portfelj sredstev, čista sredstva podjetja ali določen podsklop čistih sredstev podjetja.

---

Dodatek B

Napotki za uporabo

Ta dodatek je sestavni del MSRP 17 Zavarovalne pogodbe.

B1

| (a) | opredelitvi zavarovalne pogodbe (glej B2.–B30. člen); |
| --- | --- |

(a)

opredelitvi zavarovalne pogodbe (glej B2.–B30. člen);

| (b) | ločevanju sestavin od zavarovalne pogodbe (glej B31.–B35. člen); |
| --- | --- |

(b)

ločevanju sestavin od zavarovalne pogodbe (glej B31.–B35. člen);

| (ba) | sredstvu za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj (glej B35.A–B35.D člen); |
| --- | --- |

(ba)

sredstvu za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj (glej B35.A–B35.D člen);

| (c) | merjenju (glej B36.–B119.F člen); |
| --- | --- |

(c)

merjenju (glej B36.–B119.F člen);

| (d) | prihodkih iz zavarovanja (glej B120.–B127. člen); |
| --- | --- |

(d)

prihodkih iz zavarovanja (glej B120.–B127. člen);

| (e) | finančnih prihodkih ali odhodkih iz zavarovanja (glej B128.–B136. člen); in |
| --- | --- |

(e)

finančnih prihodkih ali odhodkih iz zavarovanja (glej B128.–B136. člen); in

| (f) | medletnih računovodskih izkazih (glej B137. člen). |
| --- | --- |

(f)

medletnih računovodskih izkazih (glej B137. člen).

Opredelitev zavarovalne pogodbe (Dodatek A)

| B2 | Ta oddelek vsebuje napotke glede opredelitve zavarovalne pogodbe, kot je določena v Dodatku A. Obravnava naslednje:






  (a) | negotov prihodnji dogodek (glej B3.–B5. člen); |
| --- | --- | --- |

B2

Ta oddelek vsebuje napotke glede opredelitve zavarovalne pogodbe, kot je določena v Dodatku A. Obravnava naslednje:

(a)

negotov prihodnji dogodek (glej B3.–B5. člen);

| (b) | plačila v naravi namesto v denarju (glej B6. člen); |
| --- | --- |

(b)

plačila v naravi namesto v denarju (glej B6. člen);

| (c) | razločevanje med zavarovalnim in drugimi tveganji (glej B7.–B16. člen); |
| --- | --- |

(c)

razločevanje med zavarovalnim in drugimi tveganji (glej B7.–B16. člen);

| (d) | pomembno zavarovalno tveganje (glej B17.–B23. člen); |
| --- | --- |

(d)

pomembno zavarovalno tveganje (glej B17.–B23. člen);

| (e) | spremembe v stopnjah zavarovalnega tveganja (glej B24.–B25. člen); in |
| --- | --- |

(e)

spremembe v stopnjah zavarovalnega tveganja (glej B24.–B25. člen); in

| (f) | primere zavarovalnih pogodb (glej B26.–B30. člen). |
| --- | --- |

(f)

primere zavarovalnih pogodb (glej B26.–B30. člen).

Negotov prihodnji dogodek

Negotov prihodnji dogodek

| B3 | Negotovost (ali tveganje) je bistvo zavarovalne pogodbe. Zaradi tega je ob začetku kritja zavarovalne pogodbe vsaj eno od naslednjega negotovo:






  (a) | verjetnost, da se bo zavarovani dogodek zgodil; |
| --- | --- | --- |

B3

Negotovost (ali tveganje) je bistvo zavarovalne pogodbe. Zaradi tega je ob začetku kritja zavarovalne pogodbe vsaj eno od naslednjega negotovo:

(a)

verjetnost, da se bo zavarovani dogodek zgodil;

| (b) | kdaj se bo zgodil zavarovani dogodek; ali |
| --- | --- |

(b)

kdaj se bo zgodil zavarovani dogodek; ali

| (c) | koliko bo moralo podjetje plačati, če se zavarovani dogodek zgodi. |
| --- | --- |

(c)

koliko bo moralo podjetje plačati, če se zavarovani dogodek zgodi.

| B4 | V nekaterih zavarovalnih pogodbah je zavarovani dogodek odkritje škode v obdobju trajanja pogodbe, tudi če ta škoda izhaja iz dogodka, ki se je zgodil pred začetkom kritja pogodbe. V drugih zavarovalnih pogodbah je zavarovani dogodek tisti dogodek, ki se zgodi v obdobju trajanja pogodbe, tudi če je posledična škoda ugotovljena po izteku pogodbenega obdobja. |
| --- | --- |

B4

V nekaterih zavarovalnih pogodbah je zavarovani dogodek odkritje škode v obdobju trajanja pogodbe, tudi če ta škoda izhaja iz dogodka, ki se je zgodil pred začetkom kritja pogodbe. V drugih zavarovalnih pogodbah je zavarovani dogodek tisti dogodek, ki se zgodi v obdobju trajanja pogodbe, tudi če je posledična škoda ugotovljena po izteku pogodbenega obdobja.

| B5 | Nekatere zavarovalne pogodbe pokrivajo dogodke, ki so se že zgodili, vendar je njihov finančni učinek še negotov. Primer je zavarovalna pogodba, ki zagotavlja zavarovalno kritje za primer neugodnega razpleta dogodka, ki se je že zgodil. V takih pogodbah je zavarovani dogodek ugotavljanje končnih stroškov teh zahtevkov. |
| --- | --- |

B5

Nekatere zavarovalne pogodbe pokrivajo dogodke, ki so se že zgodili, vendar je njihov finančni učinek še negotov. Primer je zavarovalna pogodba, ki zagotavlja zavarovalno kritje za primer neugodnega razpleta dogodka, ki se je že zgodil. V takih pogodbah je zavarovani dogodek ugotavljanje končnih stroškov teh zahtevkov.

Plačila v naravi namesto v denarju

Plačila v naravi namesto v denarju

| B6 | Nekatere zavarovalne pogodbe zahtevajo ali dovoljujejo plačila v naravi namesto v denarju. V takih primerih podjetje imetniku police zagotovi blago ali storitve, s čimer poravna svojo obvezo nadomestila imetniku police za zavarovane dogodke. Tak primer je situacija, ko mora podjetje neposredno nadomestiti ukraden izdelek, namesto da bi imetniku povrnilo znesek njegove škode. Drug primer je situacija, ko podjetje uporabi lastne bolnišnice in zdravstveno osebje, ki nudijo zdravstvene storitve, krite z zavarovalno pogodbo. Take pogodbe so zavarovalne pogodbe, čeprav se zahtevki poravnajo v naravi namesto v denarju. Pogodbe o opravljanju storitev po nespremenljivi ceni, ki izpolnjujejo pogoje iz 8. člena, so prav tako zavarovalne pogodbe, vendar se lahko podjetje z uporabo 8. člena odloči, da jih bo obračunavalo po MSRP 17 ali po MSRP 15 Prihodki od pogodb s kupci. |
| --- | --- |

B6

Nekatere zavarovalne pogodbe zahtevajo ali dovoljujejo plačila v naravi namesto v denarju. V takih primerih podjetje imetniku police zagotovi blago ali storitve, s čimer poravna svojo obvezo nadomestila imetniku police za zavarovane dogodke. Tak primer je situacija, ko mora podjetje neposredno nadomestiti ukraden izdelek, namesto da bi imetniku povrnilo znesek njegove škode. Drug primer je situacija, ko podjetje uporabi lastne bolnišnice in zdravstveno osebje, ki nudijo zdravstvene storitve, krite z zavarovalno pogodbo. Take pogodbe so zavarovalne pogodbe, čeprav se zahtevki poravnajo v naravi namesto v denarju. Pogodbe o opravljanju storitev po nespremenljivi ceni, ki izpolnjujejo pogoje iz 8. člena, so prav tako zavarovalne pogodbe, vendar se lahko podjetje z uporabo 8. člena odloči, da jih bo obračunavalo po MSRP 17 ali po MSRP 15 Prihodki od pogodb s kupci

Razločevanje med zavarovalnim tveganjem in drugimi tveganji

Razločevanje med zavarovalnim tveganjem in drugimi tveganji

| B7 | Opredelitev zavarovalne pogodbe določa, da ena stranka prevzame pomembno zavarovalno tveganje od druge stranke. MSRP 17 opredeljuje zavarovalno tveganje kot „tveganje, razen finančnega tveganja, ki se prenese z imetnika police na izdajatelja“. Pogodba, ki izdajatelja izpostavlja finančnemu tveganju brez pomembnega zavarovalnega tveganja, ni zavarovalna pogodba. |
| --- | --- |

B7

Opredelitev zavarovalne pogodbe določa, da ena stranka prevzame pomembno zavarovalno tveganje od druge stranke. MSRP 17 opredeljuje zavarovalno tveganje kot „tveganje, razen finančnega tveganja, ki se prenese z imetnika police na izdajatelja“. Pogodba, ki izdajatelja izpostavlja finančnemu tveganju brez pomembnega zavarovalnega tveganja, ni zavarovalna pogodba.

| B8 | V opredelitvi finančnega tveganja v Dodatku A se omenjajo finančne in nefinančne spremenljivke. Primeri nefinančnih spremenljivk, ki niso specifične za eno od pogodbenih strank, vključujejo indeks izgub iz naslova potresov v določeni regiji ali indeks temperatur v določenem mestu. Finančno tveganje izključuje tveganje na podlagi nefinančnih spremenljivk, ki so specifične za eno od pogodbenih strank, kot je na primer pojav ali odsotnost požara, ki poškoduje ali uniči sredstvo te pogodbene stranke. Poleg tega tveganje sprememb poštene vrednosti nefinančnega sredstva ni finančno tveganje, če poštena vrednost odraža spremembe tržnih cen takih sredstev (tj. finančna spremenljivka) in tudi stanje specifičnega nefinančnega sredstva v lasti pogodbene stranke (tj. nefinančna spremenljivka). Na primer, če jamstvo za preostalo vrednost določenega avtomobila, v katerem ima imetnik police delež, ki ga je mogoče zavarovati, izdajatelja jamstva izpostavlja tveganju sprememb v fizičnem stanju avtomobila, je tako tveganje zavarovalno, ne finančno. |
| --- | --- |

B8

V opredelitvi finančnega tveganja v Dodatku A se omenjajo finančne in nefinančne spremenljivke. Primeri nefinančnih spremenljivk, ki niso specifične za eno od pogodbenih strank, vključujejo indeks izgub iz naslova potresov v določeni regiji ali indeks temperatur v določenem mestu. Finančno tveganje izključuje tveganje na podlagi nefinančnih spremenljivk, ki so specifične za eno od pogodbenih strank, kot je na primer pojav ali odsotnost požara, ki poškoduje ali uniči sredstvo te pogodbene stranke. Poleg tega tveganje sprememb poštene vrednosti nefinančnega sredstva ni finančno tveganje, če poštena vrednost odraža spremembe tržnih cen takih sredstev (tj. finančna spremenljivka) in tudi stanje specifičnega nefinančnega sredstva v lasti pogodbene stranke (tj. nefinančna spremenljivka). Na primer, če jamstvo za preostalo vrednost določenega avtomobila, v katerem ima imetnik police delež, ki ga je mogoče zavarovati, izdajatelja jamstva izpostavlja tveganju sprememb v fizičnem stanju avtomobila, je tako tveganje zavarovalno, ne finančno.

| B9 | Nekatere pogodbe izdajatelja poleg pomembnega zavarovalnega tveganja izpostavljajo finančnemu tveganju. Številne življenjske zavarovalne pogodbe na primer imetniku police jamčijo minimalen donos, s čimer ustvarjajo finančno tveganje, in obljubljajo korist v primeru smrti, ki lahko bistveno presega stanje na računu imetnika police, s čimer ustvarjajo zavarovalno tveganje v obliki tveganja umrljivosti. Takšne pogodbe so zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

B9

Nekatere pogodbe izdajatelja poleg pomembnega zavarovalnega tveganja izpostavljajo finančnemu tveganju. Številne življenjske zavarovalne pogodbe na primer imetniku police jamčijo minimalen donos, s čimer ustvarjajo finančno tveganje, in obljubljajo korist v primeru smrti, ki lahko bistveno presega stanje na računu imetnika police, s čimer ustvarjajo zavarovalno tveganje v obliki tveganja umrljivosti. Takšne pogodbe so zavarovalne pogodbe.

| B10 | Pri nekaterih pogodbah zavarovani dogodek sproži plačilo zneska, ki je vezan na cenovni indeks. Takšne pogodbe so zavarovalne pogodbe, če bi bilo plačilo, ki je pogojeno z zavarovanim dogodkom, lahko znatno. Tako na primer dosmrtna renta, vezana na indeks rasti življenjskih stroškov, prenaša zavarovalno tveganje, ker plačilo sproži negotov prihodnji dogodek – doživetje osebe, ki prejema rento. Navezava na cenovni indeks je izvedeni finančni instrument, vendar prenaša tudi zavarovalno tveganje, ker je število plačil, na katera se nanaša indeks, odvisno od doživetja rentnika. Če je posledični prenos zavarovalnega tveganja pomemben, izvedeni finančni instrument ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe in ga ni treba ločevati od gostiteljske pogodbe (glej 11.(a) člen). |
| --- | --- |

B10

Pri nekaterih pogodbah zavarovani dogodek sproži plačilo zneska, ki je vezan na cenovni indeks. Takšne pogodbe so zavarovalne pogodbe, če bi bilo plačilo, ki je pogojeno z zavarovanim dogodkom, lahko znatno. Tako na primer dosmrtna renta, vezana na indeks rasti življenjskih stroškov, prenaša zavarovalno tveganje, ker plačilo sproži negotov prihodnji dogodek – doživetje osebe, ki prejema rento. Navezava na cenovni indeks je izvedeni finančni instrument, vendar prenaša tudi zavarovalno tveganje, ker je število plačil, na katera se nanaša indeks, odvisno od doživetja rentnika. Če je posledični prenos zavarovalnega tveganja pomemben, izvedeni finančni instrument ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe in ga ni treba ločevati od gostiteljske pogodbe (glej 11.(a) člen).

| B11 | Zavarovalno tveganje je tveganje, ki ga podjetje prevzame od imetnika police. To pomeni, da mora podjetje od imetnika police prevzeti tveganje, kateremu je bil imetnik police že izpostavljen. Vsako novo tveganje za podjetje ali imetnika police, ki je ustvarjeno s pogodbo, ni zavarovalno tveganje. |
| --- | --- |

B11

Zavarovalno tveganje je tveganje, ki ga podjetje prevzame od imetnika police. To pomeni, da mora podjetje od imetnika police prevzeti tveganje, kateremu je bil imetnik police že izpostavljen. Vsako novo tveganje za podjetje ali imetnika police, ki je ustvarjeno s pogodbo, ni zavarovalno tveganje.

| B12 | Opredelitev zavarovalne pogodbe se sklicuje na neugoden (negativen) učinek na imetnika police. Ta opredelitev ne omejuje plačila podjetja na znesek, ki je enak finančnemu učinku neugodnega (negativnega) dogodka. Na primer, opredelitev vključuje zavarovalno kritje „novo za staro“, v skladu s katerim se imetniku police plača znesek, ki mu omogoči nadomestitev poškodovanega starega sredstva z novim sredstvom. Prav tako opredelitev ne omejuje plačila po pogodbi o življenjskem zavarovanju na finančno izgubo, ki jo utrpijo vzdrževani družinski člani pokojnika, niti ne izloča pogodb, ki določajo plačilo vnaprej določenih zneskov, s katerimi se kvantitativno ovrednoti izguba, ki jo povzroči smrt ali nesreča. |
| --- | --- |

B12

Opredelitev zavarovalne pogodbe se sklicuje na neugoden (negativen) učinek na imetnika police. Ta opredelitev ne omejuje plačila podjetja na znesek, ki je enak finančnemu učinku neugodnega (negativnega) dogodka. Na primer, opredelitev vključuje zavarovalno kritje „novo za staro“, v skladu s katerim se imetniku police plača znesek, ki mu omogoči nadomestitev poškodovanega starega sredstva z novim sredstvom. Prav tako opredelitev ne omejuje plačila po pogodbi o življenjskem zavarovanju na finančno izgubo, ki jo utrpijo vzdrževani družinski člani pokojnika, niti ne izloča pogodb, ki določajo plačilo vnaprej določenih zneskov, s katerimi se kvantitativno ovrednoti izguba, ki jo povzroči smrt ali nesreča.

| B13 | Nekatere pogodbe zahtevajo plačilo, če se zgodi določen negotov prihodnji dogodek, vendar pa kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo neugodnega (negativnega) učinka na imetnika police. Ta vrsta pogodbe ni zavarovalna pogodba, tudi če jo imetnik uporabi za zmanjšanje izpostavljenosti tveganju, ki je podlaga. Na primer, če imetnik za zavarovanje finančne ali nefinančne spremenljivke, ki je podlaga, povezane z denarnimi tokovi iz sredstva podjetja, uporabi izvedeni finančni instrument, ta izvedeni finančni instrument ni zavarovalna pogodba, saj plačilo ni pogojeno z neugodnim (negativnim) učinkom na imetnika zaradi zmanjšanja denarnih tokov iz sredstva. Opredelitev zavarovalne pogodbe se sklicuje na negotov prihodnji dogodek, pri čemer je neugoden (negativen) učinek na imetnika police pogodbeni predpogoj za plačilo. Pogodbeni predpogoj od podjetja ne zahteva, da razišče, ali je dogodek dejansko povzročil neugoden (negativen) učinek, vendar mu dovoljuje, da zavrne plačilo, če ni prepričano, da je dogodek povzročil neugoden (negativen) učinek. |
| --- | --- |

B13

Nekatere pogodbe zahtevajo plačilo, če se zgodi določen negotov prihodnji dogodek, vendar pa kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo neugodnega (negativnega) učinka na imetnika police. Ta vrsta pogodbe ni zavarovalna pogodba, tudi če jo imetnik uporabi za zmanjšanje izpostavljenosti tveganju, ki je podlaga. Na primer, če imetnik za zavarovanje finančne ali nefinančne spremenljivke, ki je podlaga, povezane z denarnimi tokovi iz sredstva podjetja, uporabi izvedeni finančni instrument, ta izvedeni finančni instrument ni zavarovalna pogodba, saj plačilo ni pogojeno z neugodnim (negativnim) učinkom na imetnika zaradi zmanjšanja denarnih tokov iz sredstva. Opredelitev zavarovalne pogodbe se sklicuje na negotov prihodnji dogodek, pri čemer je neugoden (negativen) učinek na imetnika police pogodbeni predpogoj za plačilo. Pogodbeni predpogoj od podjetja ne zahteva, da razišče, ali je dogodek dejansko povzročil neugoden (negativen) učinek, vendar mu dovoljuje, da zavrne plačilo, če ni prepričano, da je dogodek povzročil neugoden (negativen) učinek.

| B14 | Tveganje predčasne prekinitve ali tveganje vztrajnosti (tj. tveganje, da bo imetnik police prekinil pogodbo prej ali pozneje, kot je izdajatelj pričakoval pri določanju cene pogodbe) ni zavarovalno tveganje, ker posledična spremenljivost plačila imetniku police ni pogojena z negotovim prihodnjim dogodkom, ki neugodno vpliva na imetnika police. Podobno tudi tveganje stroškov (tj. tveganje nepričakovanih povečanj upravnih stroškov, povezanih s servisiranjem pogodbe, in ne stroškov v zvezi z zavarovanimi dogodki) ni zavarovalno tveganje, saj nepričakovano povečanje takih stroškov ne vpliva neugodno (negativno) na imetnika police. |
| --- | --- |

B14

Tveganje predčasne prekinitve ali tveganje vztrajnosti (tj. tveganje, da bo imetnik police prekinil pogodbo prej ali pozneje, kot je izdajatelj pričakoval pri določanju cene pogodbe) ni zavarovalno tveganje, ker posledična spremenljivost plačila imetniku police ni pogojena z negotovim prihodnjim dogodkom, ki neugodno vpliva na imetnika police. Podobno tudi tveganje stroškov (tj. tveganje nepričakovanih povečanj upravnih stroškov, povezanih s servisiranjem pogodbe, in ne stroškov v zvezi z zavarovanimi dogodki) ni zavarovalno tveganje, saj nepričakovano povečanje takih stroškov ne vpliva neugodno (negativno) na imetnika police.

| B15 | Posledično pogodba, ki izpostavlja podjetje tveganju predčasne prekinitve, tveganju vztrajnosti ali tveganju stroškov, ni zavarovalna pogodba, razen če podjetje izpostavlja tudi pomembnemu zavarovalnemu tveganju. Vendar pa v primeru, da podjetje zmanjšuje svoje tveganje z uporabo druge pogodbe, s katero prenese del ne-zavarovalnega tveganja na tretjo stranko, takšna druga pogodba tretjo stranko izpostavi zavarovalnemu tveganju. |
| --- | --- |

B15

Posledično pogodba, ki izpostavlja podjetje tveganju predčasne prekinitve, tveganju vztrajnosti ali tveganju stroškov, ni zavarovalna pogodba, razen če podjetje izpostavlja tudi pomembnemu zavarovalnemu tveganju. Vendar pa v primeru, da podjetje zmanjšuje svoje tveganje z uporabo druge pogodbe, s katero prenese del ne-zavarovalnega tveganja na tretjo stranko, takšna druga pogodba tretjo stranko izpostavi zavarovalnemu tveganju.

| B16 | Podjetje lahko prevzame pomembno zavarovalno tveganje od imetnika police samo, če je podjetje ločeno od imetnika police. V primeru vzajemnega podjetja vzajemno podjetje prevzame tveganje od vsakega imetnika police in to tveganje združi. Čeprav imetniki police to združeno tveganje nosijo skupaj, ker imajo preostali delež v podjetju, je vzajemno podjetje ločeno podjetje, ki je prevzelo to tveganje. |
| --- | --- |

B16

Podjetje lahko prevzame pomembno zavarovalno tveganje od imetnika police samo, če je podjetje ločeno od imetnika police. V primeru vzajemnega podjetja vzajemno podjetje prevzame tveganje od vsakega imetnika police in to tveganje združi. Čeprav imetniki police to združeno tveganje nosijo skupaj, ker imajo preostali delež v podjetju, je vzajemno podjetje ločeno podjetje, ki je prevzelo to tveganje.

Pomembno zavarovalno tveganje

Pomembno zavarovalno tveganje

| B17 | Pogodba je zavarovalna pogodba samo, če prenaša pomembno zavarovalno tveganje. V B7.–B16. členu je obravnavano zavarovalno tveganje. V B18.–B23. členu je obravnavano, kako se ocenjuje, ali je zavarovalno tveganje pomembno. |
| --- | --- |

B17

Pogodba je zavarovalna pogodba samo, če prenaša pomembno zavarovalno tveganje. V B7.–B16. členu je obravnavano zavarovalno tveganje. V B18.–B23. členu je obravnavano, kako se ocenjuje, ali je zavarovalno tveganje pomembno.

| B18 | Zavarovalno tveganje je pomembno, če in samo če bi lahko zavarovani dogodek povzročil, da bi moral izdajatelj plačati dodatne zneske, ki so znatni v katerem koli posameznem scenariju razen tistih, ki nimajo ekonomske vsebine (tj. nimajo opaznega učinka na gospodarski vidik transakcije). Če bi lahko zavarovani dogodek pomenil, da bi bilo treba v vseh scenarijih, ki imajo ekonomsko vsebino, plačati znatne dodatne zneske, je lahko pogoj iz prejšnjega stavka izpolnjen tudi v primeru, ko obstaja izjemno majhna verjetnost, da se bo zavarovani dogodek zgodil, ali če pričakovana (tj. z verjetnostjo tehtana) sedanja vrednost pogojnih denarnih tokov predstavlja majhen delež pričakovane sedanje vrednosti vseh preostalih denarnih tokov iz zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

B18

Zavarovalno tveganje je pomembno, če in samo če bi lahko zavarovani dogodek povzročil, da bi moral izdajatelj plačati dodatne zneske, ki so znatni v katerem koli posameznem scenariju razen tistih, ki nimajo ekonomske vsebine (tj. nimajo opaznega učinka na gospodarski vidik transakcije). Če bi lahko zavarovani dogodek pomenil, da bi bilo treba v vseh scenarijih, ki imajo ekonomsko vsebino, plačati znatne dodatne zneske, je lahko pogoj iz prejšnjega stavka izpolnjen tudi v primeru, ko obstaja izjemno majhna verjetnost, da se bo zavarovani dogodek zgodil, ali če pričakovana (tj. z verjetnostjo tehtana) sedanja vrednost pogojnih denarnih tokov predstavlja majhen delež pričakovane sedanje vrednosti vseh preostalih denarnih tokov iz zavarovalne pogodbe.

| B19 | Poleg tega se s pogodbo prenaša pomembno zavarovalno tveganje samo, če obstaja scenarij, ki ima ekonomsko vsebino, pri katerem ima izdajatelj možnost izgube na podlagi sedanje vrednosti. Vendar, tudi če pozavarovalna pogodba izdajatelja ne izpostavi možnosti znatne izgube, se za pogodbo šteje, da prenaša pomembno zavarovalno tveganje, če na pozavarovatelja prenese skoraj vse zavarovalno tveganje, povezano s pozavarovanimi deli zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pogodbo. |
| --- | --- |

B19

Poleg tega se s pogodbo prenaša pomembno zavarovalno tveganje samo, če obstaja scenarij, ki ima ekonomsko vsebino, pri katerem ima izdajatelj možnost izgube na podlagi sedanje vrednosti. Vendar, tudi če pozavarovalna pogodba izdajatelja ne izpostavi možnosti znatne izgube, se za pogodbo šteje, da prenaša pomembno zavarovalno tveganje, če na pozavarovatelja prenese skoraj vse zavarovalno tveganje, povezano s pozavarovanimi deli zavarovalnih pogodb, ki so podlaga za pogodbo.

| B20 | Dodatni zneski, opisani v B18. členu, se določijo na podlagi sedanje vrednosti. Če zavarovalna pogodba zahteva plačilo, ko se zgodi dogodek, katerega čas je negotov, in če plačilo ni prilagojeno glede na časovno vrednost denarja, lahko obstajajo scenariji, v katerih se sedanja vrednost plačil poveča, tudi če je njihova nominalna vrednost fiksna. Primer je zavarovanje, ki ponuja fiksno korist v primeru smrti imetnika police, pri čemer kritje nima datuma izteka (pogosto se imenuje vseživljenjsko zavarovanje za fiksen znesek). Gotovo je, da bo imetnik police umrl, vendar je datum smrti negotov. Plačila se lahko opravijo, kadar posamezni imetnik police umre prej, kot je pričakovano. Ker ta plačila niso prilagojena za časovno vrednost denarja, bi lahko pomembno zavarovalno tveganje obstajalo tudi, če pri portfelju pogodb skupno gledano ni izgube. Podobno lahko pogodbeni pogoji, ki odložijo pravočasno povračilo imetniku police, odpravijo pomembno zavarovalno tveganje. Podjetje za določitev sedanje vrednosti dodatnih zneskov uporabi diskontne stopnje, ki se zahtevajo v 36. členu. |
| --- | --- |

B20

Dodatni zneski, opisani v B18. členu, se določijo na podlagi sedanje vrednosti. Če zavarovalna pogodba zahteva plačilo, ko se zgodi dogodek, katerega čas je negotov, in če plačilo ni prilagojeno glede na časovno vrednost denarja, lahko obstajajo scenariji, v katerih se sedanja vrednost plačil poveča, tudi če je njihova nominalna vrednost fiksna. Primer je zavarovanje, ki ponuja fiksno korist v primeru smrti imetnika police, pri čemer kritje nima datuma izteka (pogosto se imenuje vseživljenjsko zavarovanje za fiksen znesek). Gotovo je, da bo imetnik police umrl, vendar je datum smrti negotov. Plačila se lahko opravijo, kadar posamezni imetnik police umre prej, kot je pričakovano. Ker ta plačila niso prilagojena za časovno vrednost denarja, bi lahko pomembno zavarovalno tveganje obstajalo tudi, če pri portfelju pogodb skupno gledano ni izgube. Podobno lahko pogodbeni pogoji, ki odložijo pravočasno povračilo imetniku police, odpravijo pomembno zavarovalno tveganje. Podjetje za določitev sedanje vrednosti dodatnih zneskov uporabi diskontne stopnje, ki se zahtevajo v 36. členu.

| B21 | Dodatni zneski, opisani v B18. členu, se nanašajo na sedanjo vrednost zneskov, ki presegajo tiste, ki bi jih bilo treba plačati, če se ne bi zgodil noben zavarovani dogodek (razen scenarijev, ki nimajo ekonomske vsebine). Ti dodatni zneski vključujejo stroške obravnave in ocenjevanja zahtevkov, ne pa tudi:






  (a) | izgube možnosti, da se imetniku police zaračuna prihodnja storitev. Na primer, pri pogodbi o naložbenem življenjskem zavarovanju smrt imetnika police pomeni, da podjetje ne more več opravljati storitev upravljanja naložb in za to zaračunavati provizijo. Vendar pa takšna ekonomska izguba za podjetje ne izhaja iz zavarovalnega tveganja, prav tako kot upravitelj vzajemnega sklada ne prevzame zavarovalnega tveganja v povezavi z morebitno smrtjo stranke. Posledično potencialna izguba bodočih provizij za upravljanje naložb ni pomembna pri ocenjevanju, koliko zavarovalnega tveganja je prenesenega s pogodbo; |
| --- | --- | --- |

B21

Dodatni zneski, opisani v B18. členu, se nanašajo na sedanjo vrednost zneskov, ki presegajo tiste, ki bi jih bilo treba plačati, če se ne bi zgodil noben zavarovani dogodek (razen scenarijev, ki nimajo ekonomske vsebine). Ti dodatni zneski vključujejo stroške obravnave in ocenjevanja zahtevkov, ne pa tudi:

(a)

izgube možnosti, da se imetniku police zaračuna prihodnja storitev. Na primer, pri pogodbi o naložbenem življenjskem zavarovanju smrt imetnika police pomeni, da podjetje ne more več opravljati storitev upravljanja naložb in za to zaračunavati provizijo. Vendar pa takšna ekonomska izguba za podjetje ne izhaja iz zavarovalnega tveganja, prav tako kot upravitelj vzajemnega sklada ne prevzame zavarovalnega tveganja v povezavi z morebitno smrtjo stranke. Posledično potencialna izguba bodočih provizij za upravljanje naložb ni pomembna pri ocenjevanju, koliko zavarovalnega tveganja je prenesenega s pogodbo;

| (b) | v primeru smrti, odpustka stroškov, ki bi sicer nastali ob odpovedi ali odstopu od pogodbe. Ker omenjeni stroški začnejo obstajati šele s pogodbo, odpustek takih stroškov ne predstavlja nadomestila imetniku police za tveganje, ki je obstajalo že pred tem. Posledično niso pomembni pri ocenjevanju, koliko zavarovalnega tveganja je prenesenega s pogodbo; |
| --- | --- |

(b)

v primeru smrti, odpustka stroškov, ki bi sicer nastali ob odpovedi ali odstopu od pogodbe. Ker omenjeni stroški začnejo obstajati šele s pogodbo, odpustek takih stroškov ne predstavlja nadomestila imetniku police za tveganje, ki je obstajalo že pred tem. Posledično niso pomembni pri ocenjevanju, koliko zavarovalnega tveganja je prenesenega s pogodbo;

| (c) | plačila, pogojenega z dogodkom, ki ne povzroči pomembne izgube za imetnika pogodbe. Vzemimo za primer pogodbo, ki od izdajatelja zahteva plačilo enega milijona DE (1), če na sredstvu nastane fizična škoda, ki za imetnika predstavlja neznatno ekonomsko izgubo v višini ene DE. V tej pogodbi imetnik nepomembno tveganje izgube ene DE prenese na izdajatelja. Hkrati pa pogodba ustvarja ne-zavarovalno tveganje, da bo moral izdajatelj plačati 999 999 DE, če se zgodi določen dogodek. Ker tako ni scenarija, v katerem zavarovani dogodek povzroči znatno izgubo za imetnika pogodbe, izdajatelj ne prevzame pomembnega zavarovalnega tveganja od imetnika in ta pogodba ni zavarovalna pogodba. |
| --- | --- |

(c)

plačila, pogojenega z dogodkom, ki ne povzroči pomembne izgube za imetnika pogodbe. Vzemimo za primer pogodbo, ki od izdajatelja zahteva plačilo enega milijona DE (1), če na sredstvu nastane fizična škoda, ki za imetnika predstavlja neznatno ekonomsko izgubo v višini ene DE. V tej pogodbi imetnik nepomembno tveganje izgube ene DE prenese na izdajatelja. Hkrati pa pogodba ustvarja ne-zavarovalno tveganje, da bo moral izdajatelj plačati 999 999 DE, če se zgodi določen dogodek. Ker tako ni scenarija, v katerem zavarovani dogodek povzroči znatno izgubo za imetnika pogodbe, izdajatelj ne prevzame pomembnega zavarovalnega tveganja od imetnika in ta pogodba ni zavarovalna pogodba.

1

| (d) | možna povračila iz naslova pozavarovanja. Te podjetje obračuna ločeno. |
| --- | --- |

(d)

možna povračila iz naslova pozavarovanja. Te podjetje obračuna ločeno.

| B22 | Podjetje oceni znatnost zavarovalnega tveganja za vsako pogodbo posebej. Posledično je lahko zavarovalno tveganje pomembno tudi v primeru minimalne verjetnosti znatnih izgub za portfelj ali skupino pogodb. |
| --- | --- |

B22

Podjetje oceni znatnost zavarovalnega tveganja za vsako pogodbo posebej. Posledično je lahko zavarovalno tveganje pomembno tudi v primeru minimalne verjetnosti znatnih izgub za portfelj ali skupino pogodb.

| B23 | Iz B18.–B22. člena izhaja, da je pogodba, ki v primeru smrti določa plačilo koristi, ki presega znesek, plačljiv ob doživetju, zavarovalna pogodba, razen če je dodatna korist v primeru smrti neznatna (presojano z vidika same pogodbe in ne celotnega portfelja pogodb). Kot je omenjeno v B21.(b) členu, odpustek stroškov odpovedi ali odstopa od pogodbe v primeru smrti ni vključen v to oceno, če takšen odpustek ne predstavlja nadomestila imetniku police za tveganje, ki je obstajalo že pred tem. Podobno je rentna pogodba, po kateri se plačujejo redni zneski do konca življenja imetnika police, zavarovalna pogodba, razen če je skupni znesek dosmrtnih plačil neznaten. |
| --- | --- |

B23

Iz B18.–B22. člena izhaja, da je pogodba, ki v primeru smrti določa plačilo koristi, ki presega znesek, plačljiv ob doživetju, zavarovalna pogodba, razen če je dodatna korist v primeru smrti neznatna (presojano z vidika same pogodbe in ne celotnega portfelja pogodb). Kot je omenjeno v B21.(b) členu, odpustek stroškov odpovedi ali odstopa od pogodbe v primeru smrti ni vključen v to oceno, če takšen odpustek ne predstavlja nadomestila imetniku police za tveganje, ki je obstajalo že pred tem. Podobno je rentna pogodba, po kateri se plačujejo redni zneski do konca življenja imetnika police, zavarovalna pogodba, razen če je skupni znesek dosmrtnih plačil neznaten.

Spremembe stopnje zavarovalnega tveganja

Spremembe stopnje zavarovalnega tveganja

| B24 | Pri nekaterih pogodbah do prenosa zavarovalnega tveganja na izdajatelja pride po določenem obdobju. Vzemimo za primer pogodbo, ki zagotavlja določen donos na naložbo in vključuje opcijo za imetnika police, da ob dospelosti uporabi iztržek od naložbe za nakup dosmrtne rente po enaki ceni, kot jo podjetje zaračunava drugim novim rentnikom v trenutku, ko imetnik police uveljavi to opcijo. S tako pogodbo se zavarovalno tveganje prenese na izdajatelja šele, ko se opcija uveljavi, ker lahko podjetje po lastni presoji določi ceno rente na osnovi, ki odraža zavarovalno tveganje, ki se bo v tistem trenutku preneslo na podjetje. Posledično so denarni tokovi, do katerih bi prišlo ob uveljavitvi opcije, zunaj pogodbenih mej in pred uveljavitvijo ni nobenih denarnih tokov iz naslova zavarovanja znotraj pogodbenih meja. Vendar pa, kadar pogodba določa zneske rente (ali drugo podlago kot tržne cene za določitev zneskov rente), se s pogodbo zavarovalno tveganje prenese na izdajatelja, ker je izdajatelj izpostavljen tveganju, da bodo zneski rente neugodni za izdajatelja, ko imetnik police uveljavi opcijo. V takem primeru so denarni tokovi, do katerih bi prišlo ob uveljavitvi opcije, znotraj pogodbenih meja. |
| --- | --- |

B24

Pri nekaterih pogodbah do prenosa zavarovalnega tveganja na izdajatelja pride po določenem obdobju. Vzemimo za primer pogodbo, ki zagotavlja določen donos na naložbo in vključuje opcijo za imetnika police, da ob dospelosti uporabi iztržek od naložbe za nakup dosmrtne rente po enaki ceni, kot jo podjetje zaračunava drugim novim rentnikom v trenutku, ko imetnik police uveljavi to opcijo. S tako pogodbo se zavarovalno tveganje prenese na izdajatelja šele, ko se opcija uveljavi, ker lahko podjetje po lastni presoji določi ceno rente na osnovi, ki odraža zavarovalno tveganje, ki se bo v tistem trenutku preneslo na podjetje. Posledično so denarni tokovi, do katerih bi prišlo ob uveljavitvi opcije, zunaj pogodbenih mej in pred uveljavitvijo ni nobenih denarnih tokov iz naslova zavarovanja znotraj pogodbenih meja. Vendar pa, kadar pogodba določa zneske rente (ali drugo podlago kot tržne cene za določitev zneskov rente), se s pogodbo zavarovalno tveganje prenese na izdajatelja, ker je izdajatelj izpostavljen tveganju, da bodo zneski rente neugodni za izdajatelja, ko imetnik police uveljavi opcijo. V takem primeru so denarni tokovi, do katerih bi prišlo ob uveljavitvi opcije, znotraj pogodbenih meja.

| B25 | Pogodba, ki ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe, ostane zavarovalna pogodba, dokler vse pravice in obveze ne prenehajo (tj. so izpolnjene, razveljavljene ali zastarajo), razen če se za pogodbo odpravi pripoznanje z uporabo 74.–77. člena zaradi spremembe pogodbe. |
| --- | --- |

B25

Pogodba, ki ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe, ostane zavarovalna pogodba, dokler vse pravice in obveze ne prenehajo (tj. so izpolnjene, razveljavljene ali zastarajo), razen če se za pogodbo odpravi pripoznanje z uporabo 74.–77. člena zaradi spremembe pogodbe.

Primeri zavarovalnih pogodb

Primeri zavarovalnih pogodb

| B26 | V nadaljevanju so navedeni primeri pogodb, ki štejejo za zavarovalne pogodbe, če je preneseno zavarovalno tveganje pomembno:






  (a) | zavarovanje za primer kraje ali škode; |
| --- | --- | --- |

B26

V nadaljevanju so navedeni primeri pogodb, ki štejejo za zavarovalne pogodbe, če je preneseno zavarovalno tveganje pomembno:

(a)

zavarovanje za primer kraje ali škode;

| (b) | zavarovanje proizvajalčeve odgovornosti, poklicne odgovornosti, civilne odgovornosti ali zavarovanje stroškov postopka; |
| --- | --- |

(b)

zavarovanje proizvajalčeve odgovornosti, poklicne odgovornosti, civilne odgovornosti ali zavarovanje stroškov postopka;

| (c) | življenjsko zavarovanje in vnaprej plačane pogrebne storitve (čeprav je smrt gotova, pa ni gotovo, kdaj bo nastopila ali, v nekaterih primerih življenjskih zavarovanj, ali bo smrt nastopila v obdobju, ki ga pokriva zavarovanje); |
| --- | --- |

(c)

življenjsko zavarovanje in vnaprej plačane pogrebne storitve (čeprav je smrt gotova, pa ni gotovo, kdaj bo nastopila ali, v nekaterih primerih življenjskih zavarovanj, ali bo smrt nastopila v obdobju, ki ga pokriva zavarovanje);

| (d) | dosmrtne rente in pokojnine, tj. pogodbe, ki nudijo nadomestila za negotov prihodnji dogodek – doživetje rentnika ali upokojenca – ki rentniku ali upokojencu zagotavljajo raven dohodka, na katerega bi sicer njegovo doživetje negativno vplivalo (obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz programov ugodnosti za zaposlence, in pokojninske obveznosti v skladu s pokojninskimi programi z določenimi pokojninami ne spadajo v področje uporabe MSRP 17 na podlagi 7.(b) člena); |
| --- | --- |

(d)

dosmrtne rente in pokojnine, tj. pogodbe, ki nudijo nadomestila za negotov prihodnji dogodek – doživetje rentnika ali upokojenca – ki rentniku ali upokojencu zagotavljajo raven dohodka, na katerega bi sicer njegovo doživetje negativno vplivalo (obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz programov ugodnosti za zaposlence, in pokojninske obveznosti v skladu s pokojninskimi programi z določenimi pokojninami ne spadajo v področje uporabe MSRP 17 na podlagi 7.(b) člena);

| (e) | zavarovanje za primer invalidnosti in za stroške zdravljenja; |
| --- | --- |

(e)

zavarovanje za primer invalidnosti in za stroške zdravljenja;

| (f) | poroštva, osebna jamstva, garancije za dobro izvedbo posla ter jamstva za resnost ponudbe, tj. pogodbe, ki zagotavljajo imetniku nadomestilo v primeru, da druga stranka ne izpolni svoje pogodbene obveze, na primer obveze za izgradnjo objekta; |
| --- | --- |

(f)

poroštva, osebna jamstva, garancije za dobro izvedbo posla ter jamstva za resnost ponudbe, tj. pogodbe, ki zagotavljajo imetniku nadomestilo v primeru, da druga stranka ne izpolni svoje pogodbene obveze, na primer obveze za izgradnjo objekta;

| (g) | jamstva za izdelke. Jamstva za izdelke, ki jih izda tretja oseba za blago, ki ga prodaja proizvajalec, distributer ali prodajalec, spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar jamstva za izdelke, ki jih neposredno izda proizvajalec, distributer ali prodajalec, na podlagi člena 7.(a) ne spadajo v področje uporabe MSRP 17, temveč spadajo v področje uporabe MSRP 15 ali MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva; |
| --- | --- |

(g)

jamstva za izdelke. Jamstva za izdelke, ki jih izda tretja oseba za blago, ki ga prodaja proizvajalec, distributer ali prodajalec, spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar jamstva za izdelke, ki jih neposredno izda proizvajalec, distributer ali prodajalec, na podlagi člena 7.(a) ne spadajo v področje uporabe MSRP 17, temveč spadajo v področje uporabe MSRP 15 ali MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva;

Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

| (h) | zavarovanje lastninske pravice (tj. zavarovanje za primer odkritja napak v zvezi z lastninsko pravico do zemlje ali zgradb, ki niso bile očitne v trenutku, ko je bila zavarovalna pogodba sklenjena). V takem primeru je zavarovani dogodek odkritje napake v zvezi z lastninsko pravico, ne pa sama napaka; |
| --- | --- |

(h)

zavarovanje lastninske pravice (tj. zavarovanje za primer odkritja napak v zvezi z lastninsko pravico do zemlje ali zgradb, ki niso bile očitne v trenutku, ko je bila zavarovalna pogodba sklenjena). V takem primeru je zavarovani dogodek odkritje napake v zvezi z lastninsko pravico, ne pa sama napaka;

| (i) | zavarovanje za potovanje (nadomestilo v denarju ali v naravi imetnikom police za izgube, ki jih utrpijo pred ali med potovanjem); |
| --- | --- |

(i)

zavarovanje za potovanje (nadomestilo v denarju ali v naravi imetnikom police za izgube, ki jih utrpijo pred ali med potovanjem);

| (j) | katastrofne obveznice, ki določajo nižja plačila glavnice, obresti ali obojega, če določen dogodek negativno vpliva na izdajatelja obveznice (razen če tak določen dogodek, kot je na primer sprememba obrestne mere ali deviznega tečaja, ne ustvari pomembnega zavarovalnega tveganja); |
| --- | --- |

(j)

katastrofne obveznice, ki določajo nižja plačila glavnice, obresti ali obojega, če določen dogodek negativno vpliva na izdajatelja obveznice (razen če tak določen dogodek, kot je na primer sprememba obrestne mere ali deviznega tečaja, ne ustvari pomembnega zavarovalnega tveganja);

| (k) | zamenjave zavarovanj in druge pogodbe, ki zahtevajo plačilo glede na podnebne, geološke ali druge fizične spremenljivke, specifične za eno od pogodbenih strank. |
| --- | --- |

(k)

zamenjave zavarovanj in druge pogodbe, ki zahtevajo plačilo glede na podnebne, geološke ali druge fizične spremenljivke, specifične za eno od pogodbenih strank.

| B27 | V nadaljevanju so predstavljeni primeri pogodb, ki niso zavarovalne pogodbe:






  (a) | naložbene pogodbe, ki imajo pravno obliko zavarovalne pogodbe, vendar na izdajatelja ne prenašajo pomembnega zavarovalnega tveganja. Na primer, pogodbe o življenjskem zavarovanju, pri katerih podjetje ne prevzame pomembnega tveganja umrljivosti ali obolevnosti, niso zavarovalne pogodbe; take pogodbe so finančni instrumenti ali pogodbe o opravljanju storitev – glej B28. člen. Naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe ne ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar lahko na podlagi 3.(c) člena spadajo v področje uporabe MSRP 17, če jih izda podjetje, ki izdaja tudi zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

B27

V nadaljevanju so predstavljeni primeri pogodb, ki niso zavarovalne pogodbe:

(a)

naložbene pogodbe, ki imajo pravno obliko zavarovalne pogodbe, vendar na izdajatelja ne prenašajo pomembnega zavarovalnega tveganja. Na primer, pogodbe o življenjskem zavarovanju, pri katerih podjetje ne prevzame pomembnega tveganja umrljivosti ali obolevnosti, niso zavarovalne pogodbe; take pogodbe so finančni instrumenti ali pogodbe o opravljanju storitev – glej B28. člen. Naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe ne ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar lahko na podlagi 3.(c) člena spadajo v področje uporabe MSRP 17, če jih izda podjetje, ki izdaja tudi zavarovalne pogodbe;

| (b) | pogodbe, ki imajo pravno obliko zavarovanja, vendar prenesejo vsa pomembna zavarovalna tveganja nazaj na imetnika police prek nepreklicnih in izvršljivih mehanizmov, ki prilagodijo bodoča plačila imetnika police izdajatelju neposredno na podlagi zavarovanih izgub. Na primer, nekatere finančne pozavarovalne pogodbe ali določene skupinske pogodbe prenesejo vsa pomembna zavarovalna tveganja nazaj na imetnike polic; take pogodbe so običajno finančni instrumenti ali pogodbe o opravljanju storitev (glej B28. člen); |
| --- | --- |

(b)

pogodbe, ki imajo pravno obliko zavarovanja, vendar prenesejo vsa pomembna zavarovalna tveganja nazaj na imetnika police prek nepreklicnih in izvršljivih mehanizmov, ki prilagodijo bodoča plačila imetnika police izdajatelju neposredno na podlagi zavarovanih izgub. Na primer, nekatere finančne pozavarovalne pogodbe ali določene skupinske pogodbe prenesejo vsa pomembna zavarovalna tveganja nazaj na imetnike polic; take pogodbe so običajno finančni instrumenti ali pogodbe o opravljanju storitev (glej B28. člen);

| (c) | samozavarovanje (tj. zadržanje tveganja, ki bi se lahko pokrilo z zavarovanjem). V takem primeru ne gre za zavarovalno pogodbo, saj ni dogovora z drugo stranko. Zato, če podjetje izda zavarovalno pogodbo svojem obvladujočemu podjetju, svojemu odvisnemu podjetju ali drugemu odvisnemu podjetju v skupini, v konsolidiranih računovodskih izkazih ni izkazana nobena zavarovalna pogodba, ker pogodba z drugo stranko ne obstaja. V posameznih ali ločenih računovodskih izkazih izdajatelja ali imetnika pa je zavarovalna pogodba izkazana; |
| --- | --- |

(c)

samozavarovanje (tj. zadržanje tveganja, ki bi se lahko pokrilo z zavarovanjem). V takem primeru ne gre za zavarovalno pogodbo, saj ni dogovora z drugo stranko. Zato, če podjetje izda zavarovalno pogodbo svojem obvladujočemu podjetju, svojemu odvisnemu podjetju ali drugemu odvisnemu podjetju v skupini, v konsolidiranih računovodskih izkazih ni izkazana nobena zavarovalna pogodba, ker pogodba z drugo stranko ne obstaja. V posameznih ali ločenih računovodskih izkazih izdajatelja ali imetnika pa je zavarovalna pogodba izkazana;

| (d) | pogodbe (kot so na primer pogodbe o igrah na srečo), ki zahtevajo plačilo, če se zgodi določen negotov dogodek, kot pogodbenega predpogoja za plačilo pa ne zahtevajo, da ima ta dogodek neugoden (negativen) učinek na imetnika police. Vendar to iz opredelitve zavarovalne pogodbe ne izključuje pogodb, ki določajo vnaprej določena plačila za ovrednotenje izgube, ki jo povzroči določen dogodek, kot je na primer smrt ali nesreča (glej B12. člen); |
| --- | --- |

(d)

pogodbe (kot so na primer pogodbe o igrah na srečo), ki zahtevajo plačilo, če se zgodi določen negotov dogodek, kot pogodbenega predpogoja za plačilo pa ne zahtevajo, da ima ta dogodek neugoden (negativen) učinek na imetnika police. Vendar to iz opredelitve zavarovalne pogodbe ne izključuje pogodb, ki določajo vnaprej določena plačila za ovrednotenje izgube, ki jo povzroči določen dogodek, kot je na primer smrt ali nesreča (glej B12. člen);

| (e) | izvedeni finančni instrumenti, ki pogodbeno stranko izpostavljajo finančnemu tveganju, ne pa tudi zavarovalnemu tveganju, saj od te stranke zahtevajo, da izvršijo plačilo (ali jim dajo pravico do prejema plačila) izključno na podlagi spremembe ene ali več od naslednjih spremenljivk: določene obrestne mere, cene finančnega instrumenta, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali tečajev, bonitetne ocene ali kreditnega indeksa ali druge spremenljivke, če v primeru nefinančne spremenljivke taka spremenljivka ni specifična za eno od pogodbenih strank; |
| --- | --- |

(e)

izvedeni finančni instrumenti, ki pogodbeno stranko izpostavljajo finančnemu tveganju, ne pa tudi zavarovalnemu tveganju, saj od te stranke zahtevajo, da izvršijo plačilo (ali jim dajo pravico do prejema plačila) izključno na podlagi spremembe ene ali več od naslednjih spremenljivk: določene obrestne mere, cene finančnega instrumenta, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali tečajev, bonitetne ocene ali kreditnega indeksa ali druge spremenljivke, če v primeru nefinančne spremenljivke taka spremenljivka ni specifična za eno od pogodbenih strank;

| (f) | s krediti povezana poroštva, ki zahtevajo plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel izgube zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila; take pogodbe se obračunavajo z uporabo MSRP 9 Finančni instrumenti (glej B29. člen); |
| --- | --- |

(f)

s krediti povezana poroštva, ki zahtevajo plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel izgube zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila; take pogodbe se obračunavajo z uporabo MSRP 9 Finančni instrumenti (glej B29. člen);

Finančni instrumenti

| (g) | pogodbe, ki zahtevajo plačilo, odvisno od podnebnih, geoloških ali katerih koli drugih fizičnih spremenljivk, ki niso specifične za eno od pogodbenih strank (poznane kot izvedeni finančni instrumenti na vremenske dejavnike); |
| --- | --- |

(g)

pogodbe, ki zahtevajo plačilo, odvisno od podnebnih, geoloških ali katerih koli drugih fizičnih spremenljivk, ki niso specifične za eno od pogodbenih strank (poznane kot izvedeni finančni instrumenti na vremenske dejavnike);

| (h) | pogodbe, ki določajo nižja plačila glavnice, obresti ali obojega na podlagi podnebnih, geoloških ali kakršnih koli drugih fizičnih spremenljivk, učinek katerih ni specifičen za eno od pogodbenih strank (poznane kot katastrofne obveznice). |
| --- | --- |

(h)

pogodbe, ki določajo nižja plačila glavnice, obresti ali obojega na podlagi podnebnih, geoloških ali kakršnih koli drugih fizičnih spremenljivk, učinek katerih ni specifičen za eno od pogodbenih strank (poznane kot katastrofne obveznice).

| B28 | Podjetje za pogodbe, opisane v B27. členu, uporabi druge veljavne standarde, kot sta MSRP 9 in MSRP 15. |
| --- | --- |

B28

Podjetje za pogodbe, opisane v B27. členu, uporabi druge veljavne standarde, kot sta MSRP 9 in MSRP 15.

| B29 | S krediti povezana poroštva in pogodbe za zavarovanje kreditov iz B27.(f) člena so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot so jamstvo, nekatere vrste akreditivov, pogodba o prevzemu tveganja neplačila ali zavarovalna pogodba. Te pogodbe so zavarovalne pogodbe, če od izdajatelja zahtevajo, da izvede določena plačila, s katerimi se imetniku povrne škoda, ki jo ta utrpi, ker določeni dolžnik ni pravočasno izvedel plačila imetniku police v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Take zavarovalne pogodbe so sicer izključene iz področja uporabe MSRP 17, razen če je izdajatelj predhodno izrecno izjavil, da te pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe (glej 7.(e) člen). |
| --- | --- |

B29

S krediti povezana poroštva in pogodbe za zavarovanje kreditov iz B27.(f) člena so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot so jamstvo, nekatere vrste akreditivov, pogodba o prevzemu tveganja neplačila ali zavarovalna pogodba. Te pogodbe so zavarovalne pogodbe, če od izdajatelja zahtevajo, da izvede določena plačila, s katerimi se imetniku povrne škoda, ki jo ta utrpi, ker določeni dolžnik ni pravočasno izvedel plačila imetniku police v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Take zavarovalne pogodbe so sicer izključene iz področja uporabe MSRP 17, razen če je izdajatelj predhodno izrecno izjavil, da te pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe (glej 7.(e) člen).

| B30 | S kreditom povezana poroštva in pogodbe za zavarovanje kreditov, ki zahtevajo plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel izgube zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila, ne spadajo v področje uporabe MSRP 17, ker ne prenašajo pomembnega zavarovalnega tveganja. Take pogodbe vključujejo tiste, ki zahtevajo plačilo:






  (a) | ne glede na to, ali nasprotna stranka poseduje dolžniški instrument, ki je podlaga za pogodbo; ali |
| --- | --- | --- |

B30

S kreditom povezana poroštva in pogodbe za zavarovanje kreditov, ki zahtevajo plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel izgube zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila, ne spadajo v področje uporabe MSRP 17, ker ne prenašajo pomembnega zavarovalnega tveganja. Take pogodbe vključujejo tiste, ki zahtevajo plačilo:

(a)

ne glede na to, ali nasprotna stranka poseduje dolžniški instrument, ki je podlaga za pogodbo; ali

| (b) | ob spremembi bonitetne ocene ali kreditnega indeksa in ne v primeru nepravočasnega plačila določenega dolžnika. |
| --- | --- |

(b)

ob spremembi bonitetne ocene ali kreditnega indeksa in ne v primeru nepravočasnega plačila določenega dolžnika.

Ločevanje sestavin od zavarovalne pogodbe (10.–13. člen)

Naložbene sestavine (11.(b) člen)

Naložbene sestavine (11.(b) člen)

| B31 | V skladu z 11.(b) členom mora podjetje ločiti naložbeno sestavino, ki je razločljiva od gostiteljske zavarovalne pogodbe. Naložbena sestavina je razločljiva od pogodbe, če in samo če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | naložbena sestavina in zavarovalna sestavina nista tesno medsebojno povezani; |
| --- | --- | --- |

B31

V skladu z 11.(b) členom mora podjetje ločiti naložbeno sestavino, ki je razločljiva od gostiteljske zavarovalne pogodbe. Naložbena sestavina je razločljiva od pogodbe, če in samo če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

naložbena sestavina in zavarovalna sestavina nista tesno medsebojno povezani;

| (b) | pogodbo s podobnimi pogoji prodajajo ali bi jo lahko prodajale ločeno na istem trgu ali v isti pravni ureditvi podjetja, ki izdajajo zavarovalne pogodbe, ali druge osebe. Podjetje pri tem upošteva vse pod razumnimi pogoji dostopne informacije. Podjetju ni treba iskati izčrpnih informacij, da ugotovi, ali se naložbena sestavina prodaja ločeno. |
| --- | --- |

(b)

pogodbo s podobnimi pogoji prodajajo ali bi jo lahko prodajale ločeno na istem trgu ali v isti pravni ureditvi podjetja, ki izdajajo zavarovalne pogodbe, ali druge osebe. Podjetje pri tem upošteva vse pod razumnimi pogoji dostopne informacije. Podjetju ni treba iskati izčrpnih informacij, da ugotovi, ali se naložbena sestavina prodaja ločeno.

| B32 | Naložbena sestavina in zavarovalna sestavina sta tesno medsebojno povezani, če in samo če:






  (a) | podjetje ne more meriti ene sestavine, ne da bi upoštevalo drugo. Zato, če se vrednost ene sestavine spreminja glede na vrednost druge, podjetje za obračunavanje združene naložbene in zavarovalne sestavine uporabi MSRP 17; ali |
| --- | --- | --- |

B32

Naložbena sestavina in zavarovalna sestavina sta tesno medsebojno povezani, če in samo če:

(a)

podjetje ne more meriti ene sestavine, ne da bi upoštevalo drugo. Zato, če se vrednost ene sestavine spreminja glede na vrednost druge, podjetje za obračunavanje združene naložbene in zavarovalne sestavine uporabi MSRP 17; ali

| (b) | imetnik police ne more koristiti ene sestavine, če ni prisotna tudi druga. Zato, če predčasna prekinitev ali dospelost ene sestavine povzroči predčasno prekinitev ali dospelost druge, podjetje za obračunavanje združene naložbene in zavarovalne sestavine uporabi MSRP 17. |
| --- | --- |

(b)

imetnik police ne more koristiti ene sestavine, če ni prisotna tudi druga. Zato, če predčasna prekinitev ali dospelost ene sestavine povzroči predčasno prekinitev ali dospelost druge, podjetje za obračunavanje združene naložbene in zavarovalne sestavine uporabi MSRP 17.

Obljube za prenos razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe (12. člen)

Obljube za prenos razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe (12. člen)

| B33 | Podjetje mora v skladu z 12. členom od zavarovalne pogodbe ločiti obljubo za prenos razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe, na imetnika police. Za namene ločitve podjetje ne upošteva dejavnosti, ki jih mora izvesti, da izpolni pogodbo, razen če podjetje prenese blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, na imetnika police tekom teh dejavnosti. Podjetje bo na primer morda moralo opraviti raznovrstne upravne naloge za sklenitev pogodbe. Opravljanje teh nalog ne prenese storitve na imetnika police, ko se te naloge opravljajo. |
| --- | --- |

B33

Podjetje mora v skladu z 12. členom od zavarovalne pogodbe ločiti obljubo za prenos razločljivega blaga ali storitev, ki niso storitve zavarovalne pogodbe, na imetnika police. Za namene ločitve podjetje ne upošteva dejavnosti, ki jih mora izvesti, da izpolni pogodbo, razen če podjetje prenese blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, na imetnika police tekom teh dejavnosti. Podjetje bo na primer morda moralo opraviti raznovrstne upravne naloge za sklenitev pogodbe. Opravljanje teh nalog ne prenese storitve na imetnika police, ko se te naloge opravljajo.

| B34 | Blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, obljubljena imetniku police, sta razločljiva, če lahko imetnik police uživa koristi blaga ali storitve samostojno ali skupaj z drugimi enostavno dostopnimi viri. Enostavno dostopni viri so blago ali storitve, ki se prodajajo ločeno (s strani podjetja ali drugega podjetja), ali viri, ki jih je imetnik police že dobil (od podjetja ali pri drugih transakcijah ali dogodkih). |
| --- | --- |

B34

Blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, obljubljena imetniku police, sta razločljiva, če lahko imetnik police uživa koristi blaga ali storitve samostojno ali skupaj z drugimi enostavno dostopnimi viri. Enostavno dostopni viri so blago ali storitve, ki se prodajajo ločeno (s strani podjetja ali drugega podjetja), ali viri, ki jih je imetnik police že dobil (od podjetja ali pri drugih transakcijah ali dogodkih).

| B35 | Blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, obljubljena imetniku police, nista razločljiva, če:






  (a) | so denarni tokovi in tveganja, povezana z blagom ali storitvami, tesno medsebojno povezani z denarnimi tokovi in tveganji, povezanimi z zavarovalnimi sestavinami pogodbe; in |
| --- | --- | --- |

B35

Blago ali storitev, ki ni storitev zavarovalne pogodbe, obljubljena imetniku police, nista razločljiva, če:

(a)

so denarni tokovi in tveganja, povezana z blagom ali storitvami, tesno medsebojno povezani z denarnimi tokovi in tveganji, povezanimi z zavarovalnimi sestavinami pogodbe; in

| (b) | podjetje zagotovi pomembno storitev s tem, ko blago ali storitev poveže z zavarovalnimi sestavinami. |
| --- | --- |

(b)

podjetje zagotovi pomembno storitev s tem, ko blago ali storitev poveže z zavarovalnimi sestavinami.

Denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj (glej 28.A–28.F člen)

| B35A | Podjetje za uporabo 28.A člena na podlagi sistematične in razumne metode razporedi:






  (a) | denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko neposredno pripišejo skupini zavarovalnih pogodb:






  (i) | na to skupino, in |
| --- | --- | --- | --- |

B35A

Podjetje za uporabo 28.A člena na podlagi sistematične in razumne metode razporedi:

(a)

denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko neposredno pripišejo skupini zavarovalnih pogodb:

(i)

na to skupino, in

| (ii) | na skupine, ki bodo vključevale zavarovalne pogodbe, ki bodo po pričakovanjih izhajale iz obnovitve zavarovalnih pogodb v tej skupini; |
| --- | --- |

(ii)

na skupine, ki bodo vključevale zavarovalne pogodbe, ki bodo po pričakovanjih izhajale iz obnovitve zavarovalnih pogodb v tej skupini;

| (b) | denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko neposredno pripišejo portfelju zavarovalnih pogodb, z izjemo tistih iz točke (a), na skupine pogodb v portfelju. |
| --- | --- |

(b)

denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko neposredno pripišejo portfelju zavarovalnih pogodb, z izjemo tistih iz točke (a), na skupine pogodb v portfelju.

| B35B | Podjetje na koncu vsakega poročevalskega obdobja popravi zneske, razporejene v skladu z B35.A členom, da odražajo spremembe predpostavk, ki določajo vhodne podatke za uporabljeno metodo razporeditve. Podjetje ne spreminja zneskov, razporejenih na skupino zavarovalnih pogodb po tem, ko so bile vse pogodbe dodane v skupino (glej B35.C člen). |
| --- | --- |

B35B

Podjetje na koncu vsakega poročevalskega obdobja popravi zneske, razporejene v skladu z B35.A členom, da odražajo spremembe predpostavk, ki določajo vhodne podatke za uporabljeno metodo razporeditve. Podjetje ne spreminja zneskov, razporejenih na skupino zavarovalnih pogodb po tem, ko so bile vse pogodbe dodane v skupino (glej B35.C člen).

| B35C | Podjetje lahko zavarovalne pogodbe dodaja v skupino zavarovalnih pogodb v več kot enem poročevalskem obdobju (glej 28. člen). V takih razmerah podjetje odpravi pripoznanje dela sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, dodane v skupino v tem obdobju, in še naprej pripoznava sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj v obsegu, v katerem se sredstvo nanaša na zavarovalne pogodbe, ki se bodo po pričakovanjih dodale v skupino v prihodnjem poročevalskem obdobju. |
| --- | --- |

B35C

Podjetje lahko zavarovalne pogodbe dodaja v skupino zavarovalnih pogodb v več kot enem poročevalskem obdobju (glej 28. člen). V takih razmerah podjetje odpravi pripoznanje dela sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, dodane v skupino v tem obdobju, in še naprej pripoznava sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj v obsegu, v katerem se sredstvo nanaša na zavarovalne pogodbe, ki se bodo po pričakovanjih dodale v skupino v prihodnjem poročevalskem obdobju.

| B35D | Za uporabo 28.E člena:






  (a) | podjetje v poslovnem izidu pripozna izgubo zaradi oslabitve in zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, tako da knjigovodska vrednost sredstva ne presega pričakovanega čistega denarnega pritoka za povezano skupino zavarovalnih pogodb, določenega z uporabo 32.(a) člena; |
| --- | --- | --- |

B35D

Za uporabo 28.E člena:

(a)

podjetje v poslovnem izidu pripozna izgubo zaradi oslabitve in zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, tako da knjigovodska vrednost sredstva ne presega pričakovanega čistega denarnega pritoka za povezano skupino zavarovalnih pogodb, določenega z uporabo 32.(a) člena;

| (b) | kadar podjetje razporedi denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj na skupine zavarovalnih pogodb z uporabo B35.A(a)(ii) člena, v poslovnem izidu pripozna izgubo zaradi oslabitve in zmanjša knjigovodsko vrednost povezanih sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj v obsegu, v katerem:






  (i) | podjetje pričakuje, da bodo ti denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj presegali čisti denarni pritok za pričakovane obnovitve, določen v skladu z 32.(a) členom; in |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar podjetje razporedi denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj na skupine zavarovalnih pogodb z uporabo B35.A(a)(ii) člena, v poslovnem izidu pripozna izgubo zaradi oslabitve in zmanjša knjigovodsko vrednost povezanih sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj v obsegu, v katerem:

(i)

podjetje pričakuje, da bodo ti denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj presegali čisti denarni pritok za pričakovane obnovitve, določen v skladu z 32.(a) členom; in

| (ii) | presežek, določen v skladu s točko (b)(i), ni bil že v skladu s točko (a) pripoznan kot izguba zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

(ii)

presežek, določen v skladu s točko (b)(i), ni bil že v skladu s točko (a) pripoznan kot izguba zaradi oslabitve.

Merjenje (29.–71. člen)

Ocene prihodnjih denarnih tokov (33.–35. člen)

Ocene prihodnjih denarnih tokov (33.–35. člen)

| B36 | Ta oddelek obravnava:






  (a) | nepristransko uporabo vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj (glej B37.–B41. člen); |
| --- | --- | --- |

B36

Ta oddelek obravnava:

(a)

nepristransko uporabo vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj (glej B37.–B41. člen);

| (b) | tržne in netržne spremenljivke (glej B42.–B53. člen); |
| --- | --- |

(b)

tržne in netržne spremenljivke (glej B42.–B53. člen);

| (c) | uporabo sprotnih ocen (glej B54.–B60. člen); in |
| --- | --- |

(c)

uporabo sprotnih ocen (glej B54.–B60. člen); in

| (d) | denarne tokove znotraj pogodbenih meja (glej B61.–B71. člen). |
| --- | --- |

(d)

denarne tokove znotraj pogodbenih meja (glej B61.–B71. člen).

Nepristranska uporaba vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj (33.(a) člen)

Nepristranska uporaba vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj (33.(a) člen)

| B37 | Cilj ocenjevanja prihodnjih denarnih tokov je določiti pričakovano vrednost, ali z verjetnostjo tehtano povprečje, celotnega razpona možnih izidov, pri čemer se upoštevajo vse primerne in dokazljive informacije, ki so na datum poročanja na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Primerne in dokazljive informacije, ki so na datum poročanja voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, vključujejo informacije o preteklih dogodkih in trenutnih pogojih ter napovedi prihodnjih pogojev (glej B41. člen). Za informacije, ki se lahko pridobijo v informacijskih sistemih samega podjetja, se šteje, da so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. |
| --- | --- |

B37

Cilj ocenjevanja prihodnjih denarnih tokov je določiti pričakovano vrednost, ali z verjetnostjo tehtano povprečje, celotnega razpona možnih izidov, pri čemer se upoštevajo vse primerne in dokazljive informacije, ki so na datum poročanja na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Primerne in dokazljive informacije, ki so na datum poročanja voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, vključujejo informacije o preteklih dogodkih in trenutnih pogojih ter napovedi prihodnjih pogojev (glej B41. člen). Za informacije, ki se lahko pridobijo v informacijskih sistemih samega podjetja, se šteje, da so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj.

| B38 | Izhodišče za oceno denarnih tokov je niz scenarijev, ki odraža celoten razpon možnih izidov. Vsak scenarij določa znesek in čas denarnih tokov pri določenem izidu ter ocenjeno verjetnost tega izida. Denarni tokovi iz vsakega scenarija se diskontirajo in tehtajo z ocenjeno verjetnostjo tega izida, da se izpelje pričakovana sedanja vrednost. Posledično cilj ni ugotoviti najverjetnejšega izida ali izida, ki je bolj verjeten kot ne, glede prihodnjih denarnih tokov. |
| --- | --- |

B38

Izhodišče za oceno denarnih tokov je niz scenarijev, ki odraža celoten razpon možnih izidov. Vsak scenarij določa znesek in čas denarnih tokov pri določenem izidu ter ocenjeno verjetnost tega izida. Denarni tokovi iz vsakega scenarija se diskontirajo in tehtajo z ocenjeno verjetnostjo tega izida, da se izpelje pričakovana sedanja vrednost. Posledično cilj ni ugotoviti najverjetnejšega izida ali izida, ki je bolj verjeten kot ne, glede prihodnjih denarnih tokov.

| B39 | Pri obravnavanju celotnega razpona možnih izidov je cilj na nepristranski način vključiti vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, in ne opredeliti vsakega možnega scenarija. V praksi je razvoj eksplicitnih scenarijev nepotreben, če je ocena, ki izhaja iz njih, skladna s ciljem merjenja, tj. upoštevanja vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, pri določanju povprečja. Na primer, če podjetje oceni, da je verjetnostna porazdelitev izidov na splošno skladna z verjetnostno porazdelitvijo, ki se lahko v celoti opiše z majhnim številom parametrov, bo zadoščala ocena manjšega števila parametrov. Podobno lahko v nekaterih primerih razmeroma preprosto modeliranje da odgovor znotraj sprejemljivega razpona natančnosti, ne da bi bile potrebne številne podrobne simulacije. Vendar lahko v nekaterih primerih na denarne tokove vplivajo zapleteni dejavniki, na katerih ti temeljijo, in se lahko denarni tokovi odzivajo nelinearno na spremembe ekonomskih pogojev. To se lahko na primer zgodi, če denarni tokovi odražajo niz medsebojno povezanih možnosti, ki so implicitne ali eksplicitne. V takih primerih je za izpolnitev cilja merjenja verjetno potrebno naprednejše stohastično modeliranje. |
| --- | --- |

B39

Pri obravnavanju celotnega razpona možnih izidov je cilj na nepristranski način vključiti vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, in ne opredeliti vsakega možnega scenarija. V praksi je razvoj eksplicitnih scenarijev nepotreben, če je ocena, ki izhaja iz njih, skladna s ciljem merjenja, tj. upoštevanja vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, pri določanju povprečja. Na primer, če podjetje oceni, da je verjetnostna porazdelitev izidov na splošno skladna z verjetnostno porazdelitvijo, ki se lahko v celoti opiše z majhnim številom parametrov, bo zadoščala ocena manjšega števila parametrov. Podobno lahko v nekaterih primerih razmeroma preprosto modeliranje da odgovor znotraj sprejemljivega razpona natančnosti, ne da bi bile potrebne številne podrobne simulacije. Vendar lahko v nekaterih primerih na denarne tokove vplivajo zapleteni dejavniki, na katerih ti temeljijo, in se lahko denarni tokovi odzivajo nelinearno na spremembe ekonomskih pogojev. To se lahko na primer zgodi, če denarni tokovi odražajo niz medsebojno povezanih možnosti, ki so implicitne ali eksplicitne. V takih primerih je za izpolnitev cilja merjenja verjetno potrebno naprednejše stohastično modeliranje.

| B40 | Razviti scenariji morajo vključevati nepristranske ocene verjetnosti katastrofalnih izgub po obstoječih pogodbah. Ti scenariji izključujejo možne zahtevke pri možnih prihodnjih pogodbah. |
| --- | --- |

B40

Razviti scenariji morajo vključevati nepristranske ocene verjetnosti katastrofalnih izgub po obstoječih pogodbah. Ti scenariji izključujejo možne zahtevke pri možnih prihodnjih pogodbah.

| B41 | Podjetje oceni verjetnosti in zneske prihodnjih plačil iz obstoječih pogodb na podlagi pridobljenih informacij, ki vključujejo:






  (a) | informacije o zahtevkih, ki so jih imetniki police že prijavili; |
| --- | --- | --- |

B41

Podjetje oceni verjetnosti in zneske prihodnjih plačil iz obstoječih pogodb na podlagi pridobljenih informacij, ki vključujejo:

(a)

informacije o zahtevkih, ki so jih imetniki police že prijavili;

| (b) | druge informacije o znanih ali ocenjenih značilnostih zavarovalnih pogodb; |
| --- | --- |

(b)

druge informacije o znanih ali ocenjenih značilnostih zavarovalnih pogodb;

| (c) | podatke iz preteklih obdobij o lastnih izkušnjah podjetja, po potrebi dopolnjene s preteklimi podatki iz drugih virov. Podatki iz preteklih obdobij se prilagodijo tako, da odražajo trenutne pogoje, na primer če:






  (i) | zavarovana populacija izkazuje drugačne značilnosti (ali jih bo izkazovala zaradi neugodnega izbora) od populacije, ki se je uporabila kot podlaga za podatke iz preteklih obdobij, |
| --- | --- | --- |

(c)

podatke iz preteklih obdobij o lastnih izkušnjah podjetja, po potrebi dopolnjene s preteklimi podatki iz drugih virov. Podatki iz preteklih obdobij se prilagodijo tako, da odražajo trenutne pogoje, na primer če:

(i)

zavarovana populacija izkazuje drugačne značilnosti (ali jih bo izkazovala zaradi neugodnega izbora) od populacije, ki se je uporabila kot podlaga za podatke iz preteklih obdobij,

| (ii) | obstajajo znaki, ki kažejo, da se pretekli trendi ne bodo nadaljevali, da se bodo pojavili novi trendi ali da lahko gospodarske, demografske in druge spremembe vplivajo na denarne tokove, ki izhajajo iz obstoječih zavarovalnih pogodb, ali |
| --- | --- |

(ii)

obstajajo znaki, ki kažejo, da se pretekli trendi ne bodo nadaljevali, da se bodo pojavili novi trendi ali da lahko gospodarske, demografske in druge spremembe vplivajo na denarne tokove, ki izhajajo iz obstoječih zavarovalnih pogodb, ali

| (iii) | je prišlo do sprememb pri postavkah, kot so postopki prevzemanja v zavarovanje in postopki obravnavanja zahtevkov, ki lahko vplivajo na relevantnost podatkov iz preteklih obdobij za zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- |

(iii)

je prišlo do sprememb pri postavkah, kot so postopki prevzemanja v zavarovanje in postopki obravnavanja zahtevkov, ki lahko vplivajo na relevantnost podatkov iz preteklih obdobij za zavarovalne pogodbe;

| (d) | informacije o trenutnih cenah, če so na voljo, za pozavarovalne pogodbe in druge finančne instrumente (če obstajajo) za kritje podobnih tveganj, kot so katastrofne obveznice in izvedeni finančni instrumenti na vremenske dejavnike, ter zadnje tržne cene za prenose zavarovalnih pogodb. Te informacije se prilagodijo, da odražajo razlike med denarnimi tokovi, ki izhajajo iz teh pozavarovalnih pogodb ali drugih finančnih instrumentov, in denarnimi tokovi, do katerih bi prišlo pri izpolnjevanju obvez do imetnika police po pogodbah, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(d)

informacije o trenutnih cenah, če so na voljo, za pozavarovalne pogodbe in druge finančne instrumente (če obstajajo) za kritje podobnih tveganj, kot so katastrofne obveznice in izvedeni finančni instrumenti na vremenske dejavnike, ter zadnje tržne cene za prenose zavarovalnih pogodb. Te informacije se prilagodijo, da odražajo razlike med denarnimi tokovi, ki izhajajo iz teh pozavarovalnih pogodb ali drugih finančnih instrumentov, in denarnimi tokovi, do katerih bi prišlo pri izpolnjevanju obvez do imetnika police po pogodbah, ki so podlaga.

Tržne in netržne spremenljivke

Tržne in netržne spremenljivke

| B42 | V MSRP 17 sta opredeljeni dve vrsti spremenljivk:






  (a) | tržne spremenljivke – spremenljivke, ki jih je mogoče pridobiti na trgih ali se lahko izpeljejo neposredno s trgov (na primer cene vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na borzi, ali obrestne mere); in |
| --- | --- | --- |

B42

V MSRP 17 sta opredeljeni dve vrsti spremenljivk:

(a)

tržne spremenljivke – spremenljivke, ki jih je mogoče pridobiti na trgih ali se lahko izpeljejo neposredno s trgov (na primer cene vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje na borzi, ali obrestne mere); in

| (b) | netržne spremenljivke – vse druge spremenljivke (na primer pogostost in velikost zavarovalnih zahtevkov in umrljivost). |
| --- | --- |

(b)

netržne spremenljivke – vse druge spremenljivke (na primer pogostost in velikost zavarovalnih zahtevkov in umrljivost).

| B43 | Tržne spremenljivke bodo običajno povzročile finančno tveganje (na primer razpoložljive obrestne mere), netržne spremenljivke pa bodo običajno povzročile nefinančno tveganje (na primer, stopnje umrljivosti). Vendar ne bo vedno tako. Na primer, obstajajo lahko predpostavke, ki se nanašajo na finančna tveganja, za katera se spremenljivke ne morejo pridobiti na trgih ali neposredno izpeljati s trgov (na primer, obrestne mere, ki se ne morejo pridobiti na ali neposredno izpeljati s trgov). |
| --- | --- |

B43

Tržne spremenljivke bodo običajno povzročile finančno tveganje (na primer razpoložljive obrestne mere), netržne spremenljivke pa bodo običajno povzročile nefinančno tveganje (na primer, stopnje umrljivosti). Vendar ne bo vedno tako. Na primer, obstajajo lahko predpostavke, ki se nanašajo na finančna tveganja, za katera se spremenljivke ne morejo pridobiti na trgih ali neposredno izpeljati s trgov (na primer, obrestne mere, ki se ne morejo pridobiti na ali neposredno izpeljati s trgov).

Tržne spremenljivke (33.(b) člen)

Tržne spremenljivke (33.(b) člen)

| B44 | Ocene tržnih spremenljivk morajo biti skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami na datum merjenja. Podjetje v čim večji meri uporablja razpoložljive vhodne podatke ter tržnih podatkov, ki so prosto razpoložljivi, ne nadomešča z lastnimi ocenami, razen kot je opisano v 79. členu MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti. V skladu z MSRP 13 morajo biti spremenljivke, kadar jih je treba izpeljati (na primer, ker tržne spremenljivke niso razpoložljive), kolikor je mogoče skladne razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami. |
| --- | --- |

B44

Ocene tržnih spremenljivk morajo biti skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami na datum merjenja. Podjetje v čim večji meri uporablja razpoložljive vhodne podatke ter tržnih podatkov, ki so prosto razpoložljivi, ne nadomešča z lastnimi ocenami, razen kot je opisano v 79. členu MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti

| B45 | Tržne cene združujejo vrsto pogledov o možnih prihodnjih izidih ter poleg tega odražajo preference udeležencev na trgu v zvezi s tveganji. Posledično ne predstavljajo ene same napovedi prihodnjih izidov. Če se dejanski izid razlikuje od prejšnje tržne cene, to ne pomeni, da je bila tržna cena „napačna“. |
| --- | --- |

B45

Tržne cene združujejo vrsto pogledov o možnih prihodnjih izidih ter poleg tega odražajo preference udeležencev na trgu v zvezi s tveganji. Posledično ne predstavljajo ene same napovedi prihodnjih izidov. Če se dejanski izid razlikuje od prejšnje tržne cene, to ne pomeni, da je bila tržna cena „napačna“.

| B46 | Pomemben način uporabe tržnih spremenljivk je ideja o posnemanju sredstev ali posnemanju portfelja sredstev. Posnemajoče sredstvo je sredstvo, katerega denarni tokovi se v vseh scenarijih popolnoma ujemajo s pogodbenimi denarnimi tokovi skupine zavarovalnih pogodb glede zneska, časa in negotovosti. V nekaterih primerih lahko posnemajoče sredstvo obstaja za nekatere od denarnih tokov, ki izhajajo iz skupine zavarovalnih pogodb. Poštena vrednost tega sredstva odraža tako pričakovano sedanjo vrednost denarnih tokov iz sredstva kot tveganje, povezano s temi denarnimi tokovi. Če za nekatere denarne tokove, ki izhajajo iz skupine zavarovalnih pogodb, obstaja posnemajoči portfelj sredstev, lahko podjetje za merjenje relevantnih denarnih tokov pri izpolnitvi uporabi pošteno vrednost teh sredstev, namesto da bi izrecno ocenilo denarne tokove in diskontno stopnjo. |
| --- | --- |

B46

Pomemben način uporabe tržnih spremenljivk je ideja o posnemanju sredstev ali posnemanju portfelja sredstev. Posnemajoče sredstvo je sredstvo, katerega denarni tokovi se v vseh scenarijih popolnoma

| B47 | V skladu z MSRP 17 podjetju ni treba uporabljati tehnike posnemanja portfeljev. Vendar, če za nekatere denarne tokove, ki izhajajo iz skupine zavarovalnih pogodb, obstaja posnemajoče sredstvo ali portfelj in se podjetje odloči uporabiti drugačno tehniko, se mora prepričati, da ni verjetno, da bi tehnika posnemanja portfeljev privedla do bistveno drugačnega merjenja denarnih tokov. |
| --- | --- |

B47

V skladu z MSRP 17 podjetju ni treba uporabljati tehnike posnemanja portfeljev. Vendar, če za nekatere denarne tokove, ki izhajajo iz skupine zavarovalnih pogodb, obstaja posnemajoče sredstvo ali portfelj in se podjetje odloči uporabiti drugačno tehniko, se mora prepričati, da ni verjetno, da bi tehnika posnemanja portfeljev privedla do bistveno drugačnega merjenja denarnih tokov.

| B48 | Drugačne tehnike od tehnike posnemanja portfeljev, kot so tehnike stohastičnega modeliranja, so lahko zanesljivejše ali lažje za uporabo, če obstajajo pomembne medsebojne odvisnosti med denarnimi tokovi, ki se spreminjajo glede na donose sredstev, in drugimi denarnimi tokovi. Za določitev tehnike, ki v specifičnih okoliščinah najbolje izpolnjuje cilj skladnosti z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami je potrebna presoja. Zlasti mora uporabljena tehnika zagotoviti, da je merjenje vseh opcij in jamstev, vključenih v zavarovalne pogodbe, skladno z razpoložljivimi tržnimi cenami (če obstajajo) za take opcije in jamstva. |
| --- | --- |

B48

Drugačne tehnike od tehnike posnemanja portfeljev, kot so tehnike stohastičnega modeliranja, so lahko zanesljivejše ali lažje za uporabo, če obstajajo pomembne medsebojne odvisnosti med denarnimi tokovi, ki se spreminjajo glede na donose sredstev, in drugimi denarnimi tokovi. Za določitev tehnike, ki v specifičnih okoliščinah najbolje izpolnjuje cilj skladnosti z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami je potrebna presoja. Zlasti mora uporabljena tehnika zagotoviti, da je merjenje vseh opcij in jamstev, vključenih v zavarovalne pogodbe, skladno z razpoložljivimi tržnimi cenami (če obstajajo) za take opcije in jamstva.

Netržne spremenljivke

Netržne spremenljivke

| B49 | Ocene netržnih spremenljivk odražajo vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, tako zunanje kot notranje. |
| --- | --- |

B49

Ocene netržnih spremenljivk odražajo vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, tako zunanje kot notranje.

| B50 | Netržni zunanji podatki (na primer nacionalne statistike o umrljivosti) so lahko bolj ali manj relevantni kot notranji podatki (na primer notranje razvite statistike o umrljivosti), odvisno od okoliščin. Na primer, podjetje, ki izdaja pogodbe o življenjskem zavarovanju, se ne sme zanašati samo na nacionalne statistike o umrljivosti, ampak mora pri pripravi nepristranskih ocen verjetnosti za scenarije umrljivosti pri svojih zavarovalnih pogodbah upoštevati tudi vse druge primerne in dokazljive notranje in zunanje vire informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Pri določanju teh verjetnosti podjetje večji pomen pripiše prepričljivejšim informacijam. Na primer:






  (a) | notranje statistike o umrljivosti so lahko prepričljivejše kot nacionalni podatki o umrljivosti, če nacionalni podatki temeljijo na veliki populaciji, ki ni reprezentativna za zavarovano populacijo. To je lahko zaradi tega, ker bi se lahko na primer demografske značilnosti zavarovane populacije pomembno razlikovale od značilnosti populacije države, kar pomeni, da bi moralo podjetje notranjim podatkom pripisati večji pomen, državnim statistikam pa manjšega; |
| --- | --- | --- |

B50

Netržni zunanji podatki (na primer nacionalne statistike o umrljivosti) so lahko bolj ali manj relevantni kot notranji podatki (na primer notranje razvite statistike o umrljivosti), odvisno od okoliščin. Na primer, podjetje, ki izdaja pogodbe o življenjskem zavarovanju, se ne sme zanašati samo na nacionalne statistike o umrljivosti, ampak mora pri pripravi nepristranskih ocen verjetnosti za scenarije umrljivosti pri svojih zavarovalnih pogodbah upoštevati tudi vse druge primerne in dokazljive notranje in zunanje vire informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Pri določanju teh verjetnosti podjetje večji pomen pripiše prepričljivejšim informacijam. Na primer:

(a)

notranje statistike o umrljivosti so lahko prepričljivejše kot nacionalni podatki o umrljivosti, če nacionalni podatki temeljijo na veliki populaciji, ki ni reprezentativna za zavarovano populacijo. To je lahko zaradi tega, ker bi se lahko na primer demografske značilnosti zavarovane populacije pomembno razlikovale od značilnosti populacije države, kar pomeni, da bi moralo podjetje notranjim podatkom pripisati večji pomen, državnim statistikam pa manjšega;

| (b) | podjetje nasprotno, če notranje statistike temeljijo na majhni populaciji z značilnostmi, ki veljajo za podobne značilnostim populacije države, in so nacionalne statistike aktualne, večji pomen pripiše nacionalnim statistikam. |
| --- | --- |

(b)

podjetje nasprotno, če notranje statistike temeljijo na majhni populaciji z značilnostmi, ki veljajo za podobne značilnostim populacije države, in so nacionalne statistike aktualne, večji pomen pripiše nacionalnim statistikam.

| B51 | Ocenjene verjetnosti za netržne spremenljivke ne smejo biti v nasprotju z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami. Na primer, ocenjene verjetnosti za scenarije glede prihodnjih stopenj inflacije morajo biti čim bolj skladne z verjetnostmi, ki bi jih bilo pričakovati glede na tržne obrestne mere. |
| --- | --- |

B51

Ocenjene verjetnosti za netržne spremenljivke ne smejo biti v nasprotju z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami. Na primer, ocenjene verjetnosti za scenarije glede prihodnjih stopenj inflacije morajo biti čim bolj skladne z verjetnostmi, ki bi jih bilo pričakovati glede na tržne obrestne mere.

| B52 | V nekaterih primerih lahko podjetje sklene, da se tržne spremenljivke spreminjajo neodvisno od netržnih spremenljivk. Če pride do tega, podjetje upošteva scenarije, ki odražajo razpon izidov za netržne spremenljivke, pri čemer je v vsakem scenariju uporabljena ista razpoložljiva vrednost tržne spremenljivke. |
| --- | --- |

B52

V nekaterih primerih lahko podjetje sklene, da se tržne spremenljivke spreminjajo neodvisno od netržnih spremenljivk. Če pride do tega, podjetje upošteva scenarije, ki odražajo razpon izidov za netržne spremenljivke, pri čemer je v vsakem scenariju uporabljena ista razpoložljiva vrednost tržne spremenljivke.

| B53 | V drugih primerih so lahko tržne in netržne spremenljivke povezane. Na primer, obstajajo lahko dokazi, da so stopnje predčasnih prekinitev (netržna spremenljivka) povezane z obrestnimi merami (tržna spremenljivka). Podobno lahko obstajajo dokazi, da je obseg zahtevkov pri zavarovanju nepremičnin ali avtomobilskem zavarovanju povezan z gospodarskimi cikli in s tem z obrestnimi merami in zneski odhodkov. Podjetje zagotovi, da so verjetnosti za scenarije in prilagoditve zaradi tveganja za nefinančno tveganje, povezano s tržnimi spremenljivkami, skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami, ki so odvisne od teh tržnih spremenljivk. |
| --- | --- |

B53

V drugih primerih so lahko tržne in netržne spremenljivke povezane. Na primer, obstajajo lahko dokazi, da so stopnje predčasnih prekinitev (netržna spremenljivka) povezane z obrestnimi merami (tržna spremenljivka). Podobno lahko obstajajo dokazi, da je obseg zahtevkov pri zavarovanju nepremičnin ali avtomobilskem zavarovanju povezan z gospodarskimi cikli in s tem z obrestnimi merami in zneski odhodkov. Podjetje zagotovi, da so verjetnosti za scenarije in prilagoditve zaradi tveganja za nefinančno tveganje, povezano s tržnimi spremenljivkami, skladne z razpoložljivimi tržnimi cenami, ki so odvisne od teh tržnih spremenljivk.

Uporaba sprotnih ocen (33.(c) člen)

Uporaba sprotnih ocen (33.(c) člen)

| B54 | Podjetje pri ocenjevanju vsakega scenarija denarnih tokov in njegove verjetnosti uporabi vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Podjetje pregleda ocene, ki jih je izdelalo na koncu prejšnjega poročevalskega obdobja, in jih posodobi. Pri tem upošteva, ali:






  (a) | posodobljene ocene natančno predstavljajo pogoje na koncu poročevalskega obdobja; |
| --- | --- | --- |

B54

Podjetje pri ocenjevanju vsakega scenarija denarnih tokov in njegove verjetnosti uporabi vse primerne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Podjetje pregleda ocene, ki jih je izdelalo na koncu prejšnjega poročevalskega obdobja, in jih posodobi. Pri tem upošteva, ali:

(a)

posodobljene ocene natančno predstavljajo pogoje na koncu poročevalskega obdobja;

| (b) | spremembe ocen natančno predstavljajo spremembe pogojev v obdobju. Na primer, predpostavljajmo, da so bile ocene na začetku obdobja na enem koncu sprejemljivega razpona. Če se pogoji niso spremenili, s premikom ocen na drugi konec razpona na koncu obdobja ne bi natančno predstavili, kaj se je zgodilo v obdobju. Če se najnovejše ocene podjetja razlikujejo od njegovih prejšnjih ocen, vendar se pogoji niso spremenili, podjetje oceni, ali so nove verjetnosti, pripisane vsakemu scenariju, utemeljene. Podjetje pri posodabljanju ocen teh verjetnosti upošteva tako dokaze, na katerih so temeljile njegove prejšnje ocene, kot tudi vse nove dokaze, pri čemer večji pomen pripiše prepričljivejšim dokazom. |
| --- | --- |

(b)

spremembe ocen natančno predstavljajo spremembe pogojev v obdobju. Na primer, predpostavljajmo, da so bile ocene na začetku obdobja na enem koncu sprejemljivega razpona. Če se pogoji niso spremenili, s premikom ocen na drugi konec razpona na koncu obdobja ne bi natančno predstavili, kaj se je zgodilo v obdobju. Če se najnovejše ocene podjetja razlikujejo od njegovih prejšnjih ocen, vendar se pogoji niso spremenili, podjetje oceni, ali so nove verjetnosti, pripisane vsakemu scenariju, utemeljene. Podjetje pri posodabljanju ocen teh verjetnosti upošteva tako dokaze, na katerih so temeljile njegove prejšnje ocene, kot tudi vse nove dokaze, pri čemer večji pomen pripiše prepričljivejšim dokazom.

| B55 | Verjetnost, pripisana vsakemu scenariju, odraža pogoje na koncu poročevalskega obdobja. Posledično na podlagi MRS 10 Dogodki po poročevalskem obdobju dogodek, ki se je zgodil po koncu poročevalskega obdobja, ki razreši negotovost, ki je obstajala na koncu poročevalskega obdobja, ne zagotovi dokazov o pogojih, ki so obstajali pred tem datumom. Na primer, na koncu poročevalskega obdobja lahko obstaja 20-odstotna verjetnost, da bo v preostalih šestih mesecih zavarovalne pogodbe prišlo do večje nevihte. Po koncu poročevalskega obdobja, vendar preden je bila odobrena izdaja računovodskih izkazov, pride do večje nevihte. Denarni tokovi pri izpolnitvi po tej pogodbi ne bodo odražali nevihte, za katero se na podlagi zdaj znanih dejstev ve, da je do nje prišlo. Namesto tega denarni tokovi, upoštevani pri merjenju, vključujejo 20-odstotno verjetnost, ki je bila očitna na koncu poročevalskega obdobja (z razkritjem z uporabo MRS 10, da je po koncu poročevalskega obdobja prišlo do dogodka, ki ni povzročil prilagoditve). |
| --- | --- |

B55

Verjetnost, pripisana vsakemu scenariju, odraža pogoje na koncu poročevalskega obdobja. Posledično na podlagi MRS 10 Dogodki po poročevalskem obdobju

| B56 | Sprotne ocene pričakovanih denarnih tokov niso nujno identične zadnjim dejanskim izkušnjam. Na primer, predpostavljajmo, da so bile stopnje umrljivosti v poročevalskem obdobju za 20 odstotkov slabše kot prejšnje stopnje umrljivosti in prejšnja pričakovanja o stopnjah umrljivosti. Nenadno spremembo stopenj umrljivosti bi lahko povzročilo več dejavnikov, ki vključujejo:






  (a) | trajne spremembe umrljivosti; |
| --- | --- | --- |

B56

Sprotne ocene pričakovanih denarnih tokov niso nujno identične zadnjim dejanskim izkušnjam. Na primer, predpostavljajmo, da so bile stopnje umrljivosti v poročevalskem obdobju za 20 odstotkov slabše kot prejšnje stopnje umrljivosti in prejšnja pričakovanja o stopnjah umrljivosti. Nenadno spremembo stopenj umrljivosti bi lahko povzročilo več dejavnikov, ki vključujejo:

(a)

trajne spremembe umrljivosti;

| (b) | spremembe značilnosti zavarovane populacije (na primer, spremembe pri prevzemanju v zavarovanje ali porazdelitvi, ali pa selektivne predčasne prekinitve imetnikov police, ki so nepričakovano dobrega zdravja); |
| --- | --- |

(b)

spremembe značilnosti zavarovane populacije (na primer, spremembe pri prevzemanju v zavarovanje ali porazdelitvi, ali pa selektivne predčasne prekinitve imetnikov police, ki so nepričakovano dobrega zdravja);

| (c) | naključna nihanja; ali |
| --- | --- |

(c)

naključna nihanja; ali

| (d) | neponovljivi vzroki, ki jih je mogoče ugotoviti. |
| --- | --- |

(d)

neponovljivi vzroki, ki jih je mogoče ugotoviti.

| B57 | Podjetje razišče razloge za spremembo ugotovljenih stopenj in izdela nove ocene denarnih tokov in verjetnosti, ki upoštevajo najnovejše stopnje, prejšnje stopnje in druge informacije. Rezultat v primeru iz B56. člena bi običajno bil, da se pričakovana sedanja vrednost koristi v primeru smrti spremeni, vendar ne za celih 20 odstotkov. V primeru iz B56. člena se bo, če bodo stopnje umrljivosti še naprej znatno višje od prejšnjih ocen zaradi razlogov, ki naj bi se po pričakovanjih nadaljevali, ocenjena verjetnost, pripisana scenarijem visoke umrljivosti, povečala. |
| --- | --- |

B57

Podjetje razišče razloge za spremembo ugotovljenih stopenj in izdela nove ocene denarnih tokov in verjetnosti, ki upoštevajo najnovejše stopnje, prejšnje stopnje in druge informacije. Rezultat v primeru iz B56. člena bi običajno bil, da se pričakovana sedanja vrednost koristi v primeru smrti spremeni, vendar ne za celih 20 odstotkov. V primeru iz B56. člena se bo, če bodo stopnje umrljivosti še naprej znatno višje od prejšnjih ocen zaradi razlogov, ki naj bi se po pričakovanjih nadaljevali, ocenjena verjetnost, pripisana scenarijem visoke umrljivosti, povečala.

| B58 | Ocene netržnih spremenljivk vključujejo informacije o trenutnem obsegu zavarovanih dogodkov in informacije o trendih. Na primer, v številnih državah so stopnje umrljivosti dlje časa vztrajno padale. Pri določanju denarnih tokov pri izpolnitvi se upoštevajo verjetnosti, ki bi se pripisale vsakemu možnemu scenariju o trendih, ob upoštevanju vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. |
| --- | --- |

B58

Ocene netržnih spremenljivk vključujejo informacije o trenutnem obsegu zavarovanih dogodkov in informacije o trendih. Na primer, v številnih državah so stopnje umrljivosti dlje časa vztrajno padale. Pri določanju denarnih tokov pri izpolnitvi se upoštevajo verjetnosti, ki bi se pripisale vsakemu možnemu scenariju o trendih, ob upoštevanju vseh primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj.

| B59 | Podobno se v primeru, da so denarni tokovi, razporejeni na skupino zavarovalnih pogodb, občutljivi na inflacijo, pri določanju denarnih tokov pri izpolnitvi upoštevajo sprotne ocene možnih prihodnjih stopenj inflacije. Ker je za stopnje inflacije verjetno, da bodo povezane z obrestnimi merami, se pri merjenju denarnih tokov pri izpolnitvi upoštevajo verjetnosti za vsak scenarij inflacije na način, ki je skladen z verjetnostmi, ki jih je pričakovati glede na tržne obrestne mere, uporabljene pri ocenjevanju diskontnih stopenj (glej B51. člen). |
| --- | --- |

B59

Podobno se v primeru, da so denarni tokovi, razporejeni na skupino zavarovalnih pogodb, občutljivi na inflacijo, pri določanju denarnih tokov pri izpolnitvi upoštevajo sprotne ocene možnih prihodnjih stopenj inflacije. Ker je za stopnje inflacije verjetno, da bodo povezane z obrestnimi merami, se pri merjenju denarnih tokov pri izpolnitvi upoštevajo verjetnosti za vsak scenarij inflacije na način, ki je skladen z verjetnostmi, ki jih je pričakovati glede na tržne obrestne mere, uporabljene pri ocenjevanju diskontnih stopenj (glej B51. člen).

| B60 | Podjetje pri ocenjevanju denarnih tokov upošteva trenutna pričakovanja glede prihodnjih dogodkov, ki lahko vplivajo na te denarne tokove. Podjetje razvije scenarije denarnih tokov, ki odražajo te prihodnje dogodke, ter nepristranske ocene verjetnosti vsakega scenarija. Vendar podjetje ne upošteva trenutnih pričakovanj glede prihodnjih sprememb zakonodaje, ki lahko spremenijo ali ukinejo sedanjo obvezo ali ustvarijo nove obveze iz obstoječe zavarovalne pogodbe, dokler sprememba zakonodaje ni vsebinsko uveljavljena. |
| --- | --- |

B60

Podjetje pri ocenjevanju denarnih tokov upošteva trenutna pričakovanja glede prihodnjih dogodkov, ki lahko vplivajo na te denarne tokove. Podjetje razvije scenarije denarnih tokov, ki odražajo te prihodnje dogodke, ter nepristranske ocene verjetnosti vsakega scenarija. Vendar podjetje ne upošteva trenutnih pričakovanj glede prihodnjih sprememb zakonodaje, ki lahko spremenijo ali ukinejo sedanjo obvezo ali ustvarijo nove obveze iz obstoječe zavarovalne pogodbe, dokler sprememba zakonodaje ni vsebinsko uveljavljena.

Denarni tokovi znotraj pogodbenih meja (34. člen)

Denarni tokovi znotraj pogodbenih meja (34. člen)

| B61 | Ocene denarnih tokov v scenariju vključujejo vse denarne tokove znotraj pogodbenih meja obstoječe pogodbe in nobenih drugih denarnih tokov. Podjetje pri določanju pogodbenih mej obstoječe pogodbe uporabi 2. člen. |
| --- | --- |

B61

Ocene denarnih tokov v scenariju vključujejo vse denarne tokove znotraj pogodbenih meja obstoječe pogodbe in nobenih drugih denarnih tokov. Podjetje pri določanju pogodbenih mej obstoječe pogodbe uporabi 2. člen.

| B62 | Mnoge zavarovalne pogodbe imajo značilnosti, ki imetnikom police omogočajo, da izvedejo dejanja, s katerimi spremenijo čas, naravo ali negotovost zneskov, ki jih bodo prejeli. Te značilnosti vključujejo možnost obnovitve, možnost odstopa, možnost pretvorbe in možnost prenehanja plačevanja premij ob nadaljnjem prejemanju upravičenj po pogodbi. Pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb se upoštevajo, na podlagi pričakovane vrednosti, sprotne ocene podjetja glede tega, kako bodo imetniki police v skupini izkoristili možnosti, ki jih imajo na voljo, prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja pa odraža sprotne ocene podjetja glede tega, kako se lahko dejansko obnašanje imetnikov police razlikuje od pričakovanega. Ta zahteva po določitvi pričakovane vrednosti se uporablja ne glede na število pogodb v skupini; na primer, uporablja se tudi, če skupino sestavlja samo ena pogodba. Tako se pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb ne predpostavlja 100-odstotna verjetnost, da bodo imetniki police:






  (a) | zahtevali odstop od pogodbe, če obstaja določena verjetnost, da ga nekateri imetniki police ne bodo; ali |
| --- | --- | --- |

B62

Mnoge zavarovalne pogodbe imajo značilnosti, ki imetnikom police omogočajo, da izvedejo dejanja, s katerimi spremenijo čas, naravo ali negotovost zneskov, ki jih bodo prejeli. Te značilnosti vključujejo možnost obnovitve, možnost odstopa, možnost pretvorbe in možnost prenehanja plačevanja premij ob nadaljnjem prejemanju upravičenj po pogodbi. Pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb se upoštevajo, na podlagi pričakovane vrednosti, sprotne ocene podjetja glede tega, kako bodo imetniki police v skupini izkoristili možnosti, ki jih imajo na voljo, prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja pa odraža sprotne ocene podjetja glede tega, kako se lahko dejansko obnašanje imetnikov police razlikuje od pričakovanega. Ta zahteva po določitvi pričakovane vrednosti se uporablja ne glede na število pogodb v skupini; na primer, uporablja se tudi, če skupino sestavlja samo ena pogodba. Tako se pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb ne predpostavlja 100-odstotna verjetnost, da bodo imetniki police:

(a)

zahtevali odstop od pogodbe, če obstaja določena verjetnost, da ga nekateri imetniki police ne bodo; ali

| (b) | nadaljevali pogodbe, če obstaja določena verjetnost, da jih nekateri imetniki police ne bodo. |
| --- | --- |

(b)

nadaljevali pogodbe, če obstaja določena verjetnost, da jih nekateri imetniki police ne bodo.

| B63 | Če pogodba od imetnika police zahteva, da obnovi ali kako drugače nadaljuje pogodbo, podjetje uporabi 34. člen za oceno, ali so premije in povezani denarni tokovi, ki izhajajo iz obnovljene pogodbe, znotraj pogodbenih meja prvotne pogodbe. |
| --- | --- |

B63

Če pogodba od imetnika police zahteva, da obnovi ali kako drugače nadaljuje pogodbo, podjetje uporabi 34. člen za oceno, ali so premije in povezani denarni tokovi, ki izhajajo iz obnovljene pogodbe, znotraj pogodbenih meja prvotne pogodbe.

| B64 | V 34. členu se omenja dejanska zmožnost podjetja določiti ceno na prihodnji datum (datum obnovitve), ki v celoti odraža tveganja v pogodbi od tega datuma. Podjetje ima to dejansko zmožnost ob odsotnosti omejitev, ki mu preprečujejo določitev iste cene, kot bi jo določilo za novo pogodbo z istimi značilnostmi kot obstoječa pogodba, izdano na ta datum, ali če lahko spremeni upravičenja tako, da ustrezajo ceni, ki jo bo podjetje zaračunalo. Podobno ima podjetje dejansko zmožnost določiti ceno, če lahko ponovno določi ceno obstoječe pogodbe tako, da ta odraža skupne spremembe tveganj v portfelju zavarovalnih pogodb, tudi če cena, določena za vsakega posameznega imetnika police, ne odraža spremembe tveganja za tega imetnika police. Pri ocenjevanju, ali ima podjetje dejansko zmožnost določiti ceno, ki v celoti odraža tveganja v pogodbi ali portfelju, upošteva vsa tveganja, ki bi jih upoštevalo pri prevzemu v zavarovanje v okviru enakovrednih pogodb na datum obnovitve za preostalo storitev. Pri določanju ocen prihodnjih denarnih tokov na koncu poročevalskega obdobja podjetje ponovno oceni pogodbeno mejo zavarovalne pogodbe, da vključi učinek sprememb okoliščin na materialne pravice in obveze podjetja. |
| --- | --- |

B64

V 34. členu se omenja dejanska zmožnost podjetja določiti ceno na prihodnji datum (datum obnovitve), ki v celoti odraža tveganja v pogodbi od tega datuma. Podjetje ima to dejansko zmožnost ob odsotnosti omejitev, ki mu preprečujejo določitev iste cene, kot bi jo določilo za novo pogodbo z istimi značilnostmi kot obstoječa pogodba, izdano na ta datum, ali če lahko spremeni upravičenja tako, da ustrezajo ceni, ki jo bo podjetje zaračunalo. Podobno ima podjetje dejansko zmožnost določiti ceno, če lahko ponovno določi ceno obstoječe pogodbe tako, da ta odraža skupne spremembe tveganj v portfelju zavarovalnih pogodb, tudi če cena, določena za vsakega posameznega imetnika police, ne odraža spremembe tveganja za tega imetnika police. Pri ocenjevanju, ali ima podjetje dejansko zmožnost določiti ceno, ki v celoti odraža tveganja v pogodbi ali portfelju, upošteva vsa tveganja, ki bi jih upoštevalo pri prevzemu v zavarovanje v okviru enakovrednih pogodb na datum obnovitve za preostalo storitev. Pri določanju ocen prihodnjih denarnih tokov na koncu poročevalskega obdobja podjetje ponovno oceni pogodbeno mejo zavarovalne pogodbe, da vključi učinek sprememb okoliščin na materialne pravice in obveze podjetja.

| B65 | Denarni tokovi znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe so tisti, ki se nanašajo neposredno na izpolnjevanje pogodbe, vključno z denarnimi tokovi, katerih znesek ali čas sta v diskreciji podjetja. Denarni tokovi, ki spadajo v pogodbene meje zavarovalne pogodbe, vključujejo:






  (a) | premije (vključno s prilagoditvami premij in obročnimi premijami) imetnika police in vse dodatne denarne tokove, ki izhajajo iz teh premij; |
| --- | --- | --- |

B65

Denarni tokovi znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe so tisti, ki se nanašajo neposredno na izpolnjevanje pogodbe, vključno z denarnimi tokovi, katerih znesek ali čas sta v diskreciji podjetja. Denarni tokovi, ki spadajo v pogodbene meje zavarovalne pogodbe, vključujejo:

(a)

premije (vključno s prilagoditvami premij in obročnimi premijami) imetnika police in vse dodatne denarne tokove, ki izhajajo iz teh premij;

| (b) | plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), vključno z zahtevki, ki so že bili prijavljeni, vendar še niso bili plačani (tj. prijavljeni zahtevki), nastalimi zahtevki za dogodke, ki so se zgodili, vendar zahtevki za njih še niso bili prijavljeni, in vsemi prihodnjimi zahtevki, za katere ima podjetje materialno obvezo (glej 34. člen); |
| --- | --- |

(b)

plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), vključno z zahtevki, ki so že bili prijavljeni, vendar še niso bili plačani (tj. prijavljeni zahtevki), nastalimi zahtevki za dogodke, ki so se zgodili, vendar zahtevki za njih še niso bili prijavljeni, in vsemi prihodnjimi zahtevki, za katere ima podjetje materialno obvezo (glej 34. člen);

| (c) | plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), ki se spreminjajo glede na donose postavk, ki so podlaga; |
| --- | --- |

(c)

plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), ki se spreminjajo glede na donose postavk, ki so podlaga;

| (d) | plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov, na primer opcij ali jamstev, vgrajenih v pogodbo, v obsegu, v katerem te opcije in jamstva niso ločene od zavarovalne pogodbe (glej 11.(a) člen); |
| --- | --- |

(d)

plačila imetniku police (ali v njegovem imenu), ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov, na primer opcij ali jamstev, vgrajenih v pogodbo, v obsegu, v katerem te opcije in jamstva niso ločene od zavarovalne pogodbe (glej 11.(a) člen);

| (e) | razporeditev denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko pripišejo portfelju, v katerega spada pogodba; |
| --- | --- |

(e)

razporeditev denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki se lahko pripišejo portfelju, v katerega spada pogodba;

| (f) | nabavne vrednosti oziroma stroške pri obravnavi zahtevkov (tj. nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri preiskovanju, obdelavi in reševanju zahtevkov iz obstoječih zavarovalnih pogodb, vključno s pravnimi stroški in stroški agentov za poravnavo zahtevkov, ter notranje stroške preiskovanja zahtevkov in obdelave plačil zahtevkov); |
| --- | --- |

(f)

nabavne vrednosti oziroma stroške pri obravnavi zahtevkov (tj. nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri preiskovanju, obdelavi in reševanju zahtevkov iz obstoječih zavarovalnih pogodb, vključno s pravnimi stroški in stroški agentov za poravnavo zahtevkov, ter notranje stroške preiskovanja zahtevkov in obdelave plačil zahtevkov);

| (g) | nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri zagotavljanju pogodbenih upravičenj, ki se izplačajo v naravi namesto v denarju; |
| --- | --- |

(g)

nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri zagotavljanju pogodbenih upravičenj, ki se izplačajo v naravi namesto v denarju;

| (h) | stroške upravljanja in vzdrževanja polic, kot so stroški zaračunavanja premij in obravnavanja sprememb polic (na primer pretvorbe in obnovitve). Ti stroški vključujejo tudi večkratne provizije, ki naj bi se plačale posrednikom, če določeni imetnik police še naprej plačuje premije znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- |

(h)

stroške upravljanja in vzdrževanja polic, kot so stroški zaračunavanja premij in obravnavanja sprememb polic (na primer pretvorbe in obnovitve). Ti stroški vključujejo tudi večkratne provizije, ki naj bi se plačale posrednikom, če določeni imetnik police še naprej plačuje premije znotraj pogodbenih meja zavarovalne pogodbe;

| (i) | davke, ki izhajajo iz transakcij (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve), in dajatve (na primer za storitve protipožarne varnosti in ocene škodnih skladov), ki izhajajo neposredno iz obstoječih zavarovalnih pogodb ali ki se jim lahko pripišejo na utemeljeni in dosledni podlagi; |
| --- | --- |

(i)

davke, ki izhajajo iz transakcij (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve), in dajatve (na primer za storitve protipožarne varnosti in ocene škodnih skladov), ki izhajajo neposredno iz obstoječih zavarovalnih pogodb ali ki se jim lahko pripišejo na utemeljeni in dosledni podlagi;

| (j) | plačila zavarovatelja v vlogi fiduciarja za namen izpolnjevanja davčnih obveznosti imetnika police in povezane prejemke; |
| --- | --- |

(j)

plačila zavarovatelja v vlogi fiduciarja za namen izpolnjevanja davčnih obveznosti imetnika police in povezane prejemke;

| (k) | potencialne denarne pritoke iz naslova povračil (kot so iztržki od prodaje rešenega premoženja in subrogacije) pri prihodnjih zahtevkih, kritih z obstoječimi zavarovalnimi pogodbami, in, v obsegu, v katerem niso primerni za pripoznanje kot ločena sredstva, potencialne denarne pritoke iz naslova povračil pri preteklih terjatvah; |
| --- | --- |

(k)

potencialne denarne pritoke iz naslova povračil (kot so iztržki od prodaje rešenega premoženja in subrogacije) pri prihodnjih zahtevkih, kritih z obstoječimi zavarovalnimi pogodbami, in, v obsegu, v katerem niso primerni za pripoznanje kot ločena sredstva, potencialne denarne pritoke iz naslova povračil pri preteklih terjatvah;

| (ka) | nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri:






  (i) | izvajanju naložbene dejavnosti v obsegu, v katerem podjetje izvaja to dejavnost za povečanje upravičenj iz zavarovalnega kritja za imetnike police. Naložbene dejavnosti povečajo upravičenja iz zavarovalnega kritja, če podjetje te dejavnosti izvaja v pričakovanju, da bo ustvarilo naložbeni donos, od katerega bodo imetniki police imeli koristi, če pride do zavarovanega dogodka; |
| --- | --- | --- |

(ka)

nabavne vrednosti oziroma stroške za podjetje pri:

(i)

izvajanju naložbene dejavnosti v obsegu, v katerem podjetje izvaja to dejavnost za povečanje upravičenj iz zavarovalnega kritja za imetnike police. Naložbene dejavnosti povečajo upravičenja iz zavarovalnega kritja, če podjetje te dejavnosti izvaja v pričakovanju, da bo ustvarilo naložbeni donos, od katerega bodo imetniki police imeli koristi, če pride do zavarovanega dogodka;

| (ii) | izvajanju storitve naložbenega donosa za imetnike police v okviru zavarovalnih pogodb brez neposredne udeležbe (glej B119.B člen); |
| --- | --- |

(ii)

izvajanju storitve naložbenega donosa za imetnike police v okviru zavarovalnih pogodb brez neposredne udeležbe (glej B119.B člen);

| (iii) | izvajanju naložbene storitve za imetnike police v okviru zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo; |
| --- | --- |

(iii)

izvajanju naložbene storitve za imetnike police v okviru zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo;

| (l) | razporeditev stalnih in spremenljivih splošnih stroškov (kot so stroški računovodstva, zaposlenih, informacijske tehnologije in povezane podpore, amortizacije zgradb, najemnin, vzdrževanja ter komunalnih in javnih storitev). Takšni splošni stroški se razporedijo na skupine pogodb na podlagi sistematičnih in razumnih metod ter se dosledno uporabljajo za vse stroške, ki imajo podobne značilnosti; |
| --- | --- |

(l)

razporeditev stalnih in spremenljivih splošnih stroškov (kot so stroški računovodstva, zaposlenih, informacijske tehnologije in povezane podpore, amortizacije zgradb, najemnin, vzdrževanja ter komunalnih in javnih storitev). Takšni splošni stroški se razporedijo na skupine pogodb na podlagi sistematičnih in razumnih metod ter se dosledno uporabljajo za vse stroške, ki imajo podobne značilnosti;

| (m) | vse druge stroške, ki se lahko zaračunajo konkretno imetniku police pod pogoji iz pogodbe. |
| --- | --- |

(m)

vse druge stroške, ki se lahko zaračunajo konkretno imetniku police pod pogoji iz pogodbe.

| B66 | Naslednji denarni tokovi se ne vključijo pri ocenjevanju denarnih tokov, ki bodo nastali, ko podjetje izpolnjuje obveze iz obstoječe zavarovalne pogodbe:






  (a) | donosi od naložb. Naložbe se pripoznavajo, merijo in predstavljajo ločeno; |
| --- | --- | --- |

B66

Naslednji denarni tokovi se ne vključijo pri ocenjevanju denarnih tokov, ki bodo nastali, ko podjetje izpolnjuje obveze iz obstoječe zavarovalne pogodbe:

(a)

donosi od naložb. Naložbe se pripoznavajo, merijo in predstavljajo ločeno;

| (b) | denarni tokovi (plačila ali prejemki), ki izhajajo iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, se pripoznavajo, merijo in predstavljajo ločeno; |
| --- | --- |

(b)

denarni tokovi (plačila ali prejemki), ki izhajajo iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje. Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, se pripoznavajo, merijo in predstavljajo ločeno;

| (c) | denarni tokovi, ki lahko izhajajo iz prihodnjih zavarovalnih pogodb, tj. denarni tokovi, ki niso znotraj pogodbenih meja obstoječih pogodb (glej 34.–35. člen); |
| --- | --- |

(c)

denarni tokovi, ki lahko izhajajo iz prihodnjih zavarovalnih pogodb, tj. denarni tokovi, ki niso znotraj pogodbenih meja obstoječih pogodb (glej 34.–35. člen);

| (d) | denarni tokovi, povezani s stroški, ki se ne morejo neposredno pripisati portfelju zavarovalnih pogodb, ki vsebuje pogodbo, kot so nekateri stroški razvoja produktov in usposabljanja. Taki stroški se pripoznajo v poslovnem izidu, ko nastanejo; |
| --- | --- |

(d)

denarni tokovi, povezani s stroški, ki se ne morejo neposredno pripisati portfelju zavarovalnih pogodb, ki vsebuje pogodbo, kot so nekateri stroški razvoja produktov in usposabljanja. Taki stroški se pripoznajo v poslovnem izidu, ko nastanejo;

| (e) | denarni tokovi, ki izhajajo iz neznačilnega obsega nepotrebnega dela ali drugih virov, porabljenih za izpolnjevanje pogodbe. Taki stroški se pripoznajo v poslovnem izidu, ko nastanejo; |
| --- | --- |

(e)

denarni tokovi, ki izhajajo iz neznačilnega obsega nepotrebnega dela ali drugih virov, porabljenih za izpolnjevanje pogodbe. Taki stroški se pripoznajo v poslovnem izidu, ko nastanejo;

| (f) | plačila in prejemki davka na dohodek, ki jih zavarovatelj ne plača ali prejme v vlogi fiduciarja ali ki se ne morejo zaračunati konkretno imetniku police pod pogoji iz pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

plačila in prejemki davka na dohodek, ki jih zavarovatelj ne plača ali prejme v vlogi fiduciarja ali ki se ne morejo zaračunati konkretno imetniku police pod pogoji iz pogodbe;

| (g) | denarni tokovi med različnimi sestavinami poročajočega podjetja, kot so sredstva imetnikov police in kapital delničarjev, če ti denarni tokovi ne spremenijo zneska, ki se bo izplačal imetnikom police; |
| --- | --- |

(g)

denarni tokovi med različnimi sestavinami poročajočega podjetja, kot so sredstva imetnikov police in kapital delničarjev, če ti denarni tokovi ne spremenijo zneska, ki se bo izplačal imetnikom police;

| (h) | denarni tokovi, ki izhajajo iz sestavin, ločenih od zavarovalne pogodbe, in ki se obračunavajo z uporabo drugih primernih standardov (glej 10.–13. člen). |
| --- | --- |

(h)

denarni tokovi, ki izhajajo iz sestavin, ločenih od zavarovalne pogodbe, in ki se obračunavajo z uporabo drugih primernih standardov (glej 10.–13. člen).

| B66A | Od podjetja se morda lahko zahteva, da pred pripoznanjem skupine zavarovalnih pogodb pripozna sredstvo ali obveznost iz naslova denarnih tokov, povezanih s skupino zavarovalnih pogodb, ki niso denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, in sicer zaradi nastanka denarnih tokov ali zaradi zahtev drugega MSRP. Denarni tokovi so povezani s skupino zavarovalnih pogodb, kadar bi bili ti denarni tokovi vključeni v denarne tokove pri izpolnitvi na datum začetnega pripoznanja skupine, če bi bili plačani ali prejeti po tem datumu. Pri uporabi 38.(c)(ii) člena podjetje odpravi pripoznanje takega sredstva ali obveznosti v obsegu, v katerem sredstvo ali obveznost ne bi bila pripoznana ločeno od skupine zavarovalnih pogodb, če bi do denarnega toka ali uporabe MSRP prišlo na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

B66A

Od podjetja se morda lahko zahteva, da pred pripoznanjem skupine zavarovalnih pogodb pripozna sredstvo ali obveznost iz naslova denarnih tokov, povezanih s skupino zavarovalnih pogodb, ki niso denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, in sicer zaradi nastanka denarnih tokov ali zaradi zahtev drugega MSRP. Denarni tokovi so povezani s skupino zavarovalnih pogodb, kadar bi bili ti denarni tokovi vključeni v denarne tokove pri izpolnitvi na datum začetnega pripoznanja skupine, če bi bili plačani ali prejeti po tem datumu. Pri uporabi 38.(c)(ii) člena podjetje odpravi pripoznanje takega sredstva ali obveznosti v obsegu, v katerem sredstvo ali obveznost ne bi bila pripoznana ločeno od skupine zavarovalnih pogodb, če bi do denarnega toka ali uporabe MSRP prišlo na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb.

Pogodbe z denarnimi tokovi, ki vplivajo na denarne tokove imetnikom police iz drugih pogodb, ali pa ti vplivajo nanje

Pogodbe z denarnimi tokovi, ki vplivajo na denarne tokove imetnikom police iz drugih pogodb, ali pa ti vplivajo nanje

| B67 | Nekatere zavarovalne pogodbe vplivajo na denarne tokove imetnikom police po drugih pogodbah, ker zahtevajo:






  (a) | da je imetnik police skupaj z imetniki police iz drugih pogodb soudeležen v donosih iste določene skupine postavk, ki so podlaga; in |
| --- | --- | --- |

B67

Nekatere zavarovalne pogodbe vplivajo na denarne tokove imetnikom police po drugih pogodbah, ker zahtevajo:

(a)

da je imetnik police skupaj z imetniki police iz drugih pogodb soudeležen v donosih iste določene skupine postavk, ki so podlaga; in

| (b) | da:






  (i) | imetnik police prejme nižji delež donosov iz postavk, ki so podlaga, zaradi plačil imetnikom police iz drugih pogodb, ki so udeleženi v tej skupini postavk, ki so podlaga, vključno s plačili, ki izhajajo iz jamstev, danih imetnikom police iz teh drugih pogodb; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

da:

(i)

imetnik police prejme nižji delež donosov iz postavk, ki so podlaga, zaradi plačil imetnikom police iz drugih pogodb, ki so udeleženi v tej skupini postavk, ki so podlaga, vključno s plačili, ki izhajajo iz jamstev, danih imetnikom police iz teh drugih pogodb; ali

| (ii) | imetniki police iz drugih pogodb prejmejo nižji delež donosov iz postavk, ki so podlaga, zaradi plačil imetniku police, vključno s plačili, ki izhajajo iz jamstev, zagotovljenih imetniku police. |
| --- | --- |

(ii)

imetniki police iz drugih pogodb prejmejo nižji delež donosov iz postavk, ki so podlaga, zaradi plačil imetniku police, vključno s plačili, ki izhajajo iz jamstev, zagotovljenih imetniku police.

| B68 | Včasih bodo take pogodbe vplivale na denarne tokove imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah. Denarni tokovi pri izpolnitvi vsake skupine odražajo obseg, v katerem pogodbe v skupini povzročijo, da pričakovani denarni tokovi imetnikom police v tej skupini ali imetnikom police v drugi skupini vplivajo na podjetje. Zato denarni tokovi pri izpolnitvi za skupino:






  (a) | vključujejo plačila, ki izhajajo iz pogojev obstoječih pogodb, imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah ne glede na to, ali naj bi se ta plačila opravila sedanjim ali prihodnjim imetnikom police; in |
| --- | --- | --- |

B68

Včasih bodo take pogodbe vplivale na denarne tokove imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah. Denarni tokovi pri izpolnitvi vsake skupine odražajo obseg, v katerem pogodbe v skupini povzročijo, da pričakovani denarni tokovi imetnikom police v tej skupini ali imetnikom police v drugi skupini vplivajo na podjetje. Zato denarni tokovi pri izpolnitvi za skupino:

(a)

vključujejo plačila, ki izhajajo iz pogojev obstoječih pogodb, imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah ne glede na to, ali naj bi se ta plačila opravila sedanjim ali prihodnjim imetnikom police; in

| (b) | izključujejo plačila imetnikom police v skupini, ki so bila v skladu s točko (a) vključena v denarne tokove pri izpolnitvi druge skupine. |
| --- | --- |

(b)

izključujejo plačila imetnikom police v skupini, ki so bila v skladu s točko (a) vključena v denarne tokove pri izpolnitvi druge skupine.

| B69 | Na primer, v obsegu, v katerem se plačila imetnikom police v eni skupini zmanjšajo z deleža donosov iz postavk, ki so podlaga, v višini 350 DE na 250 DE zaradi plačil zajamčenega zneska imetnikom police v drugi skupini, bi denarni tokovi pri izpolnitvi prve skupine vključevali plačila v višini 100 DE (tj. bi znašali 350 DE), denarni tokovi pri izpolnitvi druge skupine pa bi izključevali 100 DE zajamčenega zneska. |
| --- | --- |

B69

Na primer, v obsegu, v katerem se plačila imetnikom police v eni skupini zmanjšajo z deleža donosov iz postavk, ki so podlaga, v višini 350 DE na 250 DE zaradi plačil zajamčenega zneska imetnikom police v drugi skupini, bi denarni tokovi pri izpolnitvi prve skupine vključevali plačila v višini 100 DE (tj. bi znašali 350 DE), denarni tokovi pri izpolnitvi druge skupine pa bi izključevali 100 DE zajamčenega zneska.

| B70 | Za določitev denarnih tokov pri izpolnitvi skupin pogodb, ki vplivajo na denarne tokove imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah ali pa ti vplivajo nanje, se lahko v praksi uporabijo različni pristopi. V nekaterih primerih lahko podjetje ugotovi spremembo pri postavkah, ki so podlaga, in posledično spremembo denarnih tokov samo na višji ravni združevanja, kot so skupine. V takih primerih podjetje učinek spremembe pri postavkah, ki so podlaga, na sistematični in razumni podlagi razporedi na posamezne skupine. |
| --- | --- |

B70

Za določitev denarnih tokov pri izpolnitvi skupin pogodb, ki vplivajo na denarne tokove imetnikom police iz pogodb v drugih skupinah ali pa ti vplivajo nanje, se lahko v praksi uporabijo različni pristopi. V nekaterih primerih lahko podjetje ugotovi spremembo pri postavkah, ki so podlaga, in posledično spremembo denarnih tokov samo na višji ravni združevanja, kot so skupine. V takih primerih podjetje učinek spremembe pri postavkah, ki so podlaga, na sistematični in razumni podlagi razporedi na posamezne skupine.

| B71 | Potem ko so se pogodbam v skupini zagotovile vse storitve zavarovalne pogodbe, lahko denarni tokovi pri izpolnitvi še vedno vključujejo plačila, ki se bodo po pričakovanjih opravila trenutnim imetnikom police v drugih skupinah ali prihodnjim imetnikom police. Podjetju ni treba še naprej razporejati takih denarnih tokov pri izpolnitvi na specifične skupine, ampak lahko namesto tega pripozna in izmeri obveznost za take denarne tokove pri izpolnitvi, ki izhaja iz vseh skupin. |
| --- | --- |

B71

Potem ko so se pogodbam v skupini zagotovile vse storitve zavarovalne pogodbe, lahko denarni tokovi pri izpolnitvi še vedno vključujejo plačila, ki se bodo po pričakovanjih opravila trenutnim imetnikom police v drugih skupinah ali prihodnjim imetnikom police. Podjetju ni treba še naprej razporejati takih denarnih tokov pri izpolnitvi na specifične skupine, ampak lahko namesto tega pripozna in izmeri obveznost za take denarne tokove pri izpolnitvi, ki izhaja iz vseh skupin.

Diskontne stopnje (36. člen)

Diskontne stopnje (36. člen)

| B72 | Podjetje pri uporabi MSRP 17 uporabi naslednje diskontne stopnje:






  (a) | za merjenje denarnih tokov pri izpolnitvi – trenutne diskontne stopnje z uporabo 36. člena; |
| --- | --- | --- |

B72

Podjetje pri uporabi MSRP 17 uporabi naslednje diskontne stopnje:

(a)

za merjenje denarnih tokov pri izpolnitvi – trenutne diskontne stopnje z uporabo 36. člena;

| (b) | za določitev obresti, ki se natečejo pri pogodbeni storitveni marži, z uporabo 44.(b) člena za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe – diskontne stopnje, ki se določijo na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga; |
| --- | --- |

(b)

za določitev obresti, ki se natečejo pri pogodbeni storitveni marži, z uporabo 44.(b) člena za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe – diskontne stopnje, ki se določijo na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga;

| (c) | za merjenje sprememb pogodbene storitvene marže z uporabo B96.(a)–B96.(b) in B96.(d) člena za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe – diskontne stopnje z uporabo 36. člena, določene ob začetnem pripoznanju; |
| --- | --- |

(c)

za merjenje sprememb pogodbene storitvene marže z uporabo B96.(a)–B96.(b) in B96.(d) člena za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe – diskontne stopnje z uporabo 36. člena, določene ob začetnem pripoznanju;

| (d) | za skupine pogodb, pri katerih se uporabi pristop razporejanja premij, ki imajo pomembno sestavino financiranja, za prilagoditev knjigovodske vrednosti obveznosti za preostalo kritje z uporabo 56. člena – diskontne stopnje z uporabo 36. člena, določene ob začetnem pripoznanju; |
| --- | --- |

(d)

za skupine pogodb, pri katerih se uporabi pristop razporejanja premij, ki imajo pomembno sestavino financiranja, za prilagoditev knjigovodske vrednosti obveznosti za preostalo kritje z uporabo 56. člena – diskontne stopnje z uporabo 36. člena, določene ob začetnem pripoznanju;

| (e) | če se podjetje odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos (glej 88. člen), za določitev zneska finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, vključenih v poslovni izid:






  (i) | za skupine zavarovalnih pogodb, za katere spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, nimajo znatnega učinka na zneske, plačane imetnikom police, z uporabo B131. člena – diskontne stopnje, določene na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, |
| --- | --- | --- |

(e)

če se podjetje odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos (glej 88. člen), za določitev zneska finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, vključenih v poslovni izid:

(i)

za skupine zavarovalnih pogodb, za katere spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, nimajo znatnega učinka na zneske, plačane imetnikom police, z uporabo B131. člena – diskontne stopnje, določene na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga,

| (ii) | za skupine zavarovalnih pogodb, za katere imajo spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, bistven učinek na zneske, plačane imetnikom police, z uporabo B132.(a)(i) člena – diskontne stopnje, ki razporedijo preostale popravljene pričakovane finančne prihodke ali odhodke po preostalem obdobju trajanja skupine pogodb po stalnih stopnjah, in |
| --- | --- |

(ii)

za skupine zavarovalnih pogodb, za katere imajo spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, bistven učinek na zneske, plačane imetnikom police, z uporabo B132.(a)(i) člena – diskontne stopnje, ki razporedijo preostale popravljene pričakovane finančne prihodke ali odhodke po preostalem obdobju trajanja skupine pogodb po stalnih stopnjah, in

| (iii) | za skupine pogodb, pri katerih se uporabi pristop razporejanja premij, z uporabo 59.(b) člena in B133. člena – diskontne stopnje, določene na datum nastanka zahtevka, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(iii)

za skupine pogodb, pri katerih se uporabi pristop razporejanja premij, z uporabo 59.(b) člena in B133. člena – diskontne stopnje, določene na datum nastanka zahtevka, pri čemer se uporabi 36. člen za nominalne denarne tokove, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga.

| B73 | Za določitev diskontnih stopenj na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb iz B72.(b)–B72.(e) člena lahko podjetje uporabi tehtano povprečje diskontnih stopenj v obdobju, v katerem so pogodbe v skupini izdane, to obdobje pa v skladu z 22. členom ne sme presegati enega leta. |
| --- | --- |

B73

Za določitev diskontnih stopenj na datum začetnega pripoznanja skupine pogodb iz B72.(b)–B72.(e) člena lahko podjetje uporabi tehtano povprečje diskontnih stopenj v obdobju, v katerem so pogodbe v skupini izdane, to obdobje pa v skladu z 22. členom ne sme presegati enega leta.

| B74 | Ocene diskontnih stopenj morajo biti skladne z drugimi ocenami, uporabljenimi za merjenje zavarovalnih pogodb, da se prepreči dvojno štetje ali opustitve. Na primer:






  (a) | denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, se diskontirajo po stopnjah, ki ne odražajo take spremenljivosti; |
| --- | --- | --- |

B74

Ocene diskontnih stopenj morajo biti skladne z drugimi ocenami, uporabljenimi za merjenje zavarovalnih pogodb, da se prepreči dvojno štetje ali opustitve. Na primer:

(a)

denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, se diskontirajo po stopnjah, ki ne odražajo take spremenljivosti;

| (b) | denarni tokovi, ki se spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, se:






  (i) | diskontirajo z uporabo stopenj, ki odražajo to spremenljivost, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

denarni tokovi, ki se spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, se:

(i)

diskontirajo z uporabo stopenj, ki odražajo to spremenljivost, ali

| (ii) | prilagodijo za učinek te spremenljivosti in diskontirajo po stopnji, ki odraža to prilagoditev; |
| --- | --- |

(ii)

prilagodijo za učinek te spremenljivosti in diskontirajo po stopnji, ki odraža to prilagoditev;

| (c) | nominalni denarni tokovi (tj. tisti, ki vključujejo učinek inflacije) se diskontirajo po stopnjah, ki vključujejo učinek inflacije; in |
| --- | --- |

(c)

nominalni denarni tokovi (tj. tisti, ki vključujejo učinek inflacije) se diskontirajo po stopnjah, ki vključujejo učinek inflacije; in

| (d) | realni denarni tokovi (tj. tisti, ki izključujejo učinek inflacije) se diskontirajo po stopnjah, ki izključujejo učinek inflacije. |
| --- | --- |

(d)

realni denarni tokovi (tj. tisti, ki izključujejo učinek inflacije) se diskontirajo po stopnjah, ki izključujejo učinek inflacije.

| B75 | V skladu z B74.(b) členom se morajo denarni tokovi, ki se spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontirati z uporabo stopenj, ki odražajo to spremenljivost, ali prilagoditi za učinek te spremenljivosti in diskontirati po stopnji, ki odraža to prilagoditev. Spremenljivost je relevanten dejavnik ne glede na to, ali je posledica pogodbenih pogojev ali uporabe diskrecije podjetja, in ne glede na to, ali podjetje poseduje postavke, ki so podlaga. |
| --- | --- |

B75

V skladu z B74.(b) členom se morajo denarni tokovi, ki se spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontirati z uporabo stopenj, ki odražajo to spremenljivost, ali prilagoditi za učinek te spremenljivosti in diskontirati po stopnji, ki odraža to prilagoditev. Spremenljivost je relevanten dejavnik ne glede na to, ali je posledica pogodbenih pogojev ali uporabe diskrecije podjetja, in ne glede na to, ali podjetje poseduje postavke, ki so podlaga.

| B76 | Denarni tokovi, ki se spreminjajo z donosi iz postavk, ki so podlaga, s spremenljivimi donosi, vendar so predmet jamstva glede minimalnega donosa, se ne spreminjajo samo na podlagi donosov iz postavk, ki so podlaga, tudi kadar je zajamčeni znesek nižji od pričakovanega donosa iz postavk, ki so podlaga. Zato podjetje prilagodi stopnjo, ki odraža spremenljivost donosov iz postavk, ki so podlaga, za učinek jamstva, tudi kadar je zajamčeni znesek nižji od pričakovanega donosa iz postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

B76

Denarni tokovi, ki se spreminjajo z donosi iz postavk, ki so podlaga, s spremenljivimi donosi, vendar so predmet jamstva glede minimalnega donosa, se ne spreminjajo samo na podlagi donosov iz postavk, ki so podlaga, tudi kadar je zajamčeni znesek nižji od pričakovanega donosa iz postavk, ki so podlaga. Zato podjetje prilagodi stopnjo, ki odraža spremenljivost donosov iz postavk, ki so podlaga, za učinek jamstva, tudi kadar je zajamčeni znesek nižji od pričakovanega donosa iz postavk, ki so podlaga.

| B77 | V skladu z MSRP 17 podjetju ocenjenih denarnih tokov ni treba razdeliti na tiste, ki se spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, in tiste, ki se ne. Če podjetje ocenjenih denarnih tokov ne razdeli na ta način, uporabi diskontne stopnje, primerne za ocenjene denarne tokove kot celoto, na primer z uporabo tehnik stohastičnega modeliranja ali tehnik merjenja, ki niso občutljive na tveganje. |
| --- | --- |

B77

V skladu z MSRP 17 podjetju ocenjenih denarnih tokov ni treba razdeliti na tiste, ki se spreminjajo glede na donose iz katerih koli postavk, ki so podlaga, in tiste, ki se ne. Če podjetje ocenjenih denarnih tokov ne razdeli na ta način, uporabi diskontne stopnje, primerne za ocenjene denarne tokove kot celoto, na primer z uporabo tehnik stohastičnega modeliranja ali tehnik merjenja, ki niso občutljive na tveganje.

| B78 | Diskontne stopnje vključujejo samo relevantne dejavnike, tj. dejavnike, ki izhajajo iz časovne vrednosti denarja, značilnosti denarnih tokov in likvidnostnih značilnosti zavarovalnih pogodb. Take diskontne stopnje morda ne bodo razpoložljive neposredno na trgu. Zato, kadar tržne stopnje za instrument z istimi značilnostmi niso razpoložljive ali so tržne stopnje za podobne instrumente sicer razpoložljive, vendar pri njih niso ločeno prepoznavni dejavniki, zaradi katerih se instrument razlikuje od zavarovalnih pogodb, podjetje oceni ustrezne stopnje. MSRP 17 ne zahteva točno določene tehnike ocenjevanja za določitev diskontnih stopenj. Podjetje pri uporabi tehnike ocenjevanja:






  (a) | v čim večji meri uporablja prosto razpoložljive vhodne podatke (glej B44. člen) in upošteva vse primerne in dokazljive informacije o netržnih spremenljivkah, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, tako zunanje kot notranje (glej B49. člen). Uporabljene diskontne stopnje zlasti ne smejo biti v nasprotju s katerimi koli relevantnimi tržnimi podatki, ki so na voljo, uporabljene netržne spremenljivke pa ne smejo biti v nasprotju z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami; |
| --- | --- | --- |

B78

Diskontne stopnje vključujejo samo relevantne dejavnike, tj. dejavnike, ki izhajajo iz časovne vrednosti denarja, značilnosti denarnih tokov in likvidnostnih značilnosti zavarovalnih pogodb. Take diskontne stopnje morda ne bodo razpoložljive neposredno na trgu. Zato, kadar tržne stopnje za instrument z istimi značilnostmi niso razpoložljive ali so tržne stopnje za podobne instrumente sicer razpoložljive, vendar pri njih niso ločeno prepoznavni dejavniki, zaradi katerih se instrument razlikuje od zavarovalnih pogodb, podjetje oceni ustrezne stopnje. MSRP 17 ne zahteva točno določene tehnike ocenjevanja za določitev diskontnih stopenj. Podjetje pri uporabi tehnike ocenjevanja:

(a)

v čim večji meri uporablja prosto razpoložljive vhodne podatke (glej B44. člen) in upošteva vse primerne in dokazljive informacije o netržnih spremenljivkah, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj, tako zunanje kot notranje (glej B49. člen). Uporabljene diskontne stopnje zlasti ne smejo biti v nasprotju s katerimi koli relevantnimi tržnimi podatki, ki so na voljo, uporabljene netržne spremenljivke pa ne smejo biti v nasprotju z razpoložljivimi tržnimi spremenljivkami;

| (b) | upošteva trenutne tržne pogoje z vidika udeleženca na trgu; |
| --- | --- |

(b)

upošteva trenutne tržne pogoje z vidika udeleženca na trgu;

| (c) | uporabi presojo, da oceni stopnjo podobnosti med lastnostmi zavarovalnih pogodb, ki se merijo, in lastnostmi instrumenta, za katerega so na voljo tržne cene, ki so prosto razpoložljive, ter te cene prilagodi tako, da odražajo razlike med njimi. |
| --- | --- |

(c)

uporabi presojo, da oceni stopnjo podobnosti med lastnostmi zavarovalnih pogodb, ki se merijo, in lastnostmi instrumenta, za katerega so na voljo tržne cene, ki so prosto razpoložljive, ter te cene prilagodi tako, da odražajo razlike med njimi.

| B79 | Za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontna stopnja odraža krivuljo obrestnih mer v ustrezni valuti za instrumente, ki imetnika ne izpostavljajo nobenemu tveganju ali ga izpostavljajo zanemarljivemu tveganju, ki je prilagojena, da odraža likvidnostne značilnosti skupine zavarovalnih pogodb. Prilagoditev odraža razliko med likvidnostnimi značilnostmi skupine zavarovalnih pogodb in likvidnostnimi značilnostmi sredstev, uporabljenih pri določanju krivulje obrestnih mer. Krivulje obrestnih mer odražajo sredstva, s katerimi se trguje na delujočih trgih in ki jih lahko imetnik običajno kadar koli takoj proda brez znatnih stroškov. Nasprotno pri nekaterih zavarovalnih pogodbah podjetje ne more biti prisiljeno zagotoviti plačila, preden je prišlo do zavarovanih dogodkov ali datumov, določenih v pogodbi. |
| --- | --- |

B79

Za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontna stopnja odraža krivuljo obrestnih mer v ustrezni valuti za instrumente, ki imetnika ne izpostavljajo nobenemu tveganju ali ga izpostavljajo zanemarljivemu tveganju, ki je prilagojena, da odraža likvidnostne značilnosti skupine zavarovalnih pogodb. Prilagoditev odraža razliko med likvidnostnimi značilnostmi skupine zavarovalnih pogodb in likvidnostnimi značilnostmi sredstev, uporabljenih pri določanju krivulje obrestnih mer. Krivulje obrestnih mer odražajo sredstva, s katerimi se trguje na delujočih trgih in ki jih lahko imetnik običajno kadar koli takoj proda brez znatnih stroškov. Nasprotno pri nekaterih zavarovalnih pogodbah podjetje ne more biti prisiljeno zagotoviti plačila, preden je prišlo do zavarovanih dogodkov ali datumov, določenih v pogodbi.

| B80 | Zato lahko podjetje za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontne stopnje določi s prilagoditvijo krivulje obrestnih mer netveganih likvidnih sredstev, da se odražajo razlike med likvidnostnimi značilnostmi finančnih instrumentov, na katerih temeljijo stopnje, pridobljene na trgu, in likvidnostnimi značilnostmi zavarovalnih pogodb (pristop „od spodaj navzgor“). |
| --- | --- |

B80

Zato lahko podjetje za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, diskontne stopnje določi s prilagoditvijo krivulje obrestnih mer netveganih likvidnih sredstev, da se odražajo razlike med likvidnostnimi značilnostmi finančnih instrumentov, na katerih temeljijo stopnje, pridobljene na trgu, in likvidnostnimi značilnostmi zavarovalnih pogodb (pristop „od spodaj navzgor“).

| B81 | Podjetje lahko namesto tega ustrezne diskontne stopnje za zavarovalne pogodbe določi z uporabe krivulje obrestnih mer, ki odraža trenutne tržne stopnje donosa, upoštevane pri merjenju poštene vrednosti referenčnega portfelja sredstev (pristop „od zgoraj navzdol“). Podjetje to krivuljo obrestnih mer prilagodi, da odpravi vse dejavnike, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe, vendar mu krivulje obrestnih mer ni treba prilagajati za razlike med likvidnostnimi značilnostmi zavarovalnih pogodb in referenčnega portfelja. |
| --- | --- |

B81

Podjetje lahko namesto tega ustrezne diskontne stopnje za zavarovalne pogodbe določi z uporabe krivulje obrestnih mer, ki odraža trenutne tržne stopnje donosa, upoštevane pri merjenju poštene vrednosti referenčnega portfelja sredstev (pristop „od zgoraj navzdol“). Podjetje to krivuljo obrestnih mer prilagodi, da odpravi vse dejavnike, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe, vendar mu krivulje obrestnih mer ni treba prilagajati za razlike med likvidnostnimi značilnostmi zavarovalnih pogodb in referenčnega portfelja.

| B82 | Pri ocenjevanju krivulje donose, opisane v B81. členu, podjetje:






  (a) | če za sredstva v referenčnem portfelju obstajajo tržne cene, ki jih je mogoče pridobiti na delujočih trgih, uporabi te cene (skladno z 69. členom MSRP 13); |
| --- | --- | --- |

B82

Pri ocenjevanju krivulje donose, opisane v B81. členu, podjetje:

(a)

če za sredstva v referenčnem portfelju obstajajo tržne cene, ki jih je mogoče pridobiti na delujočih trgih, uporabi te cene (skladno z 69. členom MSRP 13);

| (b) | če trg ni delujoč, prilagodi tržne cene, ki jih je mogoče pridobiti za podobna sredstva, da postanejo primerljive tržnim cenam za sredstva, ki se merijo (skladno s 83. členom MSRP 13); |
| --- | --- |

(b)

če trg ni delujoč, prilagodi tržne cene, ki jih je mogoče pridobiti za podobna sredstva, da postanejo primerljive tržnim cenam za sredstva, ki se merijo (skladno s 83. členom MSRP 13);

| (c) | če za sredstva v referenčnem portfelju ni trga, uporabi tehniko ocenjevanja. Za taka sredstva (skladno z 89. členom MSRP 13) podjetje:






  (i) | razvije vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti, z uporabo najboljših informacij, ki so v danih razmerah na voljo. Taki vhodni podatki lahko vključujejo lastne podatke podjetja, podjetje pa lahko v kontekstu MSRP 17 dolgoročnim ocenam pripiše večji pomen kot kratkoročnim nihanjem, in |
| --- | --- | --- |

(c)

če za sredstva v referenčnem portfelju ni trga, uporabi tehniko ocenjevanja. Za taka sredstva (skladno z 89. členom MSRP 13) podjetje:

(i)

razvije vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti, z uporabo najboljših informacij, ki so v danih razmerah na voljo. Taki vhodni podatki lahko vključujejo lastne podatke podjetja, podjetje pa lahko v kontekstu MSRP 17 dolgoročnim ocenam pripiše večji pomen kot kratkoročnim nihanjem, in

| (ii) | prilagodi te podatke, da upoštevajo vse informacije o predpostavkah glede udeležencev na trgu, ki so razumno na voljo. |
| --- | --- |

(ii)

prilagodi te podatke, da upoštevajo vse informacije o predpostavkah glede udeležencev na trgu, ki so razumno na voljo.

| B83 | Podjetje pri prilagajanju krivulje obrestnih mer prilagodi tržne cene iz nedavnih transakcij z instrumenti s podobnimi značilnostmi za spremembe tržnih dejavnikov od datuma transakcije, ter te tržne cene prilagodi, da odražajo stopnjo različnosti med instrumentom, ki se meri, in instrumentom, za katerega so cene transakcije razpoložljive. Za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz sredstev v referenčnem portfelju, take prilagoditve vključujejo:






  (a) | prilagoditev za razlike med zneskom, časom in negotovostjo denarnih tokov sredstev v portfelju ter zneskom, časom in negotovostjo denarnih tokov zavarovalnih pogodb; in |
| --- | --- | --- |

B83

Podjetje pri prilagajanju krivulje obrestnih mer prilagodi tržne cene iz nedavnih transakcij z instrumenti s podobnimi značilnostmi za spremembe tržnih dejavnikov od datuma transakcije, ter te tržne cene prilagodi, da odražajo stopnjo različnosti med instrumentom, ki se meri, in instrumentom, za katerega so cene transakcije razpoložljive. Za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz sredstev v referenčnem portfelju, take prilagoditve vključujejo:

(a)

prilagoditev za razlike med zneskom, časom in negotovostjo denarnih tokov sredstev v portfelju ter zneskom, časom in negotovostjo denarnih tokov zavarovalnih pogodb; in

| (b) | izločitev tržnih premij za tveganje na podlagi kreditnega tveganja, ki so relevantne samo za sredstva, vključena v referenčni portfelj. |
| --- | --- |

(b)

izločitev tržnih premij za tveganje na podlagi kreditnega tveganja, ki so relevantne samo za sredstva, vključena v referenčni portfelj.

| B84 | Načeloma bi morala za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz sredstev v referenčnem portfelju, obstajati enotna krivulja obrestnih mer netveganih nelikvidnih sredstev, ki odpravlja vso negotovost glede zneska in časa denarnih tokov. V praksi pa lahko pristop „od zgoraj navzdol“ in pristop „od spodaj navzgor“ privedeta do različnih krivulj obrestnih mer, tudi v isti valuti. To je posledica omejitev, povezanih z ocenjevanjem prilagoditev, opravljenih v skladu z vsakim pristopom, in možno odsotnostjo prilagoditve za različne likvidnostne značilnosti v pristopu „od zgoraj navzdol“. Podjetju ni treba uskladiti diskontne stopnje, določene z izbranim pristopom, z diskontno stopnjo, ki bi se določila z drugim pristopom. |
| --- | --- |

B84

Načeloma bi morala za denarne tokove zavarovalnih pogodb, ki se ne spreminjajo glede na donose iz sredstev v referenčnem portfelju, obstajati enotna krivulja obrestnih mer netveganih nelikvidnih sredstev, ki odpravlja vso negotovost glede zneska in časa denarnih tokov. V praksi pa lahko pristop „od zgoraj navzdol“ in pristop „od spodaj navzgor“ privedeta do različnih krivulj obrestnih mer, tudi v isti valuti. To je posledica omejitev, povezanih z ocenjevanjem prilagoditev, opravljenih v skladu z vsakim pristopom, in možno odsotnostjo prilagoditve za različne likvidnostne značilnosti v pristopu „od zgoraj navzdol“. Podjetju ni treba uskladiti diskontne stopnje, določene z izbranim pristopom, z diskontno stopnjo, ki bi se določila z drugim pristopom.

| B85 | MSRP 17 ne določa omejitev glede referenčnega portfelja sredstev, uporabljenega pri uporabi B81. člena. Vendar je potrebnih manj prilagoditev za odpravo dejavnikov, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe, kadar ima referenčni portfelj sredstev podobne značilnosti. Na primer, če se denarni tokovi iz zavarovalnih pogodb ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, bi bilo potrebnih manj prilagoditev, če bi podjetje za izhodišče uporabilo dolžniške instrumente in ne kapitalskih. Za dolžniške instrumente bi bil cilj iz celotnega donosa obveznice izločiti učinek kreditnega tveganja in druge dejavnike, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe. Eden od načinov za oceno učinka kreditnega tveganja je uporaba tržne cene kreditnega izvedenega finančnega instrumenta kot referenčne točke. |
| --- | --- |

B85

MSRP 17 ne določa omejitev glede referenčnega portfelja sredstev, uporabljenega pri uporabi B81. člena. Vendar je potrebnih manj prilagoditev za odpravo dejavnikov, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe, kadar ima referenčni portfelj sredstev podobne značilnosti. Na primer, če se denarni tokovi iz zavarovalnih pogodb ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, bi bilo potrebnih manj prilagoditev, če bi podjetje za izhodišče uporabilo dolžniške instrumente in ne kapitalskih. Za dolžniške instrumente bi bil cilj iz celotnega donosa obveznice izločiti učinek kreditnega tveganja in druge dejavnike, ki niso relevantni za zavarovalne pogodbe. Eden od načinov za oceno učinka kreditnega tveganja je uporaba tržne cene kreditnega izvedenega finančnega instrumenta kot referenčne točke.

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja (37. člen)

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja (37. člen)

| B86 | Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja se nanaša na tveganje, ki izhaja iz zavarovalnih pogodb in ki ni finančno tveganje. Finančno tveganje je vključeno v ocene prihodnjih denarnih tokov ali diskontno stopnjo, uporabljeno za prilagoditev denarnih tokov. Tveganja, ki jih zajema prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja, so zavarovalno tveganje in vsa druga nefinančna tveganja, kot sta tveganje predčasne prekinitve in tveganje stroškov (glej B14. člen). |
| --- | --- |

B86

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja se nanaša na tveganje, ki izhaja iz zavarovalnih pogodb in ki ni finančno tveganje. Finančno tveganje je vključeno v ocene prihodnjih denarnih tokov ali diskontno stopnjo, uporabljeno za prilagoditev denarnih tokov. Tveganja, ki jih zajema prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja, so zavarovalno tveganje in vsa druga nefinančna tveganja, kot sta tveganje predčasne prekinitve in tveganje stroškov (glej B14. člen).

| B87 | Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja za zavarovalne pogodbe meri nadomestilo, ki bi ga podjetje potrebovalo, da zanj ne bi bilo razlike tako:






  (a) | v primeru izpolnitve obveznosti, ki ima vrsto možnih izidov, ki izhajajo iz nefinančnega tveganja, kot |
| --- | --- | --- |

B87

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja za zavarovalne pogodbe meri nadomestilo, ki bi ga podjetje potrebovalo, da zanj ne bi bilo razlike tako:

(a)

v primeru izpolnitve obveznosti, ki ima vrsto možnih izidov, ki izhajajo iz nefinančnega tveganja, kot

| (b) | v primeru izpolnitve obveznosti, ki bo ustvarila fiksne denarne tokove z enako pričakovano sedanjo vrednostjo kot zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

v primeru izpolnitve obveznosti, ki bo ustvarila fiksne denarne tokove z enako pričakovano sedanjo vrednostjo kot zavarovalne pogodbe.

Na primer, prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja bi merila nadomestilo, ki bi ga podjetje potrebovalo, da zanj ne bi bilo razlike, če bi izpolnilo obveznost, za katero – zaradi nefinančnega tveganja – obstaja 50-odstotna verjetnost, da bo znašala 90 DE, in 50-odstotna verjetnost, da bo znašala 110 DE, ter izpolnitvijo obveznosti v fiksnem znesku 100 DE. Zato prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja uporabnikom računovodskih izkazov predstavi informacije o znesku, ki ga je podjetje zaračunalo za negotovost, ki izhaja iz nefinančnega tveganja, glede zneska in časa denarnih tokov.

| B88 | Ker prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža nadomestilo, ki bi ga podjetje zahtevalo za prevzem nefinančnega tveganja, ki izhaja iz negotovosti zneska in časa denarnih tokov, prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža tudi:






  (a) | stopnjo razpršenosti koristi, ki jo podjetje upošteva pri določanju nadomestila, ki ga zahteva za prevzem tega tveganja; in |
| --- | --- | --- |

B88

Ker prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža nadomestilo, ki bi ga podjetje zahtevalo za prevzem nefinančnega tveganja, ki izhaja iz negotovosti zneska in časa denarnih tokov, prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža tudi:

(a)

stopnjo razpršenosti koristi, ki jo podjetje upošteva pri določanju nadomestila, ki ga zahteva za prevzem tega tveganja; in

| (b) | tako ugodne kot neugodne izide na način, ki odraža stopnjo nenaklonjenosti tveganju podjetja. |
| --- | --- |

(b)

tako ugodne kot neugodne izide na način, ki odraža stopnjo nenaklonjenosti tveganju podjetja.

| B89 | Namen prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja je meriti učinek negotovosti pri denarnih tokovih, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, razen negotovosti, ki izhaja iz finančnega tveganja. Posledično prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža vsa nefinančna tveganja, povezana z zavarovalnimi pogodbami. Ne odraža tveganj, ki ne izhajajo iz zavarovalnih pogodb, kot je splošno operativno tveganje. |
| --- | --- |

B89

Namen prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja je meriti učinek negotovosti pri denarnih tokovih, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, razen negotovosti, ki izhaja iz finančnega tveganja. Posledično prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja odraža vsa nefinančna tveganja, povezana z zavarovalnimi pogodbami. Ne odraža tveganj, ki ne izhajajo iz zavarovalnih pogodb, kot je splošno operativno tveganje.

| B90 | Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja se v merjenje vključi na ekspliciten način. Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja je konceptualno ločena od ocen prihodnjih denarnih tokov in diskontnih stopenj, ki prilagajajo te denarne tokove. Podjetje prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja ne šteje dvojno, na primer tako, da bi implicitno vključilo prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja pri določanju ocen prihodnjih denarnih tokov ali diskontnih stopenj. Diskontne stopnje, ki se razkrijejo za namen izpolnjevanja 120. člena, ne vključujejo nobenih implicitnih prilagoditev za nefinančno tveganje. |
| --- | --- |

B90

Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja se v merjenje vključi na ekspliciten način. Prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja je konceptualno ločena od ocen prihodnjih denarnih tokov in diskontnih stopenj, ki prilagajajo te denarne tokove. Podjetje prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja ne šteje dvojno, na primer tako, da bi implicitno vključilo prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja pri določanju ocen prihodnjih denarnih tokov ali diskontnih stopenj. Diskontne stopnje, ki se razkrijejo za namen izpolnjevanja 120. člena, ne vključujejo nobenih implicitnih prilagoditev za nefinančno tveganje.

| B91 | MSRP 17 ne določa tehnik ocenjevanja, uporabljenih pri določanju prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja. Vendar, da se odraža nadomestilo, ki bi ga podjetje zahtevalo za prevzem nefinančnega tveganja, mora imeti prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja naslednje značilnosti:






  (a) | tveganja, ki niso pogosta in so zelo resna, bodo privedla do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot tveganja, ki so pogosta in niso zelo resna; |
| --- | --- | --- |

B91

MSRP 17 ne določa tehnik ocenjevanja, uporabljenih pri določanju prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja. Vendar, da se odraža nadomestilo, ki bi ga podjetje zahtevalo za prevzem nefinančnega tveganja, mora imeti prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja naslednje značilnosti:

(a)

tveganja, ki niso pogosta in so zelo resna, bodo privedla do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot tveganja, ki so pogosta in niso zelo resna;

| (b) | za podobna tveganja bodo pogodbe z daljšim obdobjem trajanja privedle do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot pogodbe s krajšim obdobjem trajanja; |
| --- | --- |

(b)

za podobna tveganja bodo pogodbe z daljšim obdobjem trajanja privedle do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot pogodbe s krajšim obdobjem trajanja;

| (c) | tveganja s širšo verjetnostno porazdelitvijo bodo privedla do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot tveganja z ožjo verjetnostno porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

tveganja s širšo verjetnostno porazdelitvijo bodo privedla do večjih prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja kot tveganja z ožjo verjetnostno porazdelitvijo;

| (d) | manj, kot se ve o sprotni oceni in njenem trendu, višja bo prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja; in |
| --- | --- |

(d)

manj, kot se ve o sprotni oceni in njenem trendu, višja bo prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja; in

| (e) | v obsegu, v katerem pridobljene izkušnje zmanjšajo negotovost glede zneska in časa denarnih tokov, se prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja zmanjšajo in obratno. |
| --- | --- |

(e)

v obsegu, v katerem pridobljene izkušnje zmanjšajo negotovost glede zneska in časa denarnih tokov, se prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja zmanjšajo in obratno.

| B92 | Podjetje pri določanju ustrezne tehnike ocenjevanja prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja uporabi presojo. Pri uporabi te presoje podjetje upošteva tudi, ali tehnika zagotavlja natančno in informativno razkritje, tako da lahko uporabniki računovodskih izkazov rezultate podjetja primerjajo z rezultati drugih podjetij. V skladu s 119. členom mora podjetje, ki za določitev prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja uporabi drugo tehniko kot tehniko stopnje zaupanja, razkriti uporabljeno tehniko in stopnjo zaupanja, ki ustreza rezultatom te tehnike. |
| --- | --- |

B92

Podjetje pri določanju ustrezne tehnike ocenjevanja prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja uporabi presojo. Pri uporabi te presoje podjetje upošteva tudi, ali tehnika zagotavlja natančno in informativno razkritje, tako da lahko uporabniki računovodskih izkazov rezultate podjetja primerjajo z rezultati drugih podjetij. V skladu s 119. členom mora podjetje, ki za določitev prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja uporabi drugo tehniko kot tehniko stopnje zaupanja, razkriti uporabljeno tehniko in stopnjo zaupanja, ki ustreza rezultatom te tehnike.

Začetno pripoznanje prenosov zavarovalnih pogodb in poslovnih združitev (39. člen)

Začetno pripoznanje prenosov zavarovalnih pogodb in poslovnih združitev (39. člen)

| B93 | Ko podjetje pridobi izdane zavarovalne pogodbe ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pri prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, uporabi 14.–24. člen za opredelitev skupin pridobljenih pogodb, tako kot da bi pogodbe sklenilo na datum transakcije. |
| --- | --- |

B93

Ko podjetje pridobi izdane zavarovalne pogodbe ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pri prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, uporabi 14.–24. člen za opredelitev skupin pridobljenih pogodb, tako kot da bi pogodbe sklenilo na datum transakcije.

| B94 | Podjetje uporabi nadomestilo, prejeto ali plačano za pogodbe, kot približek za prejete premije. Nadomestilo, prejeto ali plačano za pogodbe, ne vključuje nadomestila, prejetega ali plačanega za vsa druga sredstva in obveznosti, pridobljene v isti transakciji. V poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, je prejeto ali plačano nadomestilo poštena vrednost pogodb na ta datum. Podjetje pri določanju poštene vrednosti ne uporabi 47. člena MSRP 13 (v zvezi z možnostjo vpogleda). |
| --- | --- |

B94

Podjetje uporabi nadomestilo, prejeto ali plačano za pogodbe, kot približek za prejete premije. Nadomestilo, prejeto ali plačano za pogodbe, ne vključuje nadomestila, prejetega ali plačanega za vsa druga sredstva in obveznosti, pridobljene v isti transakciji. V poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, je prejeto ali plačano nadomestilo poštena vrednost pogodb na ta datum. Podjetje pri določanju poštene vrednosti ne uporabi 47. člena MSRP 13 (v zvezi z možnostjo vpogleda).

| B95 | Razen če se uporablja pristop razporejanja premij za obveznost za preostalo kritje iz 55.–59. člena in 69.–70.A člena, se ob začetnem pripoznanju pogodbena storitvena marža izračuna z uporabo 38. člena za pridobljene izdane zavarovalne pogodbe in 65. člena za pridobljene pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pri čemer se prejeto ali plačano nadomestilo za pogodbe uporabi kot približek za prejete ali plačane premije na datum začetnega pripoznanja. |
| --- | --- |

B95

Razen če se uporablja pristop razporejanja premij za obveznost za preostalo kritje iz 55.–59. člena in 69.–70.A člena, se ob začetnem pripoznanju pogodbena storitvena marža izračuna z uporabo 38. člena za pridobljene izdane zavarovalne pogodbe in 65. člena za pridobljene pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pri čemer se prejeto ali plačano nadomestilo za pogodbe uporabi kot približek za prejete ali plačane premije na datum začetnega pripoznanja.

| B95A | Če so pridobljene izdane zavarovalne pogodbe kočljive, podjetje z uporabo 47. člena pripozna presežek denarnih tokov pri izpolnitvi nad plačanim ali prejetim nadomestilom kot del dobrega imena ali dobiček pri izpogajanem nakupu za pogodbe, pridobljene v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, ali kot izgubo v poslovnem izidu za pogodbe, pridobljene pri prenosu. Podjetje oblikuje sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje za ta presežek in z uporabo 49.–52. člena nadaljnje spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi razporeja na to sestavino izgube. |
| --- | --- |

B95A

Če so pridobljene izdane zavarovalne pogodbe kočljive, podjetje z uporabo 47. člena pripozna presežek denarnih tokov pri izpolnitvi nad plačanim ali prejetim nadomestilom kot del dobrega imena ali dobiček pri izpogajanem nakupu za pogodbe, pridobljene v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, ali kot izgubo v poslovnem izidu za pogodbe, pridobljene pri prenosu. Podjetje oblikuje sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje za ta presežek in z uporabo 49.–52. člena nadaljnje spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi razporeja na to sestavino izgube.

| B95B | Za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, za katero se uporabljata 66.A–66.B člen, podjetje na datum transakcije določi sestavino iz naslova povračila izgub sredstva za preostalo kritje, tako da pomnoži:






  (a) | sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, na datum transakcije in |
| --- | --- | --- |

B95B

Za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, za katero se uporabljata 66.A–66.B člen, podjetje na datum transakcije določi sestavino iz naslova povračila izgub sredstva za preostalo kritje, tako da pomnoži:

(a)

sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, na datum transakcije in

| (b) | odstotek zahtevkov pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, za katere podjetje na datum transakcije pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

odstotek zahtevkov pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, za katere podjetje na datum transakcije pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| B95C | Podjetje pripozna znesek sestavine iz naslova povračila izgub, določen z uporabo B95.B člena, kot del dobrega imena ali dobiček pri izpogajanem nakupu za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pridobljene v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, ali kot prihodek v poslovnem izidu za pogodbe, pridobljene pri prenosu. |
| --- | --- |

B95C

Podjetje pripozna znesek sestavine iz naslova povračila izgub, določen z uporabo B95.B člena, kot del dobrega imena ali dobiček pri izpogajanem nakupu za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, pridobljene v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, ali kot prihodek v poslovnem izidu za pogodbe, pridobljene pri prenosu.

| B95D | Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena na datum transakcije v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje za uporabo B95.B člena uporabi sistematično in razumno podlago za razporejanje, da določi delež sestavine izgube skupine zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

B95D

Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena na datum transakcije v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje za uporabo B95.B člena uporabi sistematično in razumno podlago za razporejanje, da določi delež sestavine izgube skupine zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

Sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj

Sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj

| B95E | Ko podjetje pridobi izdane zavarovalne pogodbe pri prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, pripozna sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj po pošteni vrednosti na datum transakcije za pravice, da pridobi:






  (a) | prihodnje zavarovalne pogodbe, ki so obnovitve zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum transakcije, in |
| --- | --- | --- |

B95E

Ko podjetje pridobi izdane zavarovalne pogodbe pri prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3, pripozna sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj po pošteni vrednosti na datum transakcije za pravice, da pridobi:

(a)

prihodnje zavarovalne pogodbe, ki so obnovitve zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum transakcije, in

| (b) | prihodnje zavarovalne pogodbe, razen tistih iz točke (a), po datumu transakcije brez ponovnega plačila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki jih je prevzeto podjetje zanje že plačalo in ki se lahko neposredno pripišejo s tem povezanemu portfelju zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

(b)

prihodnje zavarovalne pogodbe, razen tistih iz točke (a), po datumu transakcije brez ponovnega plačila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki jih je prevzeto podjetje zanje že plačalo in ki se lahko neposredno pripišejo s tem povezanemu portfelju zavarovalnih pogodb.

| B95F | Znesek sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj se na datum transakcije ne vključi v merjenje pridobljene skupine zavarovalnih pogodb z uporabo B93.–B95.A člena. |
| --- | --- |

B95F

Znesek sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj se na datum transakcije ne vključi v merjenje pridobljene skupine zavarovalnih pogodb z uporabo B93.–B95.A člena.

Spremembe knjigovodske vrednosti pogodbene storitvene marže za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe (44. člen)

Spremembe knjigovodske vrednosti pogodbene storitvene marže za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe (44. člen)

| B96 | Za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe je v skladu s 44.(c) členom treba pogodbeno storitveno maržo skupine zavarovalnih pogodb prilagoditi za spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na prihodnjo storitev. Te spremembe vsebujejo:






  (a) | izkustvene prilagoditve, ki izhajajo iz prejetih premij v obdobju, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, in povezane denarne tokove, kot so denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj ter davki v zvezi s premijami, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu; |
| --- | --- | --- |

B96

Za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe je v skladu s 44.(c) členom treba pogodbeno storitveno maržo skupine zavarovalnih pogodb prilagoditi za spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se nanašajo na prihodnjo storitev. Te spremembe vsebujejo:

(a)

izkustvene prilagoditve, ki izhajajo iz prejetih premij v obdobju, ki se nanašajo na prihodnjo storitev, in povezane denarne tokove, kot so denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj ter davki v zvezi s premijami, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu;

| (b) | spremembe v ocenah sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov pri obveznosti za preostalo kritje, razen tistih, opisanih v B97.(a) členu, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu; |
| --- | --- |

(b)

spremembe v ocenah sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov pri obveznosti za preostalo kritje, razen tistih, opisanih v B97.(a) členu, merjene po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu;

| (c) | razlike med katero koli naložbeno sestavino, ki naj bi po pričakovanjih postala plačljiva v obdobju, in dejansko naložbeno sestavino, ki postane plačljiva v obdobju. Te razlike se določijo s primerjavo med (i) dejansko naložbeno sestavino, ki postane plačljiva v obdobju, in (ii) plačilom v obdobju, ki se je pričakovalo na začetku obdobja, skupaj s finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, povezanimi s tem pričakovanim plačilom, preden postane plačljivo; |
| --- | --- |

(c)

razlike med katero koli naložbeno sestavino, ki naj bi po pričakovanjih postala plačljiva v obdobju, in dejansko naložbeno sestavino, ki postane plačljiva v obdobju. Te razlike se določijo s primerjavo med (i) dejansko naložbeno sestavino, ki postane plačljiva v obdobju, in (ii) plačilom v obdobju, ki se je pričakovalo na začetku obdobja, skupaj s finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, povezanimi s tem pričakovanim plačilom, preden postane plačljivo;

| (ca) | razlike med katerim koli posojilom imetniku police, ki ga bo po pričakovanjih treba odplačati v obdobju, in dejanskim posojilom imetniku police, ki ga je treba odplačati v obdobju. Te razlike se določijo s primerjavo med (i) dejanskim posojilom imetniku police, ki ga je treba odplačati v obdobju, in (ii) odplačilom v obdobju, ki se je pričakovalo na začetku obdobja, skupaj s finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, povezanimi s tem pričakovanim odplačilom, preden ga je treba odplačati; |
| --- | --- |

(ca)

razlike med katerim koli posojilom imetniku police, ki ga bo po pričakovanjih treba odplačati v obdobju, in dejanskim posojilom imetniku police, ki ga je treba odplačati v obdobju. Te razlike se določijo s primerjavo med (i) dejanskim posojilom imetniku police, ki ga je treba odplačati v obdobju, in (ii) odplačilom v obdobju, ki se je pričakovalo na začetku obdobja, skupaj s finančnimi prihodki ali odhodki iz zavarovanja, povezanimi s tem pričakovanim odplačilom, preden ga je treba odplačati;

| (d) | spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki se nanašajo na prihodnjo storitev. Podjetju ni treba razdružiti spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja med (i) spremembo, povezano z nefinančnim tveganjem, in (ii) učinek časovne vrednosti denarja in spremembe časovne vrednosti denarja. Če podjetje opravi tako razdružitev, pogodbeno storitveno maržo prilagodi za spremembo, povezano z nefinančnim tveganjem, merjeno po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu. |
| --- | --- |

(d)

spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki se nanašajo na prihodnjo storitev. Podjetju ni treba razdružiti spremembe prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja med (i) spremembo, povezano z nefinančnim tveganjem, in (ii) učinek časovne vrednosti denarja in spremembe časovne vrednosti denarja. Če podjetje opravi tako razdružitev, pogodbeno storitveno maržo prilagodi za spremembo, povezano z nefinančnim tveganjem, merjeno po diskontnih stopnjah, določenih v B72.(c) členu.

| B97 | Podjetje pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb brez neposredne udeležbe ne prilagodi za naslednje spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ker se ne nanašajo na prihodnjo storitev:






  (a) | učinek časovne vrednosti denarja in sprememb časovne vrednosti denarja ter učinek finančnega tveganja in sprememb finančnega tveganja. Ti učinki zajemajo:






  (i) | morebitni učinek na ocenjene prihodnje denarne tokove, |
| --- | --- | --- | --- |

B97

Podjetje pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb brez neposredne udeležbe ne prilagodi za naslednje spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ker se ne nanašajo na prihodnjo storitev:

(a)

učinek časovne vrednosti denarja in sprememb časovne vrednosti denarja ter učinek finančnega tveganja in sprememb finančnega tveganja. Ti učinki zajemajo:

(i)

morebitni učinek na ocenjene prihodnje denarne tokove,

| (ii) | učinek prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, če je razdružen, in |
| --- | --- |

(ii)

učinek prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, če je razdružen, in

| (iii) | učinek spremembe diskontne stopnje; |
| --- | --- |

(iii)

učinek spremembe diskontne stopnje;

| (b) | spremembe ocen denarnih tokov pri izpolnitvi pri obveznosti za nastale zahtevke; |
| --- | --- |

(b)

spremembe ocen denarnih tokov pri izpolnitvi pri obveznosti za nastale zahtevke;

| (c) | izkustvene prilagoditve, razen tistih, ki so opisane v B96.(a) členu. |
| --- | --- |

(c)

izkustvene prilagoditve, razen tistih, ki so opisane v B96.(a) členu.

| B98 | Pri nekaterih zavarovalnih pogodbah brez neposredne udeležbe njihovi pogoji prepuščajo podjetju diskrecijo glede denarnih tokov, ki se bodo izplačali imetnikom police. Sprememba denarnih tokov, ki so v diskreciji podjetja, se obravnava, kot da se nanaša na prihodnjo storitev, in ustrezno prilagodi pogodbeno storitveno maržo. Da določi, kako ugotoviti spremembo denarnih tokov, ki so v njegovi diskreciji, podjetje na začetku kritja pogodbe navede, na kateri podlagi bo po pričakovanjih določilo svojo zavezo po pogodbi; na primer na podlagi fiksne obrestne mere ali na podlagi donosov, ki se spreminjajo glede ne donose določenih sredstev. |
| --- | --- |

B98

Pri nekaterih zavarovalnih pogodbah brez neposredne udeležbe njihovi pogoji prepuščajo podjetju diskrecijo glede denarnih tokov, ki se bodo izplačali imetnikom police. Sprememba denarnih tokov, ki so v diskreciji podjetja, se obravnava, kot da se nanaša na prihodnjo storitev, in ustrezno prilagodi pogodbeno storitveno maržo. Da določi, kako ugotoviti spremembo denarnih tokov, ki so v njegovi diskreciji, podjetje na začetku kritja pogodbe navede, na kateri podlagi bo po pričakovanjih določilo svojo zavezo po pogodbi; na primer na podlagi fiksne obrestne mere ali na podlagi donosov, ki se spreminjajo glede ne donose določenih sredstev.

| B99 | Ko podjetje določi to podlago, to uporabi za razlikovanje med učinkom sprememb predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, na to zavezo (ki ne prilagodijo pogodbene storitvene marže) in učinkom sprememb, ki so v diskreciji podjetja, na to zavezo (ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo). |
| --- | --- |

B99

Ko podjetje določi to podlago, to uporabi za razlikovanje med učinkom sprememb predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, na to zavezo (ki ne prilagodijo pogodbene storitvene marže) in učinkom sprememb, ki so v diskreciji podjetja, na to zavezo (ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo).

| B100 | Če podjetje na začetku kritja pogodbe ne more določiti, kaj obravnava kot svojo zavezo po pogodbi in kaj obravnava kot predmet diskrecije, kot svojo zavezo obravnava donos, ki je upoštevan v oceni denarnih tokov pri izpolnitvi na začetku kritja pogodbe, posodobljen glede na trenutne predpostavke v zvezi s finančnim tveganjem. |
| --- | --- |

B100

Če podjetje na začetku kritja pogodbe ne more določiti, kaj obravnava kot svojo zavezo po pogodbi in kaj obravnava kot predmet diskrecije, kot svojo zavezo obravnava donos, ki je upoštevan v oceni denarnih tokov pri izpolnitvi na začetku kritja pogodbe, posodobljen glede na trenutne predpostavke v zvezi s finančnim tveganjem.

Spremembe knjigovodske vrednosti pogodbene storitvene marže za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo (45. člen)

Spremembe knjigovodske vrednosti pogodbene storitvene marže za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo (45. člen)

| B101 | Zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo so zavarovalne pogodbe, ki so bolj ali manj pogodbe o opravljanju naložbenih storitev, v skladu s katerimi podjetje obljubi naložbeni donos na podlagi postavk, ki so podlaga. Zato so opredeljene kot zavarovalne pogodbe, za katere:






  (a) | pogodbeni pogoji določajo, da je imetnik police udeležen v deležu jasno določene skupine postavk, ki so podlaga (glej B105.–B106. člen); |
| --- | --- | --- |

B101

Zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo so zavarovalne pogodbe, ki so bolj ali manj pogodbe o opravljanju naložbenih storitev, v skladu s katerimi podjetje obljubi naložbeni donos na podlagi postavk, ki so podlaga. Zato so opredeljene kot zavarovalne pogodbe, za katere:

(a)

pogodbeni pogoji določajo, da je imetnik police udeležen v deležu jasno določene skupine postavk, ki so podlaga (glej B105.–B106. člen);

| (b) | podjetje pričakuje, da bo imetniku police plačalo znesek, enak znatnemu deležu poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga (glej B107. člen); in |
| --- | --- |

(b)

podjetje pričakuje, da bo imetniku police plačalo znesek, enak znatnemu deležu poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga (glej B107. člen); in

| (c) | podjetje pričakuje, da se bo znaten delež vsake spremembe zneskov, ki se bodo izplačali imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga (glej B107. člen). |
| --- | --- |

(c)

podjetje pričakuje, da se bo znaten delež vsake spremembe zneskov, ki se bodo izplačali imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga (glej B107. člen).

| B102 | Podjetje oceni, ali so pogoji iz B101. člena izpolnjeni na podlagi pričakovanj na začetku kritja pogodbe, in po tem pogojev ne ocenjuje ponovno, razen če se pogodba spremeni z uporabo 72. člena. |
| --- | --- |

B102

Podjetje oceni, ali so pogoji iz B101. člena izpolnjeni na podlagi pričakovanj na začetku kritja pogodbe, in po tem pogojev ne ocenjuje ponovno, razen če se pogodba spremeni z uporabo 72. člena.

| B103 | V obsegu, v katerem zavarovalne pogodbe v skupini vplivajo na denarne tokove imetnikom police po pogodbah v drugih skupinah (glej B67.–B71. člen), podjetje oceni, ali so pogoji v B101. členu izpolnjeni, in sicer tako, da upošteva denarne tokove, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetnikom police, določene z uporabo B68.–B70. člena. |
| --- | --- |

B103

V obsegu, v katerem zavarovalne pogodbe v skupini vplivajo na denarne tokove imetnikom police po pogodbah v drugih skupinah (glej B67.–B71. člen), podjetje oceni, ali so pogoji v B101. členu izpolnjeni, in sicer tako, da upošteva denarne tokove, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetnikom police, določene z uporabo B68.–B70. člena.

| B104 | Pogoji v B101. členu zagotavljajo, da so zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo pogodbe, v skladu s katerimi je obveza podjetja imetniku police čisti znesek po upoštevanju naslednjega:






  (a) | obveze plačati imetniku police znesek, enak pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga; in |
| --- | --- | --- |

B104

Pogoji v B101. členu zagotavljajo, da so zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo pogodbe, v skladu s katerimi je obveza podjetja imetniku police čisti znesek po upoštevanju naslednjega:

(a)

obveze plačati imetniku police znesek, enak pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga; in

| (b) | spremenljivega nadomestila (glej B110.–B118. člena), ki ga bo podjetje odbilo od zneska iz točke (a) v zameno za prihodnjo storitev, zagotovljeno z zavarovalno pogodbo, ki zajema:






  (i) | znesek deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, zmanjšan za |
| --- | --- | --- |

(b)

spremenljivega nadomestila (glej B110.–B118. člena), ki ga bo podjetje odbilo od zneska iz točke (a) v zameno za prihodnjo storitev, zagotovljeno z zavarovalno pogodbo, ki zajema:

(i)

znesek deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, zmanjšan za

| (ii) | denarne tokove pri izpolnitvi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(ii)

denarne tokove pri izpolnitvi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga.

| B105 | Delež iz B101.(a) člena ne izključuje možnosti, da podjetje z uporabo diskrecije spreminja zneske, ki se izplačujejo imetniku police. Vendar mora biti povezava s postavkami, ki so podlaga, izvršljiva (glej 2. člen). |
| --- | --- |

B105

Delež iz B101.(a) člena ne izključuje možnosti, da podjetje z uporabo diskrecije spreminja zneske, ki se izplačujejo imetniku police. Vendar mora biti povezava s postavkami, ki so podlaga, izvršljiva (glej 2. člen).

| B106 | Skupina postavk, ki so podlaga, iz B101.(a) člena lahko vsebuje katere koli postavke, na primer referenčni portfelj sredstev, čista sredstva podjetja ali določen podsklop čistih sredstev podjetja, dokler so jasno določene v pogodbi. Podjetju ni treba posedovati določene skupine postavk, ki so podlaga, vendar jasno določena skupina postavk, ki so podlaga, ne obstaja, kadar:






  (a) | lahko podjetje spremeni postavke, ki so podlaga, ki določajo znesek obveze podjetja, z učinkom za nazaj; ali |
| --- | --- | --- |

B106

Skupina postavk, ki so podlaga, iz B101.(a) člena lahko vsebuje katere koli postavke, na primer referenčni portfelj sredstev, čista sredstva podjetja ali določen podsklop čistih sredstev podjetja, dokler so jasno določene v pogodbi. Podjetju ni treba posedovati določene skupine postavk, ki so podlaga, vendar jasno določena skupina postavk, ki so podlaga, ne obstaja, kadar:

(a)

lahko podjetje spremeni postavke, ki so podlaga, ki določajo znesek obveze podjetja, z učinkom za nazaj; ali

| (b) | ni nobenih določenih postavk, ki so podlaga, tudi če bi lahko imetnik police prejel donos, ki načeloma odraža splošno uspešnost in pričakovanja podjetja ali uspešnost in pričakovanja podsklopa sredstev, ki jih poseduje podjetje. Primer takega donosa so pripisane obresti ali plačila dividende, ki se določijo na koncu obdobja, na katerega se nanašajo. V tem primeru obveza do imetnika police odraža pripisane obresti ali zneske dividende, ki jih je določilo podjetje, in ne odraža določenih postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(b)

ni nobenih določenih postavk, ki so podlaga, tudi če bi lahko imetnik police prejel donos, ki načeloma odraža splošno uspešnost in pričakovanja podjetja ali uspešnost in pričakovanja podsklopa sredstev, ki jih poseduje podjetje. Primer takega donosa so pripisane obresti ali plačila dividende, ki se določijo na koncu obdobja, na katerega se nanašajo. V tem primeru obveza do imetnika police odraža pripisane obresti ali zneske dividende, ki jih je določilo podjetje, in ne odraža določenih postavk, ki so podlaga.

| B107 | B101.(b) člen zahteva, da podjetje pričakuje, da bo imetniku police izplačalo znaten delež poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga, in B101.(c) člen zahteva, da podjetje pričakuje, da se bo znaten delež vsake spremembe zneskov, ki se bodo izplačali imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga. Podjetje:






  (a) | si razlaga izraz „znaten“ v obeh členih v kontekstu cilja zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, ki so pogodbe, pri katerih podjetje zagotavlja naložbene storitve in prejema nadomestilo za te storitve v obliki provizije, ki se določi glede na postavke, ki so podlaga; in |
| --- | --- | --- |

B107

B101.(b) člen zahteva, da podjetje pričakuje, da bo imetniku police izplačalo znaten delež poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga, in B101.(c) člen zahteva, da podjetje pričakuje, da se bo znaten delež vsake spremembe zneskov, ki se bodo izplačali imetniku police, spreminjal skupaj s spremembo poštene vrednosti postavk, ki so podlaga. Podjetje:

(a)

si razlaga izraz „znaten“ v obeh členih v kontekstu cilja zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, ki so pogodbe, pri katerih podjetje zagotavlja naložbene storitve in prejema nadomestilo za te storitve v obliki provizije, ki se določi glede na postavke, ki so podlaga; in

| (b) | oceni spremenljivost zneskov v B101.(b) in B101.(c) členu:






  (i) | v obdobju trajanja zavarovalne pogodbe in |
| --- | --- | --- |

(b)

oceni spremenljivost zneskov v B101.(b) in B101.(c) členu:

(i)

v obdobju trajanja zavarovalne pogodbe in

| (ii) | na podlagi z verjetnostjo uresničitve tehtanega povprečja sedanjih vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, in ne na podlagi najboljšega ali najslabšega izida (glej B37.–B38. člen). |
| --- | --- |

(ii)

na podlagi z verjetnostjo uresničitve tehtanega povprečja sedanjih vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, in ne na podlagi najboljšega ali najslabšega izida (glej B37.–B38. člen).

| B108 | Na primer, če podjetje pričakuje, da bo izplačalo znaten delež poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga, ob upoštevanju jamstva glede minimalnega donosa, bodo obstajali scenariji, v katerih:






  (a) | se denarni tokovi, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetniku police, spreminjajo glede na spremembe poštene vrednosti postavk, ki so podlaga, ker zajamčeni donos in drugi denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, ne presegajo poštene vrednosti donosa iz postavk, ki so podlaga; in |
| --- | --- | --- |

B108

Na primer, če podjetje pričakuje, da bo izplačalo znaten delež poštene vrednosti donosov na postavke, ki so podlaga, ob upoštevanju jamstva glede minimalnega donosa, bodo obstajali scenariji, v katerih:

(a)

se denarni tokovi, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetniku police, spreminjajo glede na spremembe poštene vrednosti postavk, ki so podlaga, ker zajamčeni donos in drugi denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, ne presegajo poštene vrednosti donosa iz postavk, ki so podlaga; in

| (b) | se denarni tokovi, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetniku police, ne spreminjajo glede na spremembe poštene vrednosti postavk, ki so podlaga, ker zajamčeni donos in drugi denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, presegajo pošteno vrednost donosa iz postavke, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(b)

se denarni tokovi, ki jih bo podjetje po pričakovanjih plačalo imetniku police, ne spreminjajo glede na spremembe poštene vrednosti postavk, ki so podlaga, ker zajamčeni donos in drugi denarni tokovi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga, presegajo pošteno vrednost donosa iz postavke, ki so podlaga.

Podjetje bo pri oceni spremenljivosti iz B101.(c) člena za ta primer upoštevalo z verjetnostjo uresničitve tehtano povprečje sedanjih vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov vseh teh scenarijev.

| B109 | Za namene MSRP 17 izdane pozavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, ne morejo biti zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo. |
| --- | --- |

B109

Za namene MSRP 17 izdane pozavarovalne pogodbe in pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, ne morejo biti zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo.

| B110 | Za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo se pogodbena storitvena marža prilagodi, da odraža spremenljivo naravo nadomestila. Zato se spremembe zneskov, določenih v B104. členu, obravnavajo, kot je določeno v B111.–B114. členu. |
| --- | --- |

B110

Za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo se pogodbena storitvena marža prilagodi, da odraža spremenljivo naravo nadomestila. Zato se spremembe zneskov, določenih v B104. členu, obravnavajo, kot je določeno v B111.–B114. členu.

| B111 | Spremembe obveze za plačilo zneska, enakega pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, imetniku police (B104.(a) člen) se ne nanašajo na prihodnjo storitev in ne prilagodijo pogodbene storitvene marže. |
| --- | --- |

B111

Spremembe obveze za plačilo zneska, enakega pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga, imetniku police (B104.(a) člen) se ne nanašajo na prihodnjo storitev in ne prilagodijo pogodbene storitvene marže.

| B112 | Spremembe zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga (B104.(b)(i) člen), se nanašajo na prihodnjo storitev in prilagodijo pogodbeno storitveno maržo z uporabo 45.(b) člena. |
| --- | --- |

B112

Spremembe zneska deleža podjetja v pošteni vrednosti postavk, ki so podlaga (B104.(b)(i) člen), se nanašajo na prihodnjo storitev in prilagodijo pogodbeno storitveno maržo z uporabo 45.(b) člena.

| B113 | Spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga (B104.(b)(ii) člen), vsebujejo:






  (a) | spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi razen tistih, ki so določene pod točko (b). Tako kot za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe, podjetje uporabi B96.–B97. člen, da določi, v kakšnem obsegu se nanašajo na prihodnjo storitev, in prilagodi pogodbeno storitveno maržo v skladu s 45.(c) členom. Vse prilagoditve se merijo z uporabo trenutnih diskontnih stopenj; |
| --- | --- | --- |

B113

Spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi, ki se ne spreminjajo glede na donose iz postavk, ki so podlaga (B104.(b)(ii) člen), vsebujejo:

(a)

spremembe denarnih tokov pri izpolnitvi razen tistih, ki so določene pod točko (b). Tako kot za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe, podjetje uporabi B96.–B97. člen, da določi, v kakšnem obsegu se nanašajo na prihodnjo storitev, in prilagodi pogodbeno storitveno maržo v skladu s 45.(c) členom. Vse prilagoditve se merijo z uporabo trenutnih diskontnih stopenj;

| (b) | spremembo učinka časovne vrednosti denarja in finančnih tveganj, ki ne izhajajo iz postavk, ki so podlaga, na primer učinka finančnih jamstev. Ta se nanaša na prihodnjo storitev in v skladu s 45.(c) členom prilagodi pogodbeno storitveno maržo, razen v obsegu, v katerem se uporablja B115. člen. |
| --- | --- |

(b)

spremembo učinka časovne vrednosti denarja in finančnih tveganj, ki ne izhajajo iz postavk, ki so podlaga, na primer učinka finančnih jamstev. Ta se nanaša na prihodnjo storitev in v skladu s 45.(c) členom prilagodi pogodbeno storitveno maržo, razen v obsegu, v katerem se uporablja B115. člen.

| B114 | Podjetju ni treba ločeno opredeliti prilagoditev pogodbene storitvene marže, ki se zahtevajo v B112. in B113. členu. Namesto tega se lahko za nekatere ali vse prilagoditve določi združen znesek. |
| --- | --- |

B114

Podjetju ni treba ločeno opredeliti prilagoditev pogodbene storitvene marže, ki se zahtevajo v B112. in B113. členu. Namesto tega se lahko za nekatere ali vse prilagoditve določi združen znesek.

Zmanjševanje tveganja

Zmanjševanje tveganja

| B115 | V obsegu, v katerem podjetje izpolnjuje pogoje iz B116. člena, se lahko odloči, da ne bo pripoznalo spremembe pogodbene storitvene marže, s čimer bi se odražale nekatere ali vse spremembe učinka časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja na:






  (a) | znesek deleža podjetja v postavkah, ki so podlaga (glej B112. člen), če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja na ta znesek z uporabo izvedenih finančnih instrumentov ali pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in |
| --- | --- | --- |

B115

V obsegu, v katerem podjetje izpolnjuje pogoje iz B116. člena, se lahko odloči, da ne bo pripoznalo spremembe pogodbene storitvene marže, s čimer bi se odražale nekatere ali vse spremembe učinka časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja na:

(a)

znesek deleža podjetja v postavkah, ki so podlaga (glej B112. člen), če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja na ta znesek z uporabo izvedenih finančnih instrumentov ali pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in

| (b) | denarne tokove pri izpolnitvi iz B113.(b) člena, če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja na te denarne tokove pri izpolnitvi z uporabo izvedenih finančnih instrumentov, neizvedenih finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

denarne tokove pri izpolnitvi iz B113.(b) člena, če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja na te denarne tokove pri izpolnitvi z uporabo izvedenih finančnih instrumentov, neizvedenih finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| B116 | Da lahko uporabi B115. člen, mora imeti podjetje predhodno dokumentiran cilj glede obvladovanja tveganj in strategijo za zmanjševanje finančnega tveganja, kot je opisana v B115. členu. Pri izvajanju tega cilja in strategije:






  (a) | se zavarovalne pogodbe in izvedeni finančni instrumenti, neizvedeni finančni instrumenti, merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, medsebojno ekonomsko izravnavajo (tj. vrednosti zavarovalnih pogodb in teh postavk, ki zmanjšujejo tveganje, se običajno gibata v nasprotnih smereh, ker se podobno odzivata na spremembe tveganja, ki se zmanjšuje). Podjetje pri ocenjevanju ekonomske izravnave ne upošteva razlik v računovodskem merjenju; |
| --- | --- | --- |

B116

Da lahko uporabi B115. člen, mora imeti podjetje predhodno dokumentiran cilj glede obvladovanja tveganj in strategijo za zmanjševanje finančnega tveganja, kot je opisana v B115. členu. Pri izvajanju tega cilja in strategije:

(a)

se zavarovalne pogodbe in izvedeni finančni instrumenti, neizvedeni finančni instrumenti, merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje, medsebojno ekonomsko izravnavajo (tj. vrednosti zavarovalnih pogodb in teh postavk, ki zmanjšujejo tveganje, se običajno gibata v nasprotnih smereh, ker se podobno odzivata na spremembe tveganja, ki se zmanjšuje). Podjetje pri ocenjevanju ekonomske izravnave ne upošteva razlik v računovodskem merjenju;

| (b) | kreditno tveganje ne prevladuje pri ekonomski izravnavi. |
| --- | --- |

(b)

kreditno tveganje ne prevladuje pri ekonomski izravnavi.

| B117 | Podjetje v vsakem poročevalskem obdobju dosledno določi denarne tokove pri izpolnitvi v skupini, za katero se uporablja B115. člen. |
| --- | --- |

B117

Podjetje v vsakem poročevalskem obdobju dosledno določi denarne tokove pri izpolnitvi v skupini, za katero se uporablja B115. člen.

| B117A | Če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja z uporabo izvedenih finančnih instrumentov ali neizvedenih finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena, vključi v poslovni izid. Če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja z uporabo pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, za predstavitev finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena, uporabi isto računovodsko usmeritev kot za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, z uporabo 88. in 90. člena. |
| --- | --- |

B117A

Če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja z uporabo izvedenih finančnih instrumentov ali neizvedenih finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena, vključi v poslovni izid. Če podjetje zmanjšuje učinek finančnega tveganja z uporabo pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, za predstavitev finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, ki izhajajo iz uporabe B115. člena, uporabi isto računovodsko usmeritev kot za pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, z uporabo 88. in 90. člena.

| B118 | Če in samo če kateri od pogojev iz B116. člena ni več izpolnjen, podjetje od tega datuma preneha uporabljati B115. člen. Podjetje ne opravi nobene prilagoditve za spremembe, prej pripoznane v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

B118

Če in samo če kateri od pogojev iz B116. člena ni več izpolnjen, podjetje od tega datuma preneha uporabljati B115. člen. Podjetje ne opravi nobene prilagoditve za spremembe, prej pripoznane v poslovnem izidu.

Pripoznanje pogodbene storitvene marže v poslovnem izidu

Pripoznanje pogodbene storitvene marže v poslovnem izidu

| B119 | Znesek pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb se v vsakem obdobju pripozna v poslovnem izidu tako, da odraža storitve zavarovalne pogodbe, opravljene v okviru skupine zavarovalnih pogodb v tem obdobju (glej 44.(e), 45.(e) in 66.(e) člen). Znesek se določi z:






  (a) | določitvijo enot kritja v skupini. Število enot kritja v skupini je količina storitev zavarovalne pogodbe, zagotovljenega s pogodbami v skupini, ki se določi tako, da se za vsako pogodbo upošteva količina upravičenj, zagotovljenih po pogodbi, in pričakovano obdobje kritja; |
| --- | --- | --- |

B119

Znesek pogodbene storitvene marže za skupino zavarovalnih pogodb se v vsakem obdobju pripozna v poslovnem izidu tako, da odraža storitve zavarovalne pogodbe, opravljene v okviru skupine zavarovalnih pogodb v tem obdobju (glej 44.(e), 45.(e) in 66.(e) člen). Znesek se določi z:

(a)

določitvijo enot kritja v skupini. Število enot kritja v skupini je količina storitev zavarovalne pogodbe, zagotovljenega s pogodbami v skupini, ki se določi tako, da se za vsako pogodbo upošteva količina upravičenj, zagotovljenih po pogodbi, in pričakovano obdobje kritja;

| (b) | razporeditvijo pogodbene storitvene marže na koncu obdobja (pred pripoznanjem kakršnih koli zneskov v poslovnem izidu, ki bi odražali opravljene storitve zavarovalne pogodbe v obdobju) enakomerno na vsako enoto kritja, zagotovljeno v trenutnem obdobju in ki se bo po pričakovanjih zagotovila v prihodnosti; |
| --- | --- |

(b)

razporeditvijo pogodbene storitvene marže na koncu obdobja (pred pripoznanjem kakršnih koli zneskov v poslovnem izidu, ki bi odražali opravljene storitve zavarovalne pogodbe v obdobju) enakomerno na vsako enoto kritja, zagotovljeno v trenutnem obdobju in ki se bo po pričakovanjih zagotovila v prihodnosti;

| (c) | pripoznanjem zneska, razporejenega na enote kritja, zagotovljene v obdobju, v poslovnem izidu. |
| --- | --- |

(c)

pripoznanjem zneska, razporejenega na enote kritja, zagotovljene v obdobju, v poslovnem izidu.

| B119A | Za uporabo B119. člena se obdobje storitve naložbenega donosa ali naložbene storitve konča na datum ali pred datumom, na katerega so plačani vsi zneski, dolgovani trenutnim imetnikom police v zvezi s temi storitvami, brez upoštevanja plačil prihodnjim imetnikom police, vključenih v denarne tokove pri izpolnitvi z uporabo B68. člena. |
| --- | --- |

B119A

Za uporabo B119. člena se obdobje storitve naložbenega donosa ali naložbene storitve konča na datum ali pred datumom, na katerega so plačani vsi zneski, dolgovani trenutnim imetnikom police v zvezi s temi storitvami, brez upoštevanja plačil prihodnjim imetnikom police, vključenih v denarne tokove pri izpolnitvi z uporabo B68. člena.

| B119B | Zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe lahko zagotavljajo storitev naložbenega donosa, če in samo če:






  (a) | obstaja naložbena sestavina ali pa ima imetnik police pravico do izplačila zneska; |
| --- | --- | --- |

B119B

Zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe lahko zagotavljajo storitev naložbenega donosa, če in samo če:

(a)

obstaja naložbena sestavina ali pa ima imetnik police pravico do izplačila zneska;

| (b) | podjetje pričakuje, da bo naložbena sestavina ali znesek, za katerega ima imetnik police pravico do izplačila, vključeval naložbeni donos (naložbeni donos je lahko manjši od nič, na primer v okolju negativnih obrestnih mer); in |
| --- | --- |

(b)

podjetje pričakuje, da bo naložbena sestavina ali znesek, za katerega ima imetnik police pravico do izplačila, vključeval naložbeni donos (naložbeni donos je lahko manjši od nič, na primer v okolju negativnih obrestnih mer); in

| (c) | podjetje pričakuje, da bo za ustvarjanje tega naložbenega donosa izvajalo naložbeno dejavnost. |
| --- | --- |

(c)

podjetje pričakuje, da bo za ustvarjanje tega naložbenega donosa izvajalo naložbeno dejavnost.

Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje – pripoznanje povračila izgub pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga (66.A–66.B člen)

Pozavarovalne pogodbe, ki jih ima podjetje – pripoznanje povračila izgub pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga (66.A–66.B člen)

| B119C | 66.A člen se uporablja, če in samo če je pozavarovalna pogodba, ki jo ima podjetje, sklenjena pred pripoznanjem kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, ali ob takem pripoznanju. |
| --- | --- |

B119C

66.A člen se uporablja, če in samo če je pozavarovalna pogodba, ki jo ima podjetje, sklenjena pred pripoznanjem kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, ali ob takem pripoznanju.

| B119D | Za uporabo 66.A člena podjetje določi prilagoditev pogodbene storitvene marže skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in iz njih izhajajoči prihodek tako, da pomnoži:






  (a) | izgubo, pripoznano pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, in |
| --- | --- | --- |

B119D

Za uporabo 66.A člena podjetje določi prilagoditev pogodbene storitvene marže skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, in iz njih izhajajoči prihodek tako, da pomnoži:

(a)

izgubo, pripoznano pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, in

| (b) | odstotek zahtevkov pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

odstotek zahtevkov pri zavarovalnih pogodbah, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| B119E | Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje v teh primerih za uporabo 66.(c)(i)–(ii) in 66.A člena uporabi sistematično in razumno metodo za razporejanje, da določi delež izgub, ki se pripozna pri skupini zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

B119E

Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje v teh primerih za uporabo 66.(c)(i)–(ii) in 66.A člena uporabi sistematično in razumno metodo za razporejanje, da določi delež izgub, ki se pripozna pri skupini zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| B119F | Ko je podjetje oblikovalo sestavino iz naslova povračila izgub z uporabo 66.B člena, sestavino povračila izgub prilagodi, da odraža spremembe sestavine izgube kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga (glej 50.–52. člen). Knjigovodska vrednost sestavine iz naslova povračila izgub ne sme presegati deleža knjigovodske vrednosti sestavine izgube kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, za katero podjetje pričakuje, da jo bo povrnilo iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

B119F

Ko je podjetje oblikovalo sestavino iz naslova povračila izgub z uporabo 66.B člena, sestavino povračila izgub prilagodi, da odraža spremembe sestavine izgube kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga (glej 50.–52. člen). Knjigovodska vrednost sestavine iz naslova povračila izgub ne sme presegati deleža knjigovodske vrednosti sestavine izgube kočljive skupine zavarovalnih pogodb, ki so podlaga, za katero podjetje pričakuje, da jo bo povrnilo iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

Prihodki iz zavarovanja (83. in 85. člen)

| B120 | Skupni prihodki iz zavarovanja za skupino zavarovalnih pogodb so enaki nadomestilu za pogodbe, tj. znesku premij, plačanih podjetju, ki:






  (a) | je prilagojen za učinek financiranja; in |
| --- | --- | --- |

B120

Skupni prihodki iz zavarovanja za skupino zavarovalnih pogodb so enaki nadomestilu za pogodbe, tj. znesku premij, plačanih podjetju, ki:

(a)

je prilagojen za učinek financiranja; in

| (b) | izključuje vse naložbene sestavine. |
| --- | --- |

(b)

izključuje vse naložbene sestavine.

| B121 | V skladu s 83. členom mora znesek prihodkov iz zavarovanja, pripoznanih v obdobju, predstavljati prenos obljubljenih storitev, in sicer v znesku, ki odraža pričakovano nadomestilo, do katerega bo podjetje upravičeno v zameno za te storitve. Skupno nadomestilo za skupino pogodb zajema naslednje zneske:






  (a) | zneske, povezane z opravljanjem storitev, ki vsebujejo:






  (i) | odhodke iz zavarovalnih storitev brez zneskov, povezanih s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja, vključeno pod točko (ii), in zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje, |
| --- | --- | --- | --- |

B121

V skladu s 83. členom mora znesek prihodkov iz zavarovanja, pripoznanih v obdobju, predstavljati prenos obljubljenih storitev, in sicer v znesku, ki odraža pričakovano nadomestilo, do katerega bo podjetje upravičeno v zameno za te storitve. Skupno nadomestilo za skupino pogodb zajema naslednje zneske:

(a)

zneske, povezane z opravljanjem storitev, ki vsebujejo:

(i)

odhodke iz zavarovalnih storitev brez zneskov, povezanih s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja, vključeno pod točko (ii), in zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje,

| (ia) | zneske, povezane z davkom na dohodek, ki se lahko zaračunajo konkretno imetniku police, |
| --- | --- |

(ia)

zneske, povezane z davkom na dohodek, ki se lahko zaračunajo konkretno imetniku police,

| (ii) | prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja brez vseh zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje, in |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja brez vseh zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje, in

| (iii) | pogodbeno storitveno maržo; |
| --- | --- |

(iii)

pogodbeno storitveno maržo;

| (b) | zneske, povezane z denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj. |
| --- | --- |

(b)

zneske, povezane z denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj.

| B122 | Prihodki iz zavarovanja za obdobje, ki se nanaša na zneske, opisane v B121.(a) členu, se določijo v skladu z B123.–B124. členom. Prihodki iz zavarovanja za obdobje, ki se nanaša na zneske, opisane v B121.(b) členu, se določijo v skladu z B125. členom. |
| --- | --- |

B122

Prihodki iz zavarovanja za obdobje, ki se nanaša na zneske, opisane v B121.(a) členu, se določijo v skladu z B123.–B124. členom. Prihodki iz zavarovanja za obdobje, ki se nanaša na zneske, opisane v B121.(b) členu, se določijo v skladu z B125. členom.

| B123 | Ko podjetje opravi storitve, z uporabo MSRP 15 odpravi pripoznanje izvršitvene obveze za te storitve in pripozna prihodke. Skladno s tem podjetje, ko v obdobju opravi storitve, z uporabo MSRP 17 zmanjša obveznost za preostalo kritje za opravljene storitve in pripozna prihodke iz zavarovanja. Zmanjšanje obveznosti za preostalo kritje, na podlagi katere nastanejo prihodki iz zavarovanja, izključuje spremembe obveznosti, ki se ne na nanašajo storitve, ki jih bo po pričakovanjih zajemalo nadomestilo, prejeto s strani podjetja. Te spremembe so:






  (a) | spremembe, ki se ne nanašajo na storitve, opravljene v obdobju, na primer:






  (i) | spremembe, ki izhajajo iz denarnih pritokov iz naslova prejetih premij, |
| --- | --- | --- | --- |

B123

Ko podjetje opravi storitve, z uporabo MSRP 15 odpravi pripoznanje izvršitvene obveze za te storitve in pripozna prihodke. Skladno s tem podjetje, ko v obdobju opravi storitve, z uporabo MSRP 17 zmanjša obveznost za preostalo kritje za opravljene storitve in pripozna prihodke iz zavarovanja. Zmanjšanje obveznosti za preostalo kritje, na podlagi katere nastanejo prihodki iz zavarovanja, izključuje spremembe obveznosti, ki se ne na nanašajo storitve, ki jih bo po pričakovanjih zajemalo nadomestilo, prejeto s strani podjetja. Te spremembe so:

(a)

spremembe, ki se ne nanašajo na storitve, opravljene v obdobju, na primer:

(i)

spremembe, ki izhajajo iz denarnih pritokov iz naslova prejetih premij,

| (ii) | spremembe, ki se nanašajo na naložbene sestavine v obdobju, |
| --- | --- |

(ii)

spremembe, ki se nanašajo na naložbene sestavine v obdobju,

| (iia) | spremembe, ki izhajajo iz denarnih tokov iz posojil imetnikom police; |
| --- | --- |

(iia)

spremembe, ki izhajajo iz denarnih tokov iz posojil imetnikom police;

| (iii) | spremembe, ki se nanašajo na s transakcijami povezane davke, pobrane v imenu tretjih oseb (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve) (glej B65.(i) člen), |
| --- | --- |

(iii)

spremembe, ki se nanašajo na s transakcijami povezane davke, pobrane v imenu tretjih oseb (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve) (glej B65.(i) člen),

| (iv) | finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja, |
| --- | --- |

(iv)

finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja,

| (v) | denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj (glej B125. člen) in |
| --- | --- |

(v)

denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj (glej B125. člen) in

| (vi) | odprava pripoznanja obveznosti, prenesenih na tretjo osebo; |
| --- | --- |

(vi)

odprava pripoznanja obveznosti, prenesenih na tretjo osebo;

| (b) | spremembe, ki se sicer nanašajo na storitve, vendar zanje podjetje ne pričakuje nadomestila, tj. povečanja in zmanjšanja sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje (glej 47.–52. člen). |
| --- | --- |

(b)

spremembe, ki se sicer nanašajo na storitve, vendar zanje podjetje ne pričakuje nadomestila, tj. povečanja in zmanjšanja sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje (glej 47.–52. člen).

| B123A | V obsegu, v katerem podjetje odpravi pripoznanje sredstva za denarne tokove, ki niso denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb (glej 38.(c)(ii) in B66.A člen), pripozna prihodke in odhodke iz zavarovanja v znesku, za katerega na ta datum odpravi pripoznanje. |
| --- | --- |

B123A

V obsegu, v katerem podjetje odpravi pripoznanje sredstva za denarne tokove, ki niso denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb (glej 38.(c)(ii) in B66.A člen), pripozna prihodke in odhodke iz zavarovanja v znesku, za katerega na ta datum odpravi pripoznanje.

| B124 | Posledično se lahko prihodki iz zavarovanja za obdobje analizirajo tudi kot vsota sprememb obveznosti za preostalo kritje v obdobju v zvezi s storitvami, za katere bo podjetje po pričakovanjih prejelo nadomestilo. Te spremembe so:






  (a) | odhodki iz zavarovalnih storitev, nastali v obdobju (merjeni po zneskih, pričakovanih na začetku obdobja), brez:






  (i) | zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje z uporabo 51.(a) člena, |
| --- | --- | --- | --- |

B124

Posledično se lahko prihodki iz zavarovanja za obdobje analizirajo tudi kot vsota sprememb obveznosti za preostalo kritje v obdobju v zvezi s storitvami, za katere bo podjetje po pričakovanjih prejelo nadomestilo. Te spremembe so:

(a)

odhodki iz zavarovalnih storitev, nastali v obdobju (merjeni po zneskih, pričakovanih na začetku obdobja), brez:

(i)

zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje z uporabo 51.(a) člena,

| (ii) | poplačil naložbenih sestavin; |
| --- | --- |

(ii)

poplačil naložbenih sestavin;

| (iii) | zneskov, ki se nanašajo na s transakcijami povezane davke, pobrane v imenu tretjih oseb (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve) (glej B65.(i) člen), |
| --- | --- |

(iii)

zneskov, ki se nanašajo na s transakcijami povezane davke, pobrane v imenu tretjih oseb (kot so davki na premije, davki na dodano vrednost ter davki na blago in storitve) (glej B65.(i) člen),

| (iv) | odhodkov za pridobitev zavarovanja (glej B125. člen); in |
| --- | --- |

(iv)

odhodkov za pridobitev zavarovanja (glej B125. člen); in

| (v) | zneska, povezanega s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja (glej točko (b)); |
| --- | --- |

(v)

zneska, povezanega s prilagoditvijo zaradi nefinančnega tveganja (glej točko (b));

| (b) | sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja brez:






  (i) | sprememb, vključenih v finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 87. člena, |
| --- | --- | --- |

(b)

sprememba prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja brez:

(i)

sprememb, vključenih v finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 87. člena,

| (ii) | sprememb, ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo, ker se nanašajo na prihodnjo storitev, v skladu s 44.(c) in 45.(c) členom, in |
| --- | --- |

(ii)

sprememb, ki prilagodijo pogodbeno storitveno maržo, ker se nanašajo na prihodnjo storitev, v skladu s 44.(c) in 45.(c) členom, in

| (iii) | zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje z uporabo 51.(b) člena; |
| --- | --- |

(iii)

zneskov, razporejenih na sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje z uporabo 51.(b) člena;

| (c) | znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu v obdobju z uporabo 44.(e) in 45.(e) člena; |
| --- | --- |

(c)

znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu v obdobju z uporabo 44.(e) in 45.(e) člena;

| (d) | drugi zneski, če obstajajo, na primer izkustvene prilagoditve za prejemke od premij razen tistih, ki se nanašajo na prihodnjo storitev (glej B96.(a) člen). |
| --- | --- |

(d)

drugi zneski, če obstajajo, na primer izkustvene prilagoditve za prejemke od premij razen tistih, ki se nanašajo na prihodnjo storitev (glej B96.(a) člen).

| B125 | Podjetje določi prihodke iz zavarovanja, povezane z denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj, s sistematično razporeditvijo dela premij, ki se nanašajo na povračilo teh denarnih tokov, na vsako poročevalsko obdobje na podlagi preteka časa. Podjetje isti znesek pripozna kot odhodke iz zavarovalnih storitev. |
| --- | --- |

B125

Podjetje določi prihodke iz zavarovanja, povezane z denarnimi tokovi pri pridobivanju zavarovanj, s sistematično razporeditvijo dela premij, ki se nanašajo na povračilo teh denarnih tokov, na vsako poročevalsko obdobje na podlagi preteka časa. Podjetje isti znesek pripozna kot odhodke iz zavarovalnih storitev.

| B126 | Ko podjetje uporabi pristop razporejanja premij iz 55.–58. člena, so prihodki iz zavarovanja za obdobje znesek pričakovanih prejemkov od premij (brez morebitnih naložbenih sestavin in prilagojen, da odraža časovno vrednost denarja ter učinek finančnega tveganja, če je relevantno, z uporabo 56. člena), razporejen na obdobje. Podjetje pričakovane prejemke od premij na vsako obdobje storitev zavarovalne pogodbe razporedi:






  (a) | na podlagi preteka časa, vendar |
| --- | --- | --- |

B126

Ko podjetje uporabi pristop razporejanja premij iz 55.–58. člena, so prihodki iz zavarovanja za obdobje znesek pričakovanih prejemkov od premij (brez morebitnih naložbenih sestavin in prilagojen, da odraža časovno vrednost denarja ter učinek finančnega tveganja, če je relevantno, z uporabo 56. člena), razporejen na obdobje. Podjetje pričakovane prejemke od premij na vsako obdobje storitev zavarovalne pogodbe razporedi:

(a)

na podlagi preteka časa, vendar

| (b) | če se pričakovani vzorec sprostitve iz tveganja v obdobju kritja pomembno razlikuje od preteka časa, na podlagi pričakovanega časa nastanka odhodkov iz zavarovalnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

če se pričakovani vzorec sprostitve iz tveganja v obdobju kritja pomembno razlikuje od preteka časa, na podlagi pričakovanega časa nastanka odhodkov iz zavarovalnih storitev.

| B127 | Podjetje v primeru spremenjenih dejstev in okoliščin spreminja podlago za razporejanje med B126.(a) in B126.(b) členom, kot je potrebno. |
| --- | --- |

B127

Podjetje v primeru spremenjenih dejstev in okoliščin spreminja podlago za razporejanje med B126.(a) in B126.(b) členom, kot je potrebno.

Finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja (87.–92. člen).

| B128 | Podjetje mora v skladu s 87. členom v finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja vključiti učinek časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja ter njegove spremembe. Za namene MSRP 17:






  (a) | so predpostavke o inflaciji na podlagi indeksa cen ali stopenj ali na podlagi cen sredstev z donosi, vezanimi na inflacijo, predpostavke, ki se nanašajo na finančno tveganje; |
| --- | --- | --- |

B128

Podjetje mora v skladu s 87. členom v finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja vključiti učinek časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja ter njegove spremembe. Za namene MSRP 17:

(a)

so predpostavke o inflaciji na podlagi indeksa cen ali stopenj ali na podlagi cen sredstev z donosi, vezanimi na inflacijo, predpostavke, ki se nanašajo na finančno tveganje;

| (b) | predpostavke o inflaciji na podlagi pričakovanj podjetja glede specifičnih sprememb cen, niso predpostavke, ki se nanašajo na finančno tveganje; in |
| --- | --- |

(b)

predpostavke o inflaciji na podlagi pričakovanj podjetja glede specifičnih sprememb cen, niso predpostavke, ki se nanašajo na finančno tveganje; in

| (c) | so spremembe pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb, ki jih povzročijo spremembe vrednosti postavk, ki so podlaga (brez dodatnih vplačil in izplačil), spremembe, ki izhajajo iz učinka časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja ter njegovih sprememb. |
| --- | --- |

(c)

so spremembe pri merjenju skupine zavarovalnih pogodb, ki jih povzročijo spremembe vrednosti postavk, ki so podlaga (brez dodatnih vplačil in izplačil), spremembe, ki izhajajo iz učinka časovne vrednosti denarja in finančnega tveganja ter njegovih sprememb.

| B129 | V skladu z 88.–89. členom mora podjetje izbrati računovodsko usmeritev glede tega, ali bo razdružilo finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja za obdobje med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos. Podjetje izbrano računovodsko usmeritev uporabi za portfelje zavarovalnih pogodb. Pri presoji, katera računovodska usmeritev je primerna za portfelj zavarovalnih pogodb, v skladu s 13. členom MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake podjetje za vsak portfelj upošteva sredstva, ki jih poseduje, in kako obračunava ta sredstva. |
| --- | --- |

B129

V skladu z 88.–89. členom mora podjetje izbrati računovodsko usmeritev glede tega, ali bo razdružilo finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja za obdobje med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos. Podjetje izbrano računovodsko usmeritev uporabi za portfelje zavarovalnih pogodb. Pri presoji, katera računovodska usmeritev je primerna za portfelj zavarovalnih pogodb, v skladu s 13. členom MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

| B130 | Če se uporablja 88.(b) člen, podjetje v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov po obdobju trajanja skupine zavarovalnih pogodb. V tem kontekstu sistematična razporeditev pomeni razporeditev pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov skupine zavarovalnih pogodb po obdobju trajanja skupine, ki:






  (a) | temelji na značilnostih pogodb brez sklicevanja na dejavnike, ki ne vplivajo na denarne tokove, ki naj bi po pričakovanjih nastali v okviru pogodb. Na primer, razporeditev finančnih prihodkov ali odhodkov ne temelji na pričakovanih pripoznanih donosih na sredstva, če ti pričakovani pripoznani donosi ne vplivajo na denarne tokove pogodb v skupini; |
| --- | --- | --- |

B130

Če se uporablja 88.(b) člen, podjetje v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov po obdobju trajanja skupine zavarovalnih pogodb. V tem kontekstu sistematična razporeditev pomeni razporeditev pričakovanih skupnih finančnih prihodkov ali odhodkov skupine zavarovalnih pogodb po obdobju trajanja skupine, ki:

(a)

temelji na značilnostih pogodb brez sklicevanja na dejavnike, ki ne vplivajo na denarne tokove, ki naj bi po pričakovanjih nastali v okviru pogodb. Na primer, razporeditev finančnih prihodkov ali odhodkov ne temelji na pričakovanih pripoznanih donosih na sredstva, če ti pričakovani pripoznani donosi ne vplivajo na denarne tokove pogodb v skupini;

| (b) | povzroči, da so zneski, pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu v obdobju trajanja skupine zavarovalnih pogodb, skupno enaki nič. Kumulativni znesek, pripoznan v drugem vseobsegajočem donosu na kateri koli datum, je razlika med knjigovodsko vrednostjo skupine pogodb in zneskom, po katerem bi se skupina merila ob uporabi sistematične razporeditve. |
| --- | --- |

(b)

povzroči, da so zneski, pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu v obdobju trajanja skupine zavarovalnih pogodb, skupno enaki nič. Kumulativni znesek, pripoznan v drugem vseobsegajočem donosu na kateri koli datum, je razlika med knjigovodsko vrednostjo skupine pogodb in zneskom, po katerem bi se skupina merila ob uporabi sistematične razporeditve.

| B131 | Za skupine zavarovalnih pogodb, za katere spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, nimajo znatnega učinka na zneske, plačane imetniku police, se sistematična razporeditev določi z uporabo diskontnih stopenj, določenih v B72.(e)(i) členu. |
| --- | --- |

B131

Za skupine zavarovalnih pogodb, za katere spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, nimajo znatnega učinka na zneske, plačane imetniku police, se sistematična razporeditev določi z uporabo diskontnih stopenj, določenih v B72.(e)(i) členu.

| B132 | Za skupine zavarovalnih pogodb, pri katerih imajo spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, znaten učinek na zneske, plačane imetniku police:






  (a) | se lahko sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz ocen prihodnjih denarnih tokov, določi na enega od naslednjih načinov:






  (i) | z uporabo stopnje, ki razporedi preostale popravljene pričakovane finančne prihodke ali odhodke po preostalem obdobju trajanja skupine pogodb po stalnih stopnjah, ali |
| --- | --- | --- | --- |

B132

Za skupine zavarovalnih pogodb, pri katerih imajo spremembe predpostavk, ki se nanašajo na finančno tveganje, znaten učinek na zneske, plačane imetniku police:

(a)

se lahko sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz ocen prihodnjih denarnih tokov, določi na enega od naslednjih načinov:

(i)

z uporabo stopnje, ki razporedi preostale popravljene pričakovane finančne prihodke ali odhodke po preostalem obdobju trajanja skupine pogodb po stalnih stopnjah, ali

| (ii) | za pogodbe, ki uporabljajo pripisane obresti za določitev zneskov, ki se morajo izplačati imetnikom police – z uporabo razporeditve, ki temelji na zneskih, ki so se knjižili v dobro v obdobju in naj bi se knjižili v dobro v prihodnjih obdobjih; |
| --- | --- |

(ii)

za pogodbe, ki uporabljajo pripisane obresti za določitev zneskov, ki se morajo izplačati imetnikom police – z uporabo razporeditve, ki temelji na zneskih, ki so se knjižili v dobro v obdobju in naj bi se knjižili v dobro v prihodnjih obdobjih;

| (b) | se sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, če se ločeno razdruži od drugih sprememb prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja z uporabo 81. člena, določi z uporabo razporeditve, skladne s tisto, ki se je uporabila za razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prihodnjih denarnih tokov; |
| --- | --- |

(b)

se sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, če se ločeno razdruži od drugih sprememb prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja z uporabo 81. člena, določi z uporabo razporeditve, skladne s tisto, ki se je uporabila za razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prihodnjih denarnih tokov;

| (c) | se sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz pogodbene storitvene marže, določi:






  (i) | za zavarovalne pogodbe, ki nimajo značilnosti neposredne udeležbe, z uporabo diskontnih stopenj, določenih v B72.(b) členu, in |
| --- | --- | --- |

(c)

se sistematična razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz pogodbene storitvene marže, določi:

(i)

za zavarovalne pogodbe, ki nimajo značilnosti neposredne udeležbe, z uporabo diskontnih stopenj, določenih v B72.(b) členu, in

| (ii) | za zavarovalne pogodbe, ki imajo značilnosti neposredne udeležbe, z uporabo razporeditve, skladne s tisto, ki se je uporabila za razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prihodnjih denarnih tokov. |
| --- | --- |

(ii)

za zavarovalne pogodbe, ki imajo značilnosti neposredne udeležbe, z uporabo razporeditve, skladne s tisto, ki se je uporabila za razporeditev za finančne prihodke ali odhodke, ki izhajajo iz prihodnjih denarnih tokov.

| B133 | Pri uporabi pristopa razporejanja premij na zavarovalne pogodbe, opisane v 53.–59. členu, se lahko od podjetja zahteva ali pa se lahko podjetje samo odloči, da bo diskontiralo obveznosti za nastale zahtevke. V takih primerih se lahko odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 88.(b) člena. Če se podjetje tako odloči, določi finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja v poslovnem izidu z uporabo diskontne stopnje, določene v B72.(e)(iii) členu. |
| --- | --- |

B133

Pri uporabi pristopa razporejanja premij na zavarovalne pogodbe, opisane v 53.–59. členu, se lahko od podjetja zahteva ali pa se lahko podjetje samo odloči, da bo diskontiralo obveznosti za nastale zahtevke. V takih primerih se lahko odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 88.(b) člena. Če se podjetje tako odloči, določi finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja v poslovnem izidu z uporabo diskontne stopnje, določene v B72.(e)(iii) členu.

| B134 | 89. člen se uporablja, če podjetje, po lastni izbiri ali ker se tako od njega zahteva, poseduje postavke, ki so podlaga za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo. Če se podjetje odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 89.(b) člena, v poslovni izid vključi odhodke ali prihodke, ki se povsem ujemajo s prihodki ali odhodki, vključenimi v poslovni izid za postavke, ki so podlaga, kar povzroči, da je seštevek teh ločeno predstavljenih postavk enak nič. |
| --- | --- |

B134

89. člen se uporablja, če podjetje, po lastni izbiri ali ker se tako od njega zahteva, poseduje postavke, ki so podlaga za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo. Če se podjetje odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja z uporabo 89.(b) člena, v poslovni izid vključi odhodke ali prihodke, ki se povsem ujemajo s prihodki ali odhodki, vključenimi v poslovni izid za postavke, ki so podlaga, kar povzroči, da je seštevek teh ločeno predstavljenih postavk enak nič.

| B135 | Podjetje lahko izpolnjuje pogoje za izbrano računovodsko usmeritev iz 89. člena v enem obdobju, v drugih pa ne, ker se lahko zgodi, da ne poseduje več postavk, ki so podlaga, ali obratno. Če pride do take spremembe, se izbira med računovodskima usmeritvama, ki sta podjetju na voljo, spremeni s tiste iz 88. člena na tisto v 89. členu ali obratno. Zato lahko podjetje spreminja računovodsko usmeritev med tisto iz 88.(b) člena in tisto iz 89.(b) člena. Pri taki spremembi podjetje:






  (a) | do datuma spremembe vključi akumulirani znesek, prej vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot prilagoditev zaradi prerazvrstitve v poslovnem izidu v obdobju, v katerem je prišlo do spremembe, in v prihodnjih obdobjih, kot sledi:






  (i) | če je podjetje prej uporabljalo 88.(b) člen – v poslovni izid vključi akumulirani znesek, pred spremembo vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot da bi nadaljevalo s pristopom iz 88.(b) člena na podlagi predpostavk, ki so se uporabljale neposredno pred spremembo, in |
| --- | --- | --- | --- |

B135

Podjetje lahko izpolnjuje pogoje za izbrano računovodsko usmeritev iz 89. člena v enem obdobju, v drugih pa ne, ker se lahko zgodi, da ne poseduje več postavk, ki so podlaga, ali obratno. Če pride do take spremembe, se izbira med računovodskima usmeritvama, ki sta podjetju na voljo, spremeni s tiste iz 88. člena na tisto v 89. členu ali obratno. Zato lahko podjetje spreminja računovodsko usmeritev med tisto iz 88.(b) člena in tisto iz 89.(b) člena. Pri taki spremembi podjetje:

(a)

do datuma spremembe vključi akumulirani znesek, prej vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot prilagoditev zaradi prerazvrstitve v poslovnem izidu v obdobju, v katerem je prišlo do spremembe, in v prihodnjih obdobjih, kot sledi:

(i)

če je podjetje prej uporabljalo 88.(b) člen – v poslovni izid vključi akumulirani znesek, pred spremembo vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot da bi nadaljevalo s pristopom iz 88.(b) člena na podlagi predpostavk, ki so se uporabljale neposredno pred spremembo, in

| (ii) | če je podjetje prej uporabljalo 89.(b) člen – v poslovni izid vključi akumulirani znesek, pred spremembo vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot da bi nadaljevalo s pristopom iz 89.(b) člena na podlagi predpostavk, ki so se uporabljale neposredno pred spremembo; |
| --- | --- |

(ii)

če je podjetje prej uporabljalo 89.(b) člen – v poslovni izid vključi akumulirani znesek, pred spremembo vključen v drugi vseobsegajoči donos, kot da bi nadaljevalo s pristopom iz 89.(b) člena na podlagi predpostavk, ki so se uporabljale neposredno pred spremembo;

| (b) | ne preračuna primerjalnih informacij iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

(b)

ne preračuna primerjalnih informacij iz prejšnjih obdobij.

| B136 | Podjetje pri uporabi B135.(a) člena ne preračuna akumuliranega zneska, prej vključenega v drugi vseobsegajoči donos, kot da se je nova razdružitev vedno uporabljala, predpostavke, uporabljene za prerazvrstitev v prihodnjih obdobjih, pa se po datumu spremembe ne posodabljajo. |
| --- | --- |

B136

Podjetje pri uporabi B135.(a) člena ne preračuna akumuliranega zneska, prej vključenega v drugi vseobsegajoči donos, kot da se je nova razdružitev vedno uporabljala, predpostavke, uporabljene za prerazvrstitev v prihodnjih obdobjih, pa se po datumu spremembe ne posodabljajo.

Učinek računovodskih ocen iz medletnih računovodskih izkazov

| B137 | Če podjetje pripravlja medletne računovodske izkaze z uporabo MRS 34 Medletno računovodsko poročanje, izbere računovodsko usmeritev glede tega, ali bo spremenilo obravnavo računovodskih ocen iz prejšnjih medletnih računovodskih izkazov, ko uporablja MSRP 17 v poznejših medletnih računovodskih izkazih in v letnem poročevalskem obdobju. Podjetje izbrano računovodsko usmeritev uporabi za vse skupine zavarovalnih pogodb, ki jih izdaja, in skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima sklenjene. |
| --- | --- |

B137

Če podjetje pripravlja medletne računovodske izkaze z uporabo MRS 34 Medletno računovodsko poročanje

---

(1)  DE pomeni denarno enoto.

1

---

Dodatek C

Datum začetka veljavnosti in prehod

Ta dodatek je sestavni del MSRP 17 Zavarovalne pogodbe.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

| C1 | Podjetje mora uporabljati MSRP 17 za letna poročevalska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2023 ali pozneje. Če podjetje uporabi MSRP 17 za obdobja pred tem datumom, mora to razkriti. Zgodnejši začetek uporabe je dovoljen za podjetja, ki na datum začetka uporabe MSRP 17 ali pred tem datumom uporabljajo MSRP 9 Finančni instrumenti. |
| --- | --- |

C1

| C2 | Za namene zahtev glede prehoda iz C1. in C3.–C33. člena:






  (a) | je datum začetka uporabe začetek letnega poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi MSRP 17; in |
| --- | --- | --- |

C2

(a)

je datum začetka uporabe začetek letnega poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi MSRP 17; in

| (b) | je datum prehoda začetek letnega poročevalskega obdobja neposredno pred datumom začetka uporabe. |
| --- | --- |

(b)

je datum prehoda začetek letnega poročevalskega obdobja neposredno pred datumom začetka uporabe.

PREHOD

| C3 | Razen če to ni izvedljivo ali se uporablja C5.A člen, podjetje uporabi MSRP 17 za nazaj, vendar z naslednjimi izjemami:






  (a) | podjetju ni treba predstaviti kvantitativnih informacij, ki se zahtevajo v 28.(f) členu MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake; in |
| --- | --- | --- |

C3

(a)

podjetju ni treba predstaviti kvantitativnih informacij, ki se zahtevajo v 28.(f) členu MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake; in

| (b) | podjetje ne uporabi možnosti iz B115. člena za obdobja pred datumom prehoda. Podjetje lahko možnost iz B115. člena uporabi za naprej na datum prehoda ali po njem, če in samo če določi razmerja zmanjševanja tveganj na datum, ko uporabi to možnost, ali pred njim. |
| --- | --- |

(b)

podjetje ne uporabi možnosti iz B115. člena za obdobja pred datumom prehoda. Podjetje lahko možnost iz B115. člena uporabi za naprej na datum prehoda ali po njem, če in samo če določi razmerja zmanjševanja tveganj na datum, ko uporabi to možnost, ali pred njim.

| C4 | Da uporabi MSRP 17 za nazaj, podjetje na datum prehoda:






  (a) | določi, pripozna in meri vsako skupino zavarovalnih pogodb, kot da se je MSRP 17 vedno uporabljal; |
| --- | --- | --- |

C4

(a)

določi, pripozna in meri vsako skupino zavarovalnih pogodb, kot da se je MSRP 17 vedno uporabljal;

| (aa) | določi, pripozna in meri vsa sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot da se je MSRP 17 vedno uporabljal (razen da podjetju ni treba uporabiti ocene zmožnosti povračila iz 28.E člena pred datumom prehoda); |
| --- | --- |

(aa)

določi, pripozna in meri vsa sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot da se je MSRP 17 vedno uporabljal (razen da podjetju ni treba uporabiti ocene zmožnosti povračila iz 28.E člena pred datumom prehoda);

| (b) | odpravi pripoznanje za vsa obstoječa stanja, ki ne bi obstajala, če bi se MSRP 17 vedno uporabljal; in |
| --- | --- |

(b)

odpravi pripoznanje za vsa obstoječa stanja, ki ne bi obstajala, če bi se MSRP 17 vedno uporabljal; in

| (c) | pripozna morebitno čisto razliko, ki lahko nastane kot posledica, v lastniškem kapitalu. |
| --- | --- |

(c)

pripozna morebitno čisto razliko, ki lahko nastane kot posledica, v lastniškem kapitalu.

| C5 | Če in samo če je za podjetje uporaba C3. člena za skupino zavarovalnih pogodb neizvedljiva, namesto uporabe C4.(a) člena uporabi naslednje pristope:






  (a) | prilagojeni retrospektivni pristop iz C6.–C19.A člena ob upoštevanju C6.(a) člena; ali |
| --- | --- | --- |

C5

(a)

prilagojeni retrospektivni pristop iz C6.–C19.A člena ob upoštevanju C6.(a) člena; ali

| (b) | pristop poštene vrednosti iz C20.–C24.B člena. |
| --- | --- |

(b)

pristop poštene vrednosti iz C20.–C24.B člena.

| C5A | Ne glede na C5. člen se lahko podjetje odloči uporabiti pristop poštene vrednosti iz C20.–C24.B člena za skupino zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, za katero bi lahko uporabilo MSRP 17 za nazaj, če in samo če:






  (a) | se podjetje odloči uporabiti možnost zmanjševanja tveganj iz B115. člena za skupino zavarovalnih pogodb za naprej od datuma prehoda in |
| --- | --- | --- |

C5A

(a)

se podjetje odloči uporabiti možnost zmanjševanja tveganj iz B115. člena za skupino zavarovalnih pogodb za naprej od datuma prehoda in

| (b) | je podjetje uporabilo izvedene finančne instrumente, neizvedene finančne instrumente, merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, za zmanjševanje finančnega tveganja, ki izhaja iz skupine zavarovalnih pogodb, kot je določeno v B115. členu, pred datumom prehoda. |
| --- | --- |

(b)

je podjetje uporabilo izvedene finančne instrumente, neizvedene finančne instrumente, merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, ali pozavarovalne pogodbe, ki jih ima, za zmanjševanje finančnega tveganja, ki izhaja iz skupine zavarovalnih pogodb, kot je določeno v B115. členu, pred datumom prehoda.

| C5B | Če in samo če je za podjetje uporaba C4.(aa) člena za sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj neizvedljiva, podjetje uporabi naslednje pristope za merjenje sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj:






  (a) | prilagojeni retrospektivni pristop iz C14.B–C14.D in C17.A člena ob upoštevanju C6.(a) člena; ali |
| --- | --- | --- |

C5B

(a)

prilagojeni retrospektivni pristop iz C14.B–C14.D in C17.A člena ob upoštevanju C6.(a) člena; ali

| (b) | pristop poštene vrednosti iz C24.A–C24.B člena. |
| --- | --- |

(b)

pristop poštene vrednosti iz C24.A–C24.B člena.

Prilagojeni retrospektivni pristop

| C6 | Cilj prilagojenega retrospektivnega pristopa je doseči rezultat, ki je čim bližje rezultatu v primeru uporabe za nazaj, z uporabo primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. Zato podjetje pri uporabi tega pristopa:






  (a) | uporablja primerne in dokazljive informacije. Če podjetje ne more pridobiti primernih in dokazljivih informacij, ki so potrebne za uporabo prilagojenega retrospektivnega pristopa, uporabi pristop poštene vrednosti; |
| --- | --- | --- |

C6

(a)

uporablja primerne in dokazljive informacije. Če podjetje ne more pridobiti primernih in dokazljivih informacij, ki so potrebne za uporabo prilagojenega retrospektivnega pristopa, uporabi pristop poštene vrednosti;

| (b) | v čim večji meri uporabi informacije, ki bi se uporabile pri uporabi povsem retrospektivnega pristopa, vendar mu ni treba uporabiti informacij, ki niso na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj. |
| --- | --- |

(b)

v čim večji meri uporabi informacije, ki bi se uporabile pri uporabi povsem retrospektivnega pristopa, vendar mu ni treba uporabiti informacij, ki niso na voljo brez nepotrebnih stroškov ali prizadevanj.

| C7 | V C9.–C19.A členu so določene dovoljene spremembe pri uporabi za nazaj na naslednjih področjih:






  (a) | ocene zavarovalnih pogodb ali skupin zavarovalnih pogodb, ki bi se opravile na datum začetka kritja ali začetnega pripoznanja pogodb; |
| --- | --- | --- |

C7

(a)

ocene zavarovalnih pogodb ali skupin zavarovalnih pogodb, ki bi se opravile na datum začetka kritja ali začetnega pripoznanja pogodb;

| (b) | zneski, povezani s pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe; |
| --- | --- |

(b)

zneski, povezani s pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe;

| (c) | zneski, povezani s pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo; in |
| --- | --- |

(c)

zneski, povezani s pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo; in

| (d) | finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja. |
| --- | --- |

(d)

finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja.

| C8 | Da doseže cilj prilagojenega retrospektivnega pristopa, je podjetju dovoljeno uporabiti vsako spremembo iz C9.–C19.A člena samo v obsegu, v katerem nima na voljo primernih in dokazljivih informacij za uporabo retrospektivnega pristopa. |
| --- | --- |

C8

Ocene ob začetku kritja ali začetnem pripoznanju pogodbe

| C9 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, s pomočjo informacij, ki so na voljo na datum prehoda, določi naslednje:






  (a) | kako določiti skupine zavarovalnih pogodb z uporabo 14.–24. člena; |
| --- | --- | --- |

C9

(a)

kako določiti skupine zavarovalnih pogodb z uporabo 14.–24. člena;

| (b) | ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo z uporabo B101.–B109. člena; |
| --- | --- |

(b)

ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo z uporabo B101.–B109. člena;

| (c) | kako določiti denarne tokove, ki so v diskreciji podjetja, za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe z uporabo B98.–B100. člena; in |
| --- | --- |

(c)

kako določiti denarne tokove, ki so v diskreciji podjetja, za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe z uporabo B98.–B100. člena; in

| (d) | ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, z uporabo 71. člena. |
| --- | --- |

(d)

ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, z uporabo 71. člena.

| C9A | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, kot obveznost za nastale zahtevke razvrsti obveznost za poravnavo zahtevkov, nastalih pred pridobitvijo zavarovalne pogodbe v prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3. |
| --- | --- |

C9A

| C10 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, ne uporabi 22. člena za razdelitev skupin na tiste, ki ne vsebujejo pogodb, izdanih z več kot enoletnim razmikom. |
| --- | --- |

C10

Določanje pogodbene storitvene marže ali sestavine izgube za skupine zavarovalnih pogodb brez neposredne udeležbe

| C11 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, za pogodbe brez neposredne udeležbe določi pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje (glej 49.–52. člen) na datum prehoda z uporabo C12.–C16.C člena. |
| --- | --- |

C11

| C12 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, oceni prihodnje denarne tokove na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb kot znesek prihodnjih denarnih tokov na datum prehoda (ali zgodnejši datum, če se lahko prihodnji denarni tokovi na ta zgodnejši datum določijo za nazaj z uporabo C4.(a) člena), prilagojen za denarne tokove, za katere se ve, da je do njih prišlo med datumom začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb in datumom prehoda (ali zgodnejšim datumom). Denarni tokovi, za katere se ve, da je do njih prišlo, vključujejo denarne tokove, ki izhajajo iz pogodb, ki so prenehale obstajati pred datumom prehoda. |
| --- | --- |

C12

| C13 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi diskontne stopnje, ki so se uporabljale na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb (ali pozneje):






  (a) | z uporabo razpoložljive krivulje obrestnih mer, ki je vsaj tri leta neposredno pred datumom prehoda približno enaka krivulji obrestnih mer, ocenjeni z uporabo 36. in B72.–B85. člena, če taka krivulja donosov obstaja; |
| --- | --- | --- |

C13

(a)

z uporabo razpoložljive krivulje obrestnih mer, ki je vsaj tri leta neposredno pred datumom prehoda približno enaka krivulji obrestnih mer, ocenjeni z uporabo 36. in B72.–B85. člena, če taka krivulja donosov obstaja;

| (b) | če razpoložljiva krivulja donosov iz točke (a) ne obstaja, oceni diskontne stopnje, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja (ali pozneje), z določitvijo povprečnega razpona med razpoložljivo krivuljo obrestnih mer in krivuljo obrestnih mer, ocenjeno z uporabo 36. in B72.–B85. člena, in uporabo tega razpona pri tej razpoložljivi krivulji obrestnih mer. Navedeni razpon je povprečje v obdobju vsaj treh let neposredno pred datumom prehoda. |
| --- | --- |

(b)

če razpoložljiva krivulja donosov iz točke (a) ne obstaja, oceni diskontne stopnje, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja (ali pozneje), z določitvijo povprečnega razpona med razpoložljivo krivuljo obrestnih mer in krivuljo obrestnih mer, ocenjeno z uporabo 36. in B72.–B85. člena, in uporabo tega razpona pri tej razpoložljivi krivulji obrestnih mer. Navedeni razpon je povprečje v obdobju vsaj treh let neposredno pred datumom prehoda.

| C14 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi prilagoditev zaradi nefinančnega tveganja na datum začetnega pripoznanja skupine zavarovalnih pogodb (ali pozneje) s prilagoditvijo prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja na datum prehoda za pričakovano sprostitev iz tveganja pred datumom prehoda. Pričakovana sprostitev iz tveganja se določi glede na sprostitev iz tveganja za podobne zavarovalne pogodbe, ki jih podjetje izda na datum prehoda. |
| --- | --- |

C14

| C14A | Podjetje se lahko z uporabo B137. člena odloči, da ne bo spremenilo obravnave računovodskih ocen iz prejšnjih medletnih računovodskih izkazov. Tako podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube na datum prehoda, kot da pred datumom prehoda ne bi pripravilo medletnih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

C14A

| C14B | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, uporabi isto sistematično in razumno metodo, ki jo bo po pričakovanjih uporabljalo po datumu prehoda pri uporabi 28.A člena za razporeditev denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, plačanih (ali za katere je bila pripoznana obveznost z uporabo drugega MSRP) pred datumom prehoda (brez zneskov, povezanih z zavarovalnimi pogodbami, ki so prenehale obstajati pred datumom prehoda), na:






  (a) | skupine zavarovalnih pogodb, ki so pripoznane na datum prehoda, in |
| --- | --- | --- |

C14B

(a)

skupine zavarovalnih pogodb, ki so pripoznane na datum prehoda, in

| (b) | skupine zavarovalnih pogodb, ki se bodo po pričakovanjih pripoznale po datumu prehoda. |
| --- | --- |

(b)

skupine zavarovalnih pogodb, ki se bodo po pričakovanjih pripoznale po datumu prehoda.

| C14C | Denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, ki so plačani pred datumom prehoda in razporejeni na skupino zavarovalnih pogodb, pripoznano na datum prehoda, prilagodijo pogodbeno storitveno maržo te skupine v obsegu, v katerem so bile zavarovalne pogodbe, ki bodo po pričakovanjih v skupini, pripoznane na ta datum (glej 28.C in B35.C člen). Drugi denarni tokovi pri pridobivanju zavarovanj, ki so plačani pred datumom prehoda, vključno s tistimi, razporejenimi na skupino zavarovalnih pogodb, ki bo po pričakovanjih pripoznana po datumu prehoda, se pripoznajo kot sredstvo z uporabo 28.B člena. |
| --- | --- |

C14C

| C14D | Če podjetje nima na voljo primernih in dokazljivih informacij za uporabo C14.B člena, za naslednje zneske določi, da na datum prehoda znašajo nič:






  (a) | prilagoditev pogodbene storitvene marže skupine zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum prehoda, in vse denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, povezane s to skupino, in |
| --- | --- | --- |

C14D

(a)

prilagoditev pogodbene storitvene marže skupine zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum prehoda, in vse denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, povezane s to skupino, in

| (b) | sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj za skupine zavarovalnih pogodb, ki se bodo po pričakovanjih pripoznale po datumu prehoda. |
| --- | --- |

(b)

sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj za skupine zavarovalnih pogodb, ki se bodo po pričakovanjih pripoznale po datumu prehoda.

| C15 | Če je rezultat uporabe C12.–C14.D člena pogodbena storitvena marža na datum začetnega pripoznanja, podjetje za določitev pogodbene storitvene marže na datum prehoda:






  (a) | kadar za ocenjevanje diskontnih stopenj, ki se uporabijo pri začetnem pripoznanju, uporabi C13. člen, uporabi te stopnje za natekanje obresti na pogodbeno storitveno maržo; in |
| --- | --- | --- |

C15

(a)

kadar za ocenjevanje diskontnih stopenj, ki se uporabijo pri začetnem pripoznanju, uporabi C13. člen, uporabi te stopnje za natekanje obresti na pogodbeno storitveno maržo; in

| (b) | v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu zaradi prenosa storitev pred datumom prehoda, s primerjavo enot preostalega kritja na ta datum z enotami kritja, zagotovljenimi v okviru skupine pogodb pred datumom prehoda (glej B119. člen). |
| --- | --- |

(b)

v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi znesek pogodbene storitvene marže, pripoznan v poslovnem izidu zaradi prenosa storitev pred datumom prehoda, s primerjavo enot preostalega kritja na ta datum z enotami kritja, zagotovljenimi v okviru skupine pogodb pred datumom prehoda (glej B119. člen).

| C16 | Če je rezultat uporabe C12.–C14.D člena sestavina izgube obveznosti za preostalo kritje na datum začetnega pripoznanja, podjetje določi vse zneske, razporejene na sestavino izgube pred datumom prehoda, z uporabo C12.–C14.D člena in sistematične podlage za razporejanje. |
| --- | --- |

C16

| C16A | Za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, ki zagotavlja kritje za kočljivo skupino zavarovalnih pogodb in je bila sklenjena, preden so bile izdane zavarovalne pogodbe ali ob istem času, ko so bile izdane zavarovalne pogodbe, podjetje na datum prehoda (glej 66.A–66.B člen) oblikuje sestavino iz naslova povračila izgub sredstva za preostalo kritje. Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi sestavino iz naslova povračila izgub s pomnožitvijo:






  (a) | sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, na datum prehoda (glej C16. in C20. člen) in |
| --- | --- | --- |

C16A

(a)

sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, na datum prehoda (glej C16. in C20. člen) in

| (b) | odstotka zahtevkov za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

odstotka zahtevkov za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| C16B | Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena na datum prehoda v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje za uporabo C16.A člena uporabi sistematično in razumno podlago za razporejanje, da določi delež sestavine izgube skupine zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

C16B

| C16C | Če podjetje nima na voljo primernih in dokazljivih informacij za uporabo C16.A člena, ne določi sestavine iz naslova povračila izgub za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

C16C

Določanje pogodbene storitvene marže ali sestavine izgube za skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo

| C17 | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, za pogodbe z neposredno udeležbo določi pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje na datum prehoda kot:






  (a) | skupno pošteno vrednost postavk, ki so podlaga, na ta datum, zmanjšano za |
| --- | --- | --- |

C17

(a)

skupno pošteno vrednost postavk, ki so podlaga, na ta datum, zmanjšano za

| (b) | denarne tokove pri izpolnitvi na ta datum, povečano ali zmanjšano za |
| --- | --- |

(b)

denarne tokove pri izpolnitvi na ta datum, povečano ali zmanjšano za

| (c) | prilagoditev za:






  (i) | zneske, ki jih podjetje zaračuna imetnikom police (vključno z zneski, odštetimi od postavk, ki so podlaga) pred tem datumom, |
| --- | --- | --- |

(c)

prilagoditev za:

(i)

zneske, ki jih podjetje zaračuna imetnikom police (vključno z zneski, odštetimi od postavk, ki so podlaga) pred tem datumom,

| (ii) | zneske, izplačane pred tem datumom, ki se ne bi spreminjali glede na postavke, ki so podlaga, |
| --- | --- |

(ii)

zneske, izplačane pred tem datumom, ki se ne bi spreminjali glede na postavke, ki so podlaga,

| (iii) | spremembo prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki jo povzroči sprostitev iz tveganja pred tem datumom. Podjetje ta znesek oceni glede na sprostitev iz tveganja za podobne zavarovalne pogodbe, ki jih podjetje izda na datum prehoda; |
| --- | --- |

(iii)

spremembo prilagoditve zaradi nefinančnega tveganja, ki jo povzroči sprostitev iz tveganja pred tem datumom. Podjetje ta znesek oceni glede na sprostitev iz tveganja za podobne zavarovalne pogodbe, ki jih podjetje izda na datum prehoda;

| (iv) | denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, plačane (ali za katere je bila pripoznana obveznost z uporabo drugega MSRP) pred datumom prehoda, ki se razporedijo na skupino (glej C17.A člen); |
| --- | --- |

(iv)

denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, plačane (ali za katere je bila pripoznana obveznost z uporabo drugega MSRP) pred datumom prehoda, ki se razporedijo na skupino (glej C17.A člen);

| (d) | če je rezultat točk (a)–(c) pogodbena storitvena marža – zmanjšano za znesek pogodbene storitvene marže, ki se nanaša na storitve, opravljene pred tem datumom. Skupna vrednost iz točk (a)–(c) je približek za skupno pogodbeno storitveno maržo za vse storitve, ki se morajo opraviti v okviru skupine pogodb, tj. pred vsemi zneski, ki bi se pripoznali v poslovnem izidu za opravljene storitve. Podjetje oceni zneske, ki bi se pripoznali v poslovnem izidu za opravljene storitve, s primerjavo enot preostalega kritja na datum prehoda z enotami kritja, zagotovljenimi v okviru skupine pogodb pred datumom prehoda; ali |
| --- | --- |

(d)

če je rezultat točk (a)–(c) pogodbena storitvena marža – zmanjšano za znesek pogodbene storitvene marže, ki se nanaša na storitve, opravljene pred tem datumom. Skupna vrednost iz točk (a)–(c) je približek za skupno pogodbeno storitveno maržo za vse storitve, ki se morajo opraviti v okviru skupine pogodb, tj. pred vsemi zneski, ki bi se pripoznali v poslovnem izidu za opravljene storitve. Podjetje oceni zneske, ki bi se pripoznali v poslovnem izidu za opravljene storitve, s primerjavo enot preostalega kritja na datum prehoda z enotami kritja, zagotovljenimi v okviru skupine pogodb pred datumom prehoda; ali

| (e) | če je rezultat točk (a)–(c) sestavina izgube – sestavina izgube se prilagodi na nič, obveznost za preostalo kritje brez sestavine izgube pa se poveča za enak znesek. |
| --- | --- |

(e)

če je rezultat točk (a)–(c) sestavina izgube – sestavina izgube se prilagodi na nič, obveznost za preostalo kritje brez sestavine izgube pa se poveča za enak znesek.

| C17A | Podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, uporabi C14.B–C14.D člen za pripoznanje sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj in za prilagoditev pogodbene storitvene marže skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj (glej C17.(c)(iv) člen). |
| --- | --- |

C17A

Finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja

| C18 | Za skupine zavarovalnih pogodb, ki ob uporabi C10. člena vsebujejo pogodbe, izdane z več kot enoletnim razmikom:






  (a) | je podjetju dovoljeno, da določi diskontne stopnje na datum začetnega pripoznanja skupine, določene v B72.(b)–B72.(e)(ii) členu, in diskontne stopnje na datum nastanka zahtevka, določene v B72.(e)(iii) členu, na datum prehoda namesto na datum začetnega pripoznanja oziroma nastanka zahtevka; |
| --- | --- | --- |

C18

(a)

je podjetju dovoljeno, da določi diskontne stopnje na datum začetnega pripoznanja skupine, določene v B72.(b)–B72.(e)(ii) členu, in diskontne stopnje na datum nastanka zahtevka, določene v B72.(e)(iii) členu, na datum prehoda namesto na datum začetnega pripoznanja oziroma nastanka zahtevka;

| (b) | mora podjetje, če se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja na zneske, vključene v poslovni izid, in zneske, vključene v drugi vseobsegajoči donos, z uporabo 88.(b) ali 89.(b) člena, določiti kumulativni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu na datum prehoda, da bi lahko v prihodnjih obdobjih uporabilo 91.(a) člen. Podjetje lahko ta kumulativni znesek določi z uporabo C19.(b) člena ali:






  (i) | v vrednosti nič, razen če se uporablja točka (ii), in |
| --- | --- | --- |

(b)

mora podjetje, če se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja na zneske, vključene v poslovni izid, in zneske, vključene v drugi vseobsegajoči donos, z uporabo 88.(b) ali 89.(b) člena, določiti kumulativni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu na datum prehoda, da bi lahko v prihodnjih obdobjih uporabilo 91.(a) člen. Podjetje lahko ta kumulativni znesek določi z uporabo C19.(b) člena ali:

(i)

v vrednosti nič, razen če se uporablja točka (ii), in

| (ii) | za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen, kot enako kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu za postavke, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(ii)

za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen, kot enako kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu za postavke, ki so podlaga.

| C19 | Za skupine zavarovalnih pogodb, ki ne vsebujejo pogodb, izdanih z več kot enoletnim razmikom:






  (a) | če podjetje uporabi C13. člen za oceno diskontnih stopenj, ki so se uporabile ob začetnem pripoznanju (ali pozneje), določi tudi diskontne stopnje iz B72.(b)–B72.(e) člena z uporabo C13. člena; in |
| --- | --- | --- |

C19

(a)

če podjetje uporabi C13. člen za oceno diskontnih stopenj, ki so se uporabile ob začetnem pripoznanju (ali pozneje), določi tudi diskontne stopnje iz B72.(b)–B72.(e) člena z uporabo C13. člena; in

| (b) | mora podjetje, če se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja na zneske, vključene v poslovni izid, in zneske, vključene v drugi vseobsegajoči donos, z uporabo 88.(b) ali 89.(b) člena, določiti kumulativni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu na datum prehoda, da bi lahko v prihodnjih obdobjih uporabilo 91.(a) člen. Podjetje ta kumulativni znesek določi:






  (i) | za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B131. člena – če podjetje za oceno diskontnih stopenj ob začetnem pripoznanju uporabi C13. člen – z uporabo diskontnih stopenj, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja, in sicer prav tako z uporabo C13. člena, |
| --- | --- | --- |

(b)

mora podjetje, če se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja na zneske, vključene v poslovni izid, in zneske, vključene v drugi vseobsegajoči donos, z uporabo 88.(b) ali 89.(b) člena, določiti kumulativni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu na datum prehoda, da bi lahko v prihodnjih obdobjih uporabilo 91.(a) člen. Podjetje ta kumulativni znesek določi:

(i)

za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B131. člena – če podjetje za oceno diskontnih stopenj ob začetnem pripoznanju uporabi C13. člen – z uporabo diskontnih stopenj, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja, in sicer prav tako z uporabo C13. člena,

| (ii) | za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B132. člena – na podlagi, da so predpostavke v zvezi s finančnim tveganjem, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja, tiste, ki se uporabijo na datum prehoda, kot nič, |
| --- | --- |

(ii)

za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B132. člena – na podlagi, da so predpostavke v zvezi s finančnim tveganjem, ki so se uporabile na datum začetnega pripoznanja, tiste, ki se uporabijo na datum prehoda, kot nič,

| (iii) | za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B133. člena – če podjetje za oceno diskontnih stopenj ob začetnem pripoznanju (ali pozneje) uporabi C13. člen – z uporabo diskontnih stopenj, ki so se uporabile na datum nastanka zahtevka, in sicer prav tako z uporabo C13. člena, in |
| --- | --- |

(iii)

za zavarovalne pogodbe, za katere bo uporabilo metode sistematične razporeditve iz B133. člena – če podjetje za oceno diskontnih stopenj ob začetnem pripoznanju (ali pozneje) uporabi C13. člen – z uporabo diskontnih stopenj, ki so se uporabile na datum nastanka zahtevka, in sicer prav tako z uporabo C13. člena, in

| (iv) | za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen – kot enako kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu za postavke, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(iv)

za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen – kot enako kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu za postavke, ki so podlaga.

| C19A | Podjetje se lahko z uporabo B137. člena odloči, da ne bo spremenilo obravnave računovodskih ocen iz prejšnjih medletnih računovodskih izkazov. Tako podjetje v obsegu, dovoljenem s C8. členom, določi zneske, povezane s finančnimi prihodki in odhodki iz zavarovanja, na datum prehoda, kot da pred datumom prehoda ne bi pripravilo medletnih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

C19A

Pristop poštene vrednosti

| C20 | Podjetje za namen uporabe pristopa poštene vrednosti določi pogodbeno storitveno maržo ali sestavino izgube obveznosti za preostalo kritje na datum prehoda kot razliko med pošteno vrednostjo skupine zavarovalnih pogodb na ta datum in denarnimi tokovi pri izpolnitvi, izmerjenimi na ta datum. Podjetje pri določanju te poštene vrednosti ne uporabi 47. člena MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti (v zvezi z možnostjo vpogleda). |
| --- | --- |

C20

| C20A | Za skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, za katero se uporabljajo 66.A–66.B člen (brez potrebe po izpolnjevanju pogoja iz B119.C člena), podjetje določi sestavino iz naslova povračila izgub sredstva za preostalo kritje na datum prehoda, tako da pomnoži:






  (a) | sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, na datum prehoda (glej C16. in C20. člen) in |
| --- | --- | --- |

C20A

(a)

sestavine izgube obveznosti za preostalo kritje za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, na datum prehoda (glej C16. in C20. člen) in

| (b) | odstotka zahtevkov za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

(b)

odstotka zahtevkov za zavarovalne pogodbe, ki so podlaga, za katere podjetje pričakuje, da se bodo povrnili iz skupine pozavarovalnih pogodb, ki jih ima.

| C20B | Podjetje lahko z uporabo 14.–22. člena na datum prehoda v kočljivo skupino zavarovalnih pogodb vključi tako kočljive zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima, kot kočljive zavarovalne pogodbe, ki niso krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. Podjetje za uporabo C20.A člena uporabi sistematično in razumno podlago za razporejanje, da določi delež sestavine izgube skupine zavarovalnih pogodb, ki se nanaša na zavarovalne pogodbe, krite s skupino pozavarovalnih pogodb, ki jih ima. |
| --- | --- |

C20B

| C21 | Podjetje lahko pri uporabi pristopa poštene vrednosti uporabi C22. člen, da določi:






  (a) | kako določiti skupine zavarovalnih pogodb z uporabo 14.–24. člena; |
| --- | --- | --- |

C21

(a)

kako določiti skupine zavarovalnih pogodb z uporabo 14.–24. člena;

| (b) | ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo z uporabo B101.–B109. člena; |
| --- | --- |

(b)

ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo z uporabo B101.–B109. člena;

| (c) | kako določiti denarne tokove, ki so v diskreciji podjetja, za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe z uporabo B98.–B100. člena; in |
| --- | --- |

(c)

kako določiti denarne tokove, ki so v diskreciji podjetja, za zavarovalne pogodbe brez neposredne udeležbe z uporabo B98.–B100. člena; in

| (d) | ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, z uporabo 71. člena. |
| --- | --- |

(d)

ali zavarovalna pogodba ustreza opredelitvi naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, z uporabo 71. člena.

| C22 | Podjetje se lahko odloči, da bo vidike iz C21. člena določilo z uporabo:






  (a) | primernih in dokazljivih informacij za tisto, kar bi podjetje glede na pogodbene pogoje in tržne razmere na datum začetka kritja ali začetnega pripoznanja pogodbe določilo kot ustrezno; ali |
| --- | --- | --- |

C22

(a)

primernih in dokazljivih informacij za tisto, kar bi podjetje glede na pogodbene pogoje in tržne razmere na datum začetka kritja ali začetnega pripoznanja pogodbe določilo kot ustrezno; ali

| (b) | primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo na datum prehoda. |
| --- | --- |

(b)

primernih in dokazljivih informacij, ki so na voljo na datum prehoda.

| C22A | Podjetje se lahko pri uporabi pristopa poštene vrednosti odloči, da bo kot obveznost za nastale zahtevke razvrstilo obveznost za poravnavo zahtevkov, nastalih pred pridobitvijo zavarovalne pogodbe v prenosu zavarovalnih pogodb, ki ne tvorijo poslovanja, ali v poslovni združitvi, ki spada v področje uporabe MSRP 3. |
| --- | --- |

C22A

| C23 | Podjetju pri uporabi pristopa poštene vrednosti ni treba uporabiti 22. člena, v skupino pa lahko vključi pogodbe, izdane z več kot enoletnim razmikom. Podjetje skupine razdeli na tiste, ki vsebujejo samo pogodbe, izdane znotraj enega leta (ali manj), samo, če ima primerne in dokazljive informacije, na podlagi katerih lahko to stori. Ne glede na to, ali podjetje uporablja 22. člen ali ne, mu je dovoljeno, da določi diskontne stopnje na datum začetnega pripoznanja skupine, določene v B72.(b)–B72.(e)(ii) členu, in diskontne stopnje na datum nastanka zahtevka, določene v B72.(e)(iii) členu, na datum prehoda namesto na datum začetnega pripoznanja oziroma nastanka zahtevka. |
| --- | --- |

C23

| C24 | Pri uporabi pristopa poštene vrednosti je podjetju, če se odloči razdružiti finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja med poslovni izid in drugi vseobsegajoči donos, dovoljeno določiti kumulativni znesek finančnih prihodkov ali odhodkov iz zavarovanja, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu na datum prehoda:






  (a) | za nazaj – vendar samo, če ima primerne in dokazljive informacije, da lahko to stori; ali |
| --- | --- | --- |

C24

(a)

za nazaj – vendar samo, če ima primerne in dokazljive informacije, da lahko to stori; ali

| (b) | kot enak nič – razen če se uporablja točka (c); in |
| --- | --- |

(b)

kot enak nič – razen če se uporablja točka (c); in

| (c) | za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen – kot enak kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu iz postavk, ki so podlaga. |
| --- | --- |

(c)

za zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, za katere se uporablja B134. člen – kot enak kumulativnemu znesku, pripoznanem v drugem vseobsegajočem donosu iz postavk, ki so podlaga.

Sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj

| C24A | Podjetje pri uporabi pristopa poštene vrednosti za sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj (glej C5.B(b) člen) na datum prehoda določi sredstvo za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj v znesku, enakem denarnim tokovom pri pridobivanju zavarovanj, ki bi podjetju nastali na datum prehoda za pravice, da pridobi:






  (a) | povračila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj iz premij zavarovalnih pogodb, izdanih pred datumom prehoda, ki pa na datum prehoda niso bile pripoznane; |
| --- | --- | --- |

C24A

(a)

povračila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj iz premij zavarovalnih pogodb, izdanih pred datumom prehoda, ki pa na datum prehoda niso bile pripoznane;

| (b) | prihodnje zavarovalne pogodbe, ki so obnovitve zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum prehoda, in zavarovalnih pogodb, opisanih pod točko (a); in |
| --- | --- |

(b)

prihodnje zavarovalne pogodbe, ki so obnovitve zavarovalnih pogodb, pripoznanih na datum prehoda, in zavarovalnih pogodb, opisanih pod točko (a); in

| (c) | prihodnje zavarovalne pogodbe, razen tistih iz točke (b), po datumu prehoda, brez ponovnega plačila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki jih je podjetje že plačalo in ki se neposredno pripišejo povezanemu portfelju zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

(c)

prihodnje zavarovalne pogodbe, razen tistih iz točke (b), po datumu prehoda, brez ponovnega plačila denarnih tokov pri pridobivanju zavarovanj, ki jih je podjetje že plačalo in ki se neposredno pripišejo povezanemu portfelju zavarovalnih pogodb.

| C24B | Podjetje na datum prehoda iz merjenja skupin zavarovalnih pogodb izključi znesek katerega koli sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj. |
| --- | --- |

C24B

Primerjalne informacije

| C25 | Ne glede na sklicevanja na letno poročevalsko obdobje neposredno pred datumom začetka uporabe v C2.(b) členu lahko podjetje predstavi tudi prilagojene primerjalne informacije z uporabo MSRP 17 za katero koli prejšnje predstavljeno obdobje, vendar pa mu tega ni treba storiti. Če podjetje predstavi prilagojene primerjalne informacije za katero koli prejšnje obdobje, sklicevanje na „začetek letnega poročevalskega obdobja neposredno pred datumom začetka uporabe“ v C2.(b) členu pomeni „začetek najzgodnejšega predstavljenega prilagojenega primerjalnega obdobja“. |
| --- | --- |

C25

| C26 | Podjetju ni treba zagotoviti razkritij iz 93.–132. člena za nobeno obdobje, predstavljeno pred začetkom letnega poročevalskega obdobja neposredno pred datumom začetka uporabe. |
| --- | --- |

C26

| C27 | Če podjetje predstavi neprilagojene primerjalne informacije in razkritja za katero koli prejšnje obdobje, jasno navede informacije, ki niso bile prilagojene, razkrije, da so bile pripravljene na drugačni podlagi, in pojasni to podlago. |
| --- | --- |

C27

| C28 | Podjetju ni treba razkriti prej neobjavljenih informacij o razvoju zahtevkov, ki so nastali pred več kot petimi leti od konca letnega poročevalskega obdobja, v katerem prvič uporabi MSRP 17. Vendar, če podjetje teh informacij ne razkrije, mora to dejstvo razkriti. |
| --- | --- |

C28

Ponovna določitev finančnih sredstev

| C29 | Podjetje, ki je uporabljalo MSRP 9 za letna poročevalska obdobja pred začetkom uporabe MSRP 17, na datum začetka uporabe MSRP 17:






  (a) | lahko ponovno oceni, ali primerno finančno sredstvo izpolnjuje pogoj iz 4.1.2.(a) člena ali pogoj iz 4.1.2.A(a) člena MSRP 9. Finančno sredstvo je primerno samo, če se ne poseduje v zvezi z dejavnostjo, ki ni povezana s pogodbami iz področja uporabe MSRP 17. Primeri finančnih sredstev, ki ne bi bila primerna za ponovno oceno, so finančna sredstva, ki se posedujejo v zvezi z bančnimi dejavnostmi, ali finančna sredstva, ki se posedujejo v skladih, povezanih z naložbenimi pogodbami, ki so zunaj področja uporabe MSRP 17; |
| --- | --- | --- |

C29

(a)

lahko ponovno oceni, ali primerno finančno sredstvo izpolnjuje pogoj iz 4.1.2.(a) člena ali pogoj iz 4.1.2.A(a) člena MSRP 9. Finančno sredstvo je primerno samo, če se ne poseduje v zvezi z dejavnostjo, ki ni povezana s pogodbami iz področja uporabe MSRP 17. Primeri finančnih sredstev, ki ne bi bila primerna za ponovno oceno, so finančna sredstva, ki se posedujejo v zvezi z bančnimi dejavnostmi, ali finančna sredstva, ki se posedujejo v skladih, povezanih z naložbenimi pogodbami, ki so zunaj področja uporabe MSRP 17;

| (b) | mora preklicati prejšnjo določitev finančnega sredstva kot merjenega po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če pogoj iz 4.1.5. člena MSRP 9 ni več izpolnjen zaradi uporabe tega MSRP 17; |
| --- | --- |

(b)

mora preklicati prejšnjo določitev finančnega sredstva kot merjenega po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če pogoj iz 4.1.5. člena MSRP 9 ni več izpolnjen zaradi uporabe tega MSRP 17;

| (c) | lahko določi finančno sredstvo kot merjeno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če je izpolnjen pogoj iz 4.1.5. člena MSRP 9; |
| --- | --- |

(c)

lahko določi finančno sredstvo kot merjeno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če je izpolnjen pogoj iz 4.1.5. člena MSRP 9;

| (d) | lahko določi naložbo v kapitalski instrument kot merjeno po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa z uporabo 5.7.5. člena MSRP 9; |
| --- | --- |

(d)

lahko določi naložbo v kapitalski instrument kot merjeno po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa z uporabo 5.7.5. člena MSRP 9;

| (e) | lahko prekliče prejšnjo določitev naložbe v kapitalski instrument kot merjene po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa z uporabo 5.7.5. člena MSRP 9. |
| --- | --- |

(e)

lahko prekliče prejšnjo določitev naložbe v kapitalski instrument kot merjene po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa z uporabo 5.7.5. člena MSRP 9.

| C30 | Podjetje uporabi C29. člen na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na datum začetka uporabe MSRP 17. Podjetje te določitve in razvrstitve uporabi za nazaj. Pri tem podjetje uporabi relevantne zahteve glede prehoda iz MSRP 9. Za ta namen se za datum začetka uporabe šteje datum začetka uporabe MSRP 17. |
| --- | --- |

C30

| C31 | Podjetju, ki uporablja C29. člen, ni treba preračunati prejšnjih obdobij, da odražajo take spremembe določitev in razvrstitev. Podjetje lahko opravi preračun za prejšnja obdobja samo, če je to mogoče brez uporabe poznejših ugotovitev o takratnih okoliščinah. Če podjetje opravi preračun za prejšnja obdobja, morajo preračunani računovodski izkazi odražati vse zahteve MSRP 9 za zadevna finančna sredstva. Če podjetje ne opravi preračunov za prejšnja obdobja, mora v začetnem zadržanem dobičku (ali drugi ustrezni sestavini lastniškega kapitala) na datum začetka uporabe pripoznati vsako razliko med:






  (a) | prejšnjo knjigovodsko vrednostjo teh finančnih sredstev in |
| --- | --- | --- |

C31

(a)

prejšnjo knjigovodsko vrednostjo teh finančnih sredstev in

| (b) | knjigovodsko vrednostjo teh finančnih sredstev na datum začetka uporabe. |
| --- | --- |

(b)

knjigovodsko vrednostjo teh finančnih sredstev na datum začetka uporabe.

| C32 | Ko podjetje uporabi C29. člen, v zadevnem letnem poročevalskem obdobju za ta finančna sredstva po posameznih razredih razkrije:






  (a) | če se uporablja C29.(a) člen – podlago za določitev primernih finančnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

C32

(a)

če se uporablja C29.(a) člen – podlago za določitev primernih finančnih sredstev;

| (b) | če se uporablja katera koli točka (a)–(e) C29. člena:






  (i) | kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost zadevnih finančnih sredstev, določeno neposredno pred datumom začetka uporabe MSRP 17, in |
| --- | --- | --- |

(b)

če se uporablja katera koli točka (a)–(e) C29. člena:

(i)

kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost zadevnih finančnih sredstev, določeno neposredno pred datumom začetka uporabe MSRP 17, in

| (ii) | novo kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost zadevnih finančnih sredstev, določeno po uporabi C29. člena; |
| --- | --- |

(ii)

novo kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost zadevnih finančnih sredstev, določeno po uporabi C29. člena;

| (c) | če se uporablja C29.(b) člen – knjigovodsko vrednost finančnih sredstev v izkazu finančnega položaja, za katera je bilo prej določeno, da so merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, z uporabo 4.1.5. člena MSRP 9, vendar niso več tako določena. |
| --- | --- |

(c)

če se uporablja C29.(b) člen – knjigovodsko vrednost finančnih sredstev v izkazu finančnega položaja, za katera je bilo prej določeno, da so merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, z uporabo 4.1.5. člena MSRP 9, vendar niso več tako določena.

| C33 | Ko podjetje uporablja C29. člen, v zadevnem letnem poročevalskem obdobju razkrije kvalitativne informacije, ki bi uporabnikom računovodskih izkazov omogočile, da razumejo:






  (a) | kako je uporabilo C29. člen za finančna sredstva, katerih razvrstitev se je spremenila ob začetku uporabe MSRP 17; |
| --- | --- | --- |

C33

(a)

kako je uporabilo C29. člen za finančna sredstva, katerih razvrstitev se je spremenila ob začetku uporabe MSRP 17;

| (b) | razloge za določitev ali prenehanje določitve finančnih sredstev kot merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida z uporabo 4.1.5. člena MSRP 9; in |
| --- | --- |

(b)

razloge za določitev ali prenehanje določitve finančnih sredstev kot merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida z uporabo 4.1.5. člena MSRP 9; in

| (c) | zakaj je podjetje prišlo do morebitnih drugačnih zaključkov pri novi oceni z uporabo 4.1.2.(a) člena ali 4.1.2.A(a) člena MSRP 9. |
| --- | --- |

(c)

zakaj je podjetje prišlo do morebitnih drugačnih zaključkov pri novi oceni z uporabo 4.1.2.(a) člena ali 4.1.2.A(a) člena MSRP 9.

Razveljavitev drugih MSRP

| C34 | MSRP 17 nadomešča MSRP 4 Zavarovalne pogodbe, kot je bil spremenjen leta 2020. |
| --- | --- |

C34

---

Dodatek D

Spremembe drugih MSRP

Ta dodatek določa spremembe drugih standardov, ki so posledica izdaje MSRP 17 Zavarovalne pogodbe s strani Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde. Podjetje mora te spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.

Podjetje ne sme uporabljati MSRP 17, dokler ne uporablja MSRP 9 Finančni instrumenti in MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci (glej C1. člen). Posledično so, v kolikor ni navedeno drugače, spremembe v tem dodatku predstavljene na podlagi besedila standardov, ki so veljali 1. januarja 2017, kot so bili spremenjeni z MSRP 9 in MSRP 15.

MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Doda se 39.AE člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 39AE | Z MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, izdanim maja 2017, sta se spremenila B1. in D1. člen, črtala sta se naslov pred D4. členom in D4. člen, za B12. členom pa sta se dodala naslov in B13. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.
  V Prilogi B se spremeni B1. člen. Za B12. členom se dodata naslov in B13. člen. |
| --- | --- |

39AE

V Prilogi B se spremeni B1. člen. Za B12. členom se dodata naslov in B13. člen.

Dodatek B

Izjeme pri uporabi drugih MSRP za nazaj

...

| B1 | Podjetje uporablja naslednje izjeme:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

B1

(a)

...

| (f) | vgrajeni izpeljani finančni instrumenti (B9. člen), |
| --- | --- |

(f)

vgrajeni izpeljani finančni instrumenti (B9. člen),

| (g) | državna posojila (B10.–B12. člen), in |
| --- | --- |

(g)

državna posojila (B10.–B12. člen), in

| (h) | zavarovalne pogodbe (B13. člen). |
| --- | --- |

(h)

zavarovalne pogodbe (B13. člen).

...

Zavarovalne pogodbe

| B13 | Podjetje uporabi določbe glede prehoda iz C1.–C24. člena in C28. člena Dodatka C k MSRP 17 za pogodbe iz področja uporabe MSRP 17. Sklicevanja na datum prehoda v teh členih MSRP 17 pomenijo datum prehoda na MSRP.
  V Prilogi D se spremeni D1. člen, D4. člen in z njim povezani naslov pa se črtata. |
| --- | --- |

B13

V Prilogi D se spremeni D1. člen, D4. člen in z njim povezani naslov pa se črtata.

Dodatek D

Izvzetje iz drugih MSRP

...

| D1 | Podjetje lahko po svoji izbiri uporablja eno ali več naslednjih izjem:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

D1

(a)

...

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

| D4 | [črtano] |
| --- | --- |

D4

MSRP 3 Poslovne združitve

Spremenijo se 17., 20., 21. in 35. člen. Za 31. členom se dodata naslov in 31.A člen. Doda se 64.N člen.

Razvrščanje ali določanje pridobljenih opredeljivih sredstev in prevzetih obveznosti v poslovni združitvi

...

| 17 | Ta MSRP predvideva izjemo od načela v 15. členu:






  (a) | razvrstitev najemne pogodbe, v kateri je prevzeto podjetje najemodajalec, kot poslovni ali finančni najem v skladu z MSRP 16 Najemi. |
| --- | --- | --- |

17

(a)

razvrstitev najemne pogodbe, v kateri je prevzeto podjetje najemodajalec, kot poslovni ali finančni najem v skladu z MSRP 16 Najemi.

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

Prevzemnik mora te pogodbe razvrstiti na podlagi pogodbenih pogojev in drugih dejavnikov na začetku kritja pogodbe (ali, če so pogoji pogodbe spremenjeni na način, ki bi spremenil njeno razvrstitev, na datum te spremembe, ki je lahko datum prevzema).

...

Načelo merjenja

...

| 20 | 24.–31.A člen določajo vrste opredeljivih sredstev in obveznosti, ki vključujejo postavke, za katere ta MSRP določa omejene izjeme od načela merjenja. |
| --- | --- |

20

Izjeme od načel pripoznavanja ali merjenja

| 21 | Ta MSRP določa omejene izjeme od načel pripoznavanja in merjenja. 22.–31.A člen določajo postavke, za katere so določene izjeme, in naravo teh izjem. Prevzemnik mora te postavke obračunavati z uporabo zahtev v 22.–31.A členu, zaradi česar bodo nekatere postavke:
  ... |
| --- | --- |

21

...

Zavarovalne pogodbe

| 31A | Prevzemnik skupino pogodb iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, pridobljenih v poslovni združitvi, in sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot so opredeljena v MSRP 17, na datum prevzema meri kot obveznost ali sredstvo v skladu z 39. in B93.–B95.F členom MSRP 17.
  ... |
| --- | --- |

31A

...

Izpogajani nakupi

...

| 35 | Izpogajan nakup se na primer lahko zgodi, ko je poslovna združitev prisilna prodaja, v kateri prodajalec deluje pod prisilo. Vendar lahko izjeme pri pripoznavanju ali merjenju za določene postavke, obravnavane v 22.–31.A členu, povzročijo tudi pripoznanje dobička (ali spremembo zneska pripoznanega dobička) od izpogajanega nakupa.
  ... |
| --- | --- |

35

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 64N | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, so se spremenili 17., 20., 21., 35. in B63. člen ter za 31. členom dodala naslov in 31.A člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je spremenil 31.A člen. Podjetje spremembe člena 17 uporabi za poslovne združitve z datumom prevzema, ki je poznejši od datuma začetka uporabe MSRP 17. Podjetje mora druge spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.
  V Prilogi B se spremeni B63. člen. |
| --- | --- |

64N

V Prilogi B se spremeni B63. člen.

Drugi MSRP, ki dajejo napotke o poznejšem merjenju in računovodenju (uporaba 54. člena)

| B63 | Primeri drugih MSRP, v katerih so napotki za poznejše merjenje in obračunavanje pridobljenih sredstev in prevzetih ali nastalih obveznosti v poslovni združitvi, vključujejo:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

B63

(a)

...

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje

Spremeni se 5. člen. Doda se 44.M člen.

Področje uporabe

...

| 5 | Določbe o merjenju iz tega MSRP [opomba izpuščena] se ne uporabljajo za naslednja sredstva, ki jih zajemajo navedeni MSRP, niti za posamezna sredstva niti, kadar so del skupine za odtujitev:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

(a)

...

| (f) | skupine pogodb, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe. |
| --- | --- |

(f)

skupine pogodb, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe.

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 44M | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 5. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

44M

MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja

Spremenijo se 3., 8. in 29. člen. 30. člen se črta. Doda se 44.DD člen.

Področje uporabe

| 3 | Ta MSRP morajo uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

3

(a)

...

| (d) | zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta MSRP uporablja za:






  (i) | izpeljane finančne instrumente, ki so vgrajeni v pogodbe iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 9 od podjetja zahteva, da jih obračunava ločeno, |
| --- | --- | --- |

(d)

zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta MSRP uporablja za:

(i)

izpeljane finančne instrumente, ki so vgrajeni v pogodbe iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 9 od podjetja zahteva, da jih obračunava ločeno,

| (ii) | naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, |
| --- | --- |

(ii)

naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe,

| (iii) | pravice in obveze izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu, če izdajatelj pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporablja MSRP 9. Vendar mora izdajatelj uporabiti MSRP 17, če se v skladu s 7.(e) členom MSRP 17 odloči, da bo pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporabil MSRP 17, |
| --- | --- |

(iii)

pravice in obveze izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu, če izdajatelj pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporablja MSRP 9. Vendar mora izdajatelj uporabiti MSRP 17, če se v skladu s 7.(e) členom MSRP 17 odloči, da bo pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporabil MSRP 17,

| (iv) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če podjetje za te pravice in obveze uporablja MSRP 9 v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 in 2.1.(e)(iv) členom MSRP 9, |
| --- | --- |

(iv)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če podjetje za te pravice in obveze uporablja MSRP 9 v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 in 2.1.(e)(iv) členom MSRP 9,

| (v) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17; |
| --- | --- |

(v)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17;

| (e) | ... |
| --- | --- |

(e)

...

Kategorije finančnih sredstev in finančnih obveznosti

| 8 | Knjigovodske vrednosti vsake od spodaj navedenih kategorij, kakor so določene v MSRP 9, se razkrijejo bodisi v izkazu finančnega položaja bodisi v pojasnilih:






  (a) | finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, pri čemer se ločeno izkazujejo (i) tista, ki se kot taka določijo ob začetnem pripoznanju ali pozneje v skladu s 6.7.1. členom MSRP 9, (ii) tista, ki se kot taka merijo v skladu z odločitvijo iz 3.3.5. člena MSRP 9, (iii) tista, ki se kot taka merijo v skladu z odločitvijo iz 33.A člena MRS 32, in (iv) tista, ki se morajo obvezno meriti po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP 9, |
| --- | --- | --- |

8

(a)

finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, pri čemer se ločeno izkazujejo (i) tista, ki se kot taka določijo ob začetnem pripoznanju ali pozneje v skladu s 6.7.1. členom MSRP 9, (ii) tista, ki se kot taka merijo v skladu z odločitvijo iz 3.3.5. člena MSRP 9, (iii) tista, ki se kot taka merijo v skladu z odločitvijo iz 33.A člena MRS 32, in (iv) tista, ki se morajo obvezno meriti po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP 9,

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Poštena vrednost

...

| 29 | Razkritja poštene vrednosti se ne zahtevajo:






  (a) | če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti za, na primer, finančne instrumente, kot so kratkoročne terjatve do kupcev in obveznosti do dobaviteljev, ali |
| --- | --- | --- |

29

(a)

če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti za, na primer, finančne instrumente, kot so kratkoročne terjatve do kupcev in obveznosti do dobaviteljev, ali

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | [črtano] |
| --- | --- |

(c)

[črtano]

| (d) | za obveznosti iz najema. |
| --- | --- |

(d)

za obveznosti iz najema.

| 30 | [črtano]
  ... |
| --- | --- |

30

...

Datum začetka veljavnosti in prehod

...

| 44DD | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, so se spremenili 3., 8. in 29. člen ter črtal 30. člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 3. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

44DD

MSRP 9 Finančni instrumenti

Spremeni se 2.1. člen. Dodata se 3.3.5. in 7.1.6. člen.

Poglavje 2 Področje uporabe

| 2.1 | Ta standard morajo uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:

  ... |
| --- | --- |

2.1

...

| (e) | pravice in obveze, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, kot je opredeljena v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta standard uporablja za:







  (i) | izvedene finančne instrumente, vgrajene v pogodbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17, če sami izvedeni finančni instrumenti niso pogodbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17, |
| --- | --- | --- |

(e)

pravice in obveze, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, kot je opredeljena v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta standard uporablja za:

(i)

izvedene finančne instrumente, vgrajene v pogodbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17, če sami izvedeni finančni instrumenti niso pogodbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17,

| (ii) | naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, |
| --- | --- |

(ii)

naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17,

| (iii) | izdajateljeve pravice in obveze na podlagi zavarovalnih pogodb, ki ustrezajo opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu. Vendar se lahko izdajatelj pogodb o finančnem poroštvu, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 17 (glej B2.5.–B2.6. člen). Izdajatelj se lahko tako odloči za vsako pogodbo posebej, vendar je odločitev za posamezno pogodbo nepreklicna, |
| --- | --- |

(iii)

izdajateljeve pravice in obveze na podlagi zavarovalnih pogodb, ki ustrezajo opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu. Vendar se lahko izdajatelj pogodb o finančnem poroštvu, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 17 (glej B2.5.–B2.6. člen). Izdajatelj se lahko tako odloči za vsako pogodbo posebej, vendar je odločitev za posamezno pogodbo nepreklicna,

| (iv) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar so v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 izključene iz področja uporabe MSRP 17. Podjetje loči to sestavino in zanjo uporabi MSRP 17. (glej 7.(h) člen MSRP 17), če in samo če je zavarovalno kritje pogodbeni pogoj takega finančnega instrumenta, |
| --- | --- |

(iv)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, vendar so v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 izključene iz področja uporabe MSRP 17. Podjetje loči to sestavino in zanjo uporabi MSRP 17. (glej 7.(h) člen MSRP 17), če in samo če je zavarovalno kritje pogodbeni pogoj takega finančnega instrumenta,

| (v) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17; |
| --- | --- |

(v)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17;

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

...

3.3   Odprava pripoznanja finančnih obveznosti

...

| 3.3.5 | Nekatera podjetja upravljajo, znotraj ali zunaj podjetja, investicijski sklad, ki naložbenikom zagotavlja koristi, določene z enotami v skladu, in pripoznajo finančne obveznosti za zneske, ki se morajo plačati tem naložbenikom. Podobno nekatera podjetja izdajajo skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, pri čemer ta podjetja posedujejo postavke, ki so podlaga za te pogodbe. Nekateri od teh skladov ali postavk, ki so podlaga, vključujejo finančno obveznost podjetja (na primer izdana podjetniška obveznica). Kljub drugim zahtevam glede odprave pripoznanja finančnih obveznosti v tem standardu se lahko podjetje odloči, da ne bo odpravilo pripoznanja svoje finančne obveznosti, ki je vključena v tak sklad ali je postavka, ki je podlaga, vendar samo, kadar podjetje odkupi svojo finančno obveznost za take namene. Namesto tega se lahko podjetje odloči, da bo ta instrument še naprej obračunavalo kot finančno obveznost in odkupljeni instrument obračunavalo, kot da bi bil finančno sredstvo, ter ga merilo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu s tem standardom. Ta odločitev je nepreklicna in se sprejme ločeno za vsak instrument posebej. Za namene te odločitve zavarovalne pogodbe vključujejo naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. (Za izraze, uporabljene v tem členu, glej MSRP 17, kjer so opredeljeni.)
  ... |
| --- | --- |

3.3.5

...

Poglavje 7 Datum začetka veljavnosti in prehod

7.1   Datum začetka veljavnosti

...

| 7.1.6 | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, so se spremenili 2.1, B2.1., B2.4., B2.5. in B4.1.30. člen ter dodal 3.3.5. člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 2.1. člen in dodali 7.2.36.–7.2.42. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.
  V Prilogi B se spremenijo B2.1., B2.4, B2.5. in B4.1.30. člen. |
| --- | --- |

7.1.6

V Prilogi B se spremenijo B2.1., B2.4, B2.5. in B4.1.30. člen.

7.2   Prehod

...

Prehod za MSRP 17, kakor je bil spremenjen junija 2020

| 7.2.36 | Podjetje spremembe MSRP 9, ki jih uvaja MSRP 17, kakor je bil spremenjen junija 2020, uporabi za nazaj v skladu z MRS 8, razen kot je določeno v 7.2.37.–7.2.42. členu. |
| --- | --- |

7.2.36

| 7.2.37 | Podjetje, ki istočasno prvič uporabi MSRP 17, kakor je bil spremenjen junija 2020, in ta standard, uporabi 7.2.1.–7.2.28. člen namesto 7.2.38.–7.2.42. člena. |
| --- | --- |

7.2.37

| 7.2.38 | Podjetje, ki prvič uporabi MSRP 17, kakor je bil spremenjen junija 2020, po tem, ko je prvič uporabilo ta standard, uporabi 7.2.39.–7.2.42. člen. Podjetje upošteva tudi druge zahteve iz tega standarda glede prehoda, ki so potrebne za uporabo sprememb tega standarda. V ta namen se sklicevanja na datum začetka uporabe razumejo kot sklicevanja na začetek poročevalskega obdobja, v katerem podjetje prvič uporabi spremembe tega standarda (datum začetka uporabe sprememb tega standarda). |
| --- | --- |

7.2.38

| 7.2.39 | Podjetje v zvezi z določitvijo finančne obveznosti kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida:






  (a) | prekliče prejšnjo določitev finančne obveznosti kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če je bila finančna obveznost prej tako določena v skladu s pogojem iz 4.2.2.(a) člena, vendar zaradi uporabe teh sprememb navedeni pogoj ni več izpolnjen; in |
| --- | --- | --- |

7.2.39

(a)

prekliče prejšnjo določitev finančne obveznosti kot merjene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če je bila finančna obveznost prej tako določena v skladu s pogojem iz 4.2.2.(a) člena, vendar zaradi uporabe teh sprememb navedeni pogoj ni več izpolnjen; in

| (b) | lahko določi finančno obveznost kot merjeno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če navedena določitev prej ne bi izpolnjevala pogoja iz 4.2.2.(a) člena, vendar je zaradi uporabe sprememb tega standarda navedeni pogoj zdaj izpolnjen. |
| --- | --- |

(b)

lahko določi finančno obveznost kot merjeno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, če navedena določitev prej ne bi izpolnjevala pogoja iz 4.2.2.(a) člena, vendar je zaradi uporabe sprememb tega standarda navedeni pogoj zdaj izpolnjen.

Taka določitev in preklic se izvedeta na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na datum začetka uporabe sprememb tega standarda. Navedena razvrstitev se uporablja za nazaj.

| 7.2.40 | Podjetju ni treba opraviti preračunov za prejšnja obdobja, da bi se upoštevala uporaba sprememb tega standarda. Podjetje lahko opravi preračun za prejšnja obdobja samo, če je to mogoče brez uporabe poznejših ugotovitev o takratnih okoliščinah. Če podjetje opravi preračun za prejšnja obdobja, morajo preračunani računovodski izkazi odražati vse zahteve iz tega standarda za zadevne finančne instrumente. Če podjetje ne opravi preračunov za prejšnja obdobja, pripozna vsako razliko med prejšnjo knjigovodsko vrednostjo in knjigovodsko vrednostjo na začetku letnega poročevalskega obdobja, ki vključuje datum začetka uporabe sprememb tega standarda, v začetnem zadržanem dobičku (ali drugi sestavini lastniškega kapitala, kot je ustrezno) v letnem poročevalskem obdobju, ki vključuje datum začetka uporabe sprememb tega standarda. |
| --- | --- |

7.2.40

| 7.2.41 | Podjetju v poročevalskem obdobju, ki vključuje datum začetka uporabe sprememb tega standarda, ni treba predstaviti kvantitativnih informacij, ki se zahtevajo v 28.(f) členu MRS 8. |
| --- | --- |

7.2.41

| 7.2.42 | V poročevalskem obdobju, ki zajema datum začetka uporabe sprememb tega standarda, podjetje za vsak razred finančnih sredstev in finančnih obveznosti, na katerega vplivajo spremembe tega standarda, razkrije naslednje informacije po stanju na ta dan začetka uporabe:






  (a) | prejšnjo razvrstitev, vključno s prejšnjo kategorijo merjenja, kadar pride v poštev, in knjigovodsko vrednostjo, določeno neposredno pred datumom začetka uporabe sprememb tega standarda; |
| --- | --- | --- |

7.2.42

(a)

prejšnjo razvrstitev, vključno s prejšnjo kategorijo merjenja, kadar pride v poštev, in knjigovodsko vrednostjo, določeno neposredno pred datumom začetka uporabe sprememb tega standarda;

| (b) | novo kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost, določeno po uporabi sprememb tega standarda; |
| --- | --- |

(b)

novo kategorijo merjenja in knjigovodsko vrednost, določeno po uporabi sprememb tega standarda;

| (c) | knjigovodsko vrednost vseh finančnih obveznosti v izkazu finančnega položaja, za katere je bilo prej določeno, da se merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, vendar niso več tako določene; in |
| --- | --- |

(c)

knjigovodsko vrednost vseh finančnih obveznosti v izkazu finančnega položaja, za katere je bilo prej določeno, da se merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, vendar niso več tako določene; in

| (d) | razloge za določitev ali prenehanje določitve finančnih obveznosti kot merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. |
| --- | --- |

(d)

razloge za določitev ali prenehanje določitve finančnih obveznosti kot merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida.

Področje uporabe (poglavje 2)

| B2.1 | Nekatere pogodbe zahtevajo plačilo na podlagi podnebnih, geoloških ali drugih fizičnih spremenljivk. (Tiste, ki temeljijo na podnebnih spremenljivkah, se včasih imenujejo „izvedeni finančni instrumenti na vremenske dejavnike“). Če navedene pogodbe ne spadajo v področje uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, spadajo v področje uporabe tega standarda.
  ... |
| --- | --- |

B2.1

...

| B2.4 | Ta standard se uporablja za finančna sredstva in finančne obveznosti zavarovateljev, razen za pravice in obveze, ki jih izključuje 2.1.(e) člen, ker izhajajo iz pogodb, za katere se uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

B2.4

| B2.5 | Pogodbe o finančnem poroštvu so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot so na primer finančno jamstvo, nekatere vrste akreditivov, pogodba o prevzemu tveganja neplačila kredita ali zavarovalna pogodba. Njihova računovodska obravnava ni odvisna od njihove pravne oblike. Spodnji primeri so primeri ustrezne obravnave (glej 2.1.(e) člen):






  (a) | čeprav je pogodba o finančnem poroštvu skladna z opredelitvijo zavarovalne pogodbe v MSRP 17 (glej 7.(e) člen MSRP 17), izdajatelj uporabi ta standard, če je preneseno tveganje pomembno. Ne glede na to se izdajatelj, če je predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 17. ... |
| --- | --- | --- |

B2.5

(a)

čeprav je pogodba o finančnem poroštvu skladna z opredelitvijo zavarovalne pogodbe v MSRP 17 (glej 7.(e) člen MSRP 17), izdajatelj uporabi ta standard, če je preneseno tveganje pomembno. Ne glede na to se izdajatelj, če je predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 17. ...

| (b) | nekatera s krediti povezana poroštva kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo, da je imetnik izpostavljen tveganju izgube in je utrpel izgubo zaradi nesposobnosti dolžnika, da zagotovi plačila za zavarovano sredstvo, ko ta zapadejo. Primer takega poroštva je poroštvo, ki zahteva plačila v odziv na spremembe določene kreditne bonitete ali kreditnega indeksa. Taka poroštva niso pogodbe o finančnem poroštvu, kot so opredeljene v tem standardu, in niso zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17. Taka poroštva so izvedeni finančni instrumenti, izdajatelj pa zanje uporablja ta standard; |
| --- | --- |

(b)

nekatera s krediti povezana poroštva kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo, da je imetnik izpostavljen tveganju izgube in je utrpel izgubo zaradi nesposobnosti dolžnika, da zagotovi plačila za zavarovano sredstvo, ko ta zapadejo. Primer takega poroštva je poroštvo, ki zahteva plačila v odziv na spremembe določene kreditne bonitete ali kreditnega indeksa. Taka poroštva niso pogodbe o finančnem poroštvu, kot so opredeljene v tem standardu, in niso zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17. Taka poroštva so izvedeni finančni instrumenti, izdajatelj pa zanje uporablja ta standard;

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

Določitev odpravi ali pomembno zmanjša računovodsko neskladnost

...

| B4.1.30 | Naslednji primeri ponazarjajo, kdaj bi bil lahko ta pogoj izpolnjen. V vseh primerih lahko podjetje uporabi ta pogoj za določitev finančnih sredstev ali finančnih obveznostih kot merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida samo, če izpolnjuje načelo iz 4.1.5. ali 4.2.2.(a) člena:






  (a) | podjetje ima pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (katerih merjenje vključuje tekoče informacije) in finančna sredstva, ki jih šteje kot povezana in bi se sicer merila po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa ali po odplačni vrednosti; |
| --- | --- | --- |

B4.1.30

(a)

podjetje ima pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 (katerih merjenje vključuje tekoče informacije) in finančna sredstva, ki jih šteje kot povezana in bi se sicer merila po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa ali po odplačni vrednosti;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci

Spremeni se 5. člen.

Področje uporabe

| 5 | Podjetje ta standard uporabi za vse pogodbe s kupci, razen za naslednje:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

(a)

...

| (b) | zavarovalne pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MSRP 17 – Zavarovalne pogodbe. Podjetje se lahko kljub temu odloči ta standard uporabiti za zavarovalne pogodbe, katerih glavni namen je opravljanje storitev po vnaprej določeni ceni v skladu z 8. členom MSRP 17, |
| --- | --- |

(b)

zavarovalne pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MSRP 17 – Zavarovalne pogodbe. Podjetje se lahko kljub temu odloči ta standard uporabiti za zavarovalne pogodbe, katerih glavni namen je opravljanje storitev po vnaprej določeni ceni v skladu z 8. členom MSRP 17,

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

V Prilogi C se doda C1.C člen.

Datum začetka veljavnosti

...

| C1C | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 5. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

C1C

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov

Spremenijo se 7., 54. in 82. člen. Doda se 139.R člen.

Opredelitev pojmov

| 7 | ...


  Drugi vseobsegajoči donos vsebuje postavke prihodkov in odhodkov (vključno s popravki vrednosti zaradi prerazvrstitev), ki niso pripoznane v poslovnem izidu, kakor zahtevajo ali dovoljujejo drugi MSRP.

  Sestavine drugega vseobsegajoča donosa vključujejo:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

7

Drugi vseobsegajoči donos vsebuje postavke prihodkov in odhodkov (vključno s popravki vrednosti zaradi prerazvrstitev), ki niso pripoznane v poslovnem izidu, kakor zahtevajo ali dovoljujejo drugi MSRP.

Sestavine drugega vseobsegajoča donosa vključujejo:

(a)

...

| (g) | ...; |
| --- | --- |

(g)

...;

| (h) | ...; |
| --- | --- |

(h)

...;

| (i) | finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, izključene iz poslovnega izida, kadar se skupni finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja razdružijo, da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo z uporabo 88.(b) člena MSRP 17 ali z zneskom, ki odpravi računovodska neskladja s finančnimi prihodki ali odhodki, ki izhajajo iz postavk, ki so podlaga, z uporabo 89.(b) člena MSRP 17; in |
| --- | --- |

(i)

finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, izključene iz poslovnega izida, kadar se skupni finančni prihodki ali odhodki iz zavarovanja razdružijo, da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo z uporabo 88.(b) člena MSRP 17 ali z zneskom, ki odpravi računovodska neskladja s finančnimi prihodki ali odhodki, ki izhajajo iz postavk, ki so podlaga, z uporabo 89.(b) člena MSRP 17; in

| (j) | finančne prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, izključene iz poslovnega izida, kadar se skupni finančni prihodki ali odhodki iz pozavarovanja razdružijo, da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo z uporabo 88.(b) člena MSRP 17. |
| --- | --- |

(j)

finančne prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje, izključene iz poslovnega izida, kadar se skupni finančni prihodki ali odhodki iz pozavarovanja razdružijo, da se v poslovni izid vključi znesek, določen s sistematično razporeditvijo z uporabo 88.(b) člena MSRP 17.

...

Informacije, ki jih je treba predstaviti v izkazu finančnega položaja

| 54 | Izkaz finančnega položaja mora vsebovati vrstične postavke, ki predstavljajo naslednje zneske:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

54

(a)

...

| (da) | portfelje pogodb iz področja uporabe MSRP 17, ki so sredstva, razdružene, kot se zahteva v 78. členu MSRP 17, |
| --- | --- |

(da)

portfelje pogodb iz področja uporabe MSRP 17, ki so sredstva, razdružene, kot se zahteva v 78. členu MSRP 17,

| (e) | ... |
| --- | --- |

(e)

...

| (ma) | portfelje pogodb iz področja uporabe MSRP 17, ki so obveznosti, razdružene, kot se zahteva v 78. členu MSRP 17, |
| --- | --- |

(ma)

portfelje pogodb iz področja uporabe MSRP 17, ki so obveznosti, razdružene, kot se zahteva v 78. členu MSRP 17,

| (n) | ... |
| --- | --- |

(n)

...

Informacije, ki jih je treba vključiti v oddelek poslovnega izida ali izkaz poslovnega izida

| 82 | Poleg postavk, ki jih zahtevajo drugi MSRP, mora oddelek poslovnega izida ali izkaz poslovnega izida vključevati vrstične postavke, ki predstavljajo naslednje zneske za obravnavano obdobje:







  (a) | prihodke, pri katerih se ločeno izkažejo:







  (i) | prihodki od obresti, izračunani z uporabo metode efektivnih obresti, in |
| --- | --- | --- | --- |

82

(a)

prihodke, pri katerih se ločeno izkažejo:

(i)

prihodki od obresti, izračunani z uporabo metode efektivnih obresti, in

| (ii) | prihodki iz zavarovanja (glej MSRP 17); |
| --- | --- |

(ii)

prihodki iz zavarovanja (glej MSRP 17);

| (aa) | ... |
| --- | --- |

(aa)

...

| (ab) | odhodke iz zavarovalnih storitev iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 (glej MSRP 17); |
| --- | --- |

(ab)

odhodke iz zavarovalnih storitev iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 (glej MSRP 17);

| (ac) | prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (glej MSRP 17); |
| --- | --- |

(ac)

prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (glej MSRP 17);

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

| (bb) | finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 (glej MSRP 17); |
| --- | --- |

(bb)

finančne prihodke ali odhodke iz zavarovanja iz izdanih pogodb iz področja uporabe MSRP 17 (glej MSRP 17);

| (bc) | finančne prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (glej MSRP 17); |
| --- | --- |

(bc)

finančne prihodke ali odhodke iz pozavarovalnih pogodb, ki jih ima podjetje (glej MSRP 17);

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

Prehod in datum uveljavitve

...

| 139R | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, so se spremenili 7., 54. in 82. člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 54. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.
  ... |
| --- | --- |

139R

...

MRS 7 Izkaz denarnih tokov

Spremeni se 14. člen. Doda se 61. člen.

Poslovanje; poslovno delovanje

...

| 14 | Denarni tokovi iz poslovanja nastajajo predvsem pri glavnih dejavnostih podjetja, ki ustvarjajo prihodke. Zato na splošno nastajajo pri transakcijah in drugih poslovnih dogodkih, ki prispevajo k poslovnemu izidu. Primeri denarnih tokov iz poslovanja so:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

14

(a)

...

| (e) | [črtano] |
| --- | --- |

(e)

[črtano]

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 61 | Z MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 14. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

61

MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva

Dodajo se 29.A, 29.B in 81.M člen.

Merjenje po pripoznavanju

...

| 29A | Nekatera podjetja upravljajo, znotraj ali zunaj podjetja, investicijski sklad, ki naložbenikom zagotavlja koristi, določene z enotami v skladu. Podobno nekatera podjetja izdajajo skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, pri čemer posedujejo postavke, ki so podlaga za te pogodbe. Nekateri od teh skladov ali postavk, ki so podlaga, vključujejo lastniško uporabljane nepremičnine. Podjetje uporablja MRS 16 za lastniško uporabljane nepremičnine, ki so vključene v tak sklad ali so postavke, ki so podlaga. Kljub 29. členu se lahko podjetje odloči, da bo take nepremičnine merilo z uporabo modela poštene vrednosti v skladu z MRS 40. Za namene te odločitve zavarovalne pogodbe vključujejo naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. (Za izraze, uporabljene v tem členu, glej MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, kjer so opredeljeni.) |
| --- | --- |

29A

| 29B | Podjetje lastniško uporabljane nepremičnine, merjene z uporabo modela poštene vrednosti za naložbene nepremičnine v skladu z 29.A členom, obravnava kot ločen razred opredmetenih osnovnih sredstev.
  ... |
| --- | --- |

29B

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 81M | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, sta se dodala 29.A in 29.B člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

81M

MRS 19 Zaslužki zaposlencev

Spremeni se opomba k 8. členu. Doda se 178. člen.

Kvalificirana zavarovalna polica ni nujno zavarovalna pogodba, kot je opredeljena v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe.

...

Prehod in datum uveljavitve

...

| 178 | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenila opomba k 8. členu. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

178

MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige

Spremeni se 18. člen. Doda se 45.F člen.

Izjeme pri uporabi kapitalske metode

...

| 18 | Kadar je podjetje, ki poseduje finančno naložbo ali prek katerega se posredno poseduje finančna naložba v pridruženo podjetje ali skupni podvig, organizacija tveganega kapitala, vzajemni sklad, naložbeni sklad z enotami ali podobno podjetje, vključno z zavarovalnimi skladi, vezanimi na naložbe, se lahko podjetje odloči, da bo to finančno naložbo merilo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP 9. Primer zavarovalnega sklada, vezanega na naložbe, je sklad, ki ga podjetje poseduje kot postavke, ki so podlaga za skupino zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo. Za namene te odločitve zavarovalne pogodbe vključujejo naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. Podjetje sprejme to odločitev ločeno za vsako pridruženo podjetje ali skupni podvig, in sicer ob začetnem pripoznanju pridruženega podjetja ali skupnega podviga. (Za izraze, uporabljene v tem členu, glej MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, kjer so opredeljeni.)
  ... |
| --- | --- |

18

...

Datum začetka veljavnosti in prehod

...

| 45F | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 18. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

45F

MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje

Spremeni se 4. člen. Dodata se 33.A in 97.T člen.

Področje uporabe

| 4 | Ta standard morajo uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

4

(a)

...

| (d) | zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta standard uporablja za:







  (i) | izpeljane finančne instrumente, ki so vgrajeni v pogodbe iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 9 od podjetja zahteva, da jih obračunava ločeno, |
| --- | --- | --- |

(d)

zavarovalne pogodbe, kot so opredeljene v MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ali naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17. Vendar se ta standard uporablja za:

(i)

izpeljane finančne instrumente, ki so vgrajeni v pogodbe iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 9 od podjetja zahteva, da jih obračunava ločeno,

| (ii) | naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17, |
| --- | --- |

(ii)

naložbene sestavine, ki so ločene od pogodb iz področja uporabe MSRP 17, če MSRP 17 zahteva tako ločitev, razen če gre pri ločeni naložbeni sestavini za naložbeno pogodbo z možnostjo diskrecijske udeležbe, ki spada v področje uporabe MSRP 17,

| (iii) | pravice in obveze izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu, če izdajatelj pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporablja MSRP 9. Vendar mora izdajatelj uporabiti MSRP 17, če se v skladu s 7.(e) členom MSRP 17 odloči, da bo pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporabil MSRP 17, |
| --- | --- |

(iii)

pravice in obveze izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu, če izdajatelj pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporablja MSRP 9. Vendar mora izdajatelj uporabiti MSRP 17, če se v skladu s 7.(e) členom MSRP 17 odloči, da bo pri pripoznavanju in merjenju pogodb uporabil MSRP 17,

| (iv) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če podjetje za te pravice in obveze uporablja MSRP 9 v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 in 2.1.(e)(iv) členom MSRP 9, |
| --- | --- |

(iv)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi pogodb o kreditnih karticah ali podobnih pogodb, ki zagotavljajo kreditne ali plačilne ureditve, izdanih s strani podjetja, in ki ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, če podjetje za te pravice in obveze uporablja MSRP 9 v skladu s 7.(h) členom MSRP 17 in 2.1.(e)(iv) členom MSRP 9,

| (v) | pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17; |
| --- | --- |

(v)

pravice in obveze podjetja, ki so finančni instrumenti, ki nastanejo na podlagi zavarovalnih pogodb, izdanih s strani podjetja, in ki omejujejo nadomestilo za zavarovane dogodke na znesek, ki bi bil sicer potreben za poravnavo obveze imetnika police, ustvarjene s pogodbo, če se podjetje v skladu z 8.A členom MSRP 17 za take pogodbe odloči uporabljati MSRP 9 namesto MSRP 17;

| (e) | [črtano] |
| --- | --- |

(e)

[črtano]

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

Lastne delnice (glej tudi AG36. člen)

...

| 33A | Nekatera podjetja upravljajo, znotraj ali zunaj podjetja, investicijski sklad, ki naložbenikom zagotavlja koristi, določene z enotami v skladu, in pripoznajo finančne obveznosti za zneske, ki se morajo plačati tem naložbenikom. Podobno nekatera podjetja izdajajo skupine zavarovalnih pogodb z neposredno udeležbo, pri čemer ta podjetja posedujejo postavke, ki so podlaga za te pogodbe. Nekateri od teh skladov ali postavk, ki so podlaga, vključujejo lastne delnice. Kljub 33. členu se lahko podjetje odloči, da od lastniškega kapitala ne bo odštelo lastne delnice, ki je vključena v tak sklad ali je postavka, ki je podlaga, vendar samo, kadar podjetje ponovno pridobi lasten kapitalski instrument za te namene. Namesto tega se lahko podjetje odloči, da bo to lastno delnico še naprej obračunavalo kot lastniški kapital in ponovno pridobljeni instrument obračunavalo, kot da bi bil finančno sredstvo, ter ga merilo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu MSRP 9. Ta odločitev je nepreklicna in se sprejme ločeno za vsak instrument posebej. Za namene te odločitve zavarovalne pogodbe vključujejo naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. (Za izraze, uporabljene v tem členu, glej MSRP 17, kjer so opredeljeni.)
  ... |
| --- | --- |

33A

...

Datum začetka veljavnosti in prehod

...

| 97T | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, so se spremenili 4., AG8. in AG36. člen ter dodal 33.A člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 4. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.
  V napotkih za uporabo se spremeni AG8. člen. |
| --- | --- |

97T

V napotkih za uporabo se spremeni AG8. člen.

Finančna sredstva in finančne obveznosti

...

| AG8 | Možnost uveljavitve pogodbene pravice ali zahteva po izpolnitvi pogodbene obveze je lahko brezpogojna, lahko pa je pogojena z nastankom poslovnega dogodka v prihodnosti. Na primer, finančno poroštvo je posojilodajalčeva pogodbena pravica zahtevati od poroka denar, je pa tudi ustrezajoča pogodbena obveza poroka, da plača posojilodajalcu, če posojilojemalec ne izvaja plačil. Pogodbena pravica in obveza obstajata zaradi pretekle transakcije ali drugega poslovnega dogodka (prevzem poroštva), čeprav sta posojilodajalčeva možnost, da uveljavi svojo pravico, in zahteva, da porok izpolni svojo pogodbeno obvezo, obe pogojeni z neplačilom posojilojemalca v prihodnosti. Pogojna pravica in obveza ustrezata opredelitvi finančnega sredstva oziroma finančne obveznosti, čeprav takšna sredstva in obveznosti niso vedno pripoznani v računovodskih izkazih. Nekatere od teh pogojnih pravic in obvez so lahko pogodbe iz področja uporabe MSRP 17. |
| --- | --- |

AG8

MRS 36 Oslabitev sredstev

Spremeni se 2. člen. Doda se 140.N člen.

Področje uporabe

| 2 | Ta standard se uporablja pri obračunavanju oslabitve vseh sredstev razen:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

(a)

...

| (h) | pogodb iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ki so sredstva, in sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot so opredeljena v MSRP 17; in |
| --- | --- |

(h)

pogodb iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, ki so sredstva, in sredstev za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot so opredeljena v MSRP 17; in

| (i) | ... |
| --- | --- |

(i)

...

Prehodne določbe in datum uveljavitve

...

| 140N | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 2. člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 2. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

140N

MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

Spremeni se 5. člen. Doda se 103. člen.

Področje uporabe

...

| 5 | Če kak drug standard obravnava določeno vrsto rezervacij, pogojnih obveznosti ali pogojnih sredstev, podjetje uporablja tisti standard namesto tega. Na primer, nekatere vrste rezervacij obravnavajo standardi o:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

(a)

...

| (e) | zavarovalnih pogodbah in drugih pogodbah, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

zavarovalnih pogodbah in drugih pogodbah, ki spadajo v področje uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe;

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 103 | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 5. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

103

MRS 38 Neopredmetena sredstva

Spremeni se 3. člen. Doda se 130.M člen.

Področje uporabe

...

| 3 | Če kak drug standard predpisuje obračunavanje določene vrste neopredmetenega sredstva, podjetje uporablja tisti standard namesto tega. Ta standard se na primer ne uporablja za:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

3

(a)

...

| (g) | pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe in sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot so opredeljena v MSRP 17; |
| --- | --- |

(g)

pogodbe iz področja uporabe MSRP 17 Zavarovalne pogodbe in sredstva za denarne tokove pri pridobivanju zavarovanj, kot so opredeljena v MSRP 17;

| (h) | ... |
| --- | --- |

(h)

...

Prehodne določbe in datum uveljavitve

...

| 130M | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 3. člen. S spremembami MSRP 17, izdanimi junija 2020, se je dodatno spremenil 3. člen. Podjetje mora navedene spremembe uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

130M

MRS 40 Naložbene nepremičnine

Spremeni se 32.B člen. Doda se 85.H člen.

Računovodska usmeritev

...

| 32B | Nekatera podjetja upravljajo, znotraj ali zunaj podjetja, investicijski sklad, ki naložbenikom zagotavlja koristi, določene z enotami v skladu. Podobno nekatera podjetja izdajajo zavarovalne pogodbe z neposredno udeležbo, pri katerih postavke, ki so podlaga za te pogodbe, vključujejo naložbene nepremičnine. Zavarovalne pogodbe izključno za namene 32.A–32.B člena vključujejo naložbene pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe. 32.A člen podjetju ne dovoljuje, da bi merilo nepremičnino, ki je v posesti sklada (ali nepremičnino, ki je postavka, ki je podlaga), delno po nabavni vrednosti in delno po pošteni vrednosti. (Za izraze, uporabljene v tem členu, glej MSRP 17 Zavarovalne pogodbe, kjer so opredeljeni.)
  ... |
| --- | --- |

32B

...

Datum začetka veljavnosti

...

| 85H | Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 32.B člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17. |
| --- | --- |

85H

SOP-27 Ocenjevanje vsebine transakcij, ki vključujejo pravno obliko najema

Člen „Sklicevanje“ se spremeni.

Sklicevanje

...

MSRP 17 Zavarovalne pogodbe

...

Spremeni se 7. člen.

Splošno mnenje

...

| 7 | Ostale obveze iz dogovora, vključno z vsemi izdanimi poroštvi in prevzetimi obvezami iz naslova predčasne prekinitve, je treba obračunati v skladu z MRS 37, MSRP 9 ali MSRP 17, odvisno od pogojev.
  Spremeni se člen o datumu začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

7

Spremeni se člen o datumu začetka veljavnosti.

Datum začetka veljavnosti

...

Z MSRP 17, ki je bil izdan maja 2017, se je spremenil 7. člen. Podjetje mora navedeno spremembo uporabiti, kadar uporablja MSRP 17.

---

| 23.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 416/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 416/80

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2037

z dne 22. novembra 2021

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvzetji iz obveznosti glede registracije obratov akvakulture in vodenja evidenc izvajalcev dejavnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti člena 175(2) in člena 190 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa pravila v zvezi z obveznostjo izvajalcev dejavnosti glede registracije obratov akvakulture ter obveznostmi izvajalcev dejavnosti v obratih akvakulture in prevoznikov vodnih živali glede vodenja evidenc. Komisija lahko poleg tega v skladu z navedeno uredbo določi izvedbena pravila v zvezi z vrstami obratov akvakulture, ki jih države članice lahko izvzamejo iz obveznosti glede registracije, ker predstavljajo zanemarljivo tveganje širjenja bolezni s seznama ali porajajočih se bolezni, ter izvedbena pravila v zvezi z vrstami obratov akvakulture in prevozniki vodnih živali, ki jih države članice lahko izvzamejo iz obveznosti glede vodenja nekaterih vrst evidenc. Zato je taka pravila ustrezno določiti v tej uredbi. Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/691 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa pravila za vodne živali, zato bi bilo treba opredelitve pojmov iz navedene delegirane uredbe poleg tega uporabljati tudi za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa pravila v zvezi z obveznostjo izvajalcev dejavnosti glede registracije obratov akvakulture ter obveznostmi izvajalcev dejavnosti v obratih akvakulture in prevoznikov vodnih živali glede vodenja evidenc. Komisija lahko poleg tega v skladu z navedeno uredbo določi izvedbena pravila v zvezi z vrstami obratov akvakulture, ki jih države članice lahko izvzamejo iz obveznosti glede registracije, ker predstavljajo zanemarljivo tveganje širjenja bolezni s seznama ali porajajočih se bolezni, ter izvedbena pravila v zvezi z vrstami obratov akvakulture in prevozniki vodnih živali, ki jih države članice lahko izvzamejo iz obveznosti glede vodenja nekaterih vrst evidenc. Zato je taka pravila ustrezno določiti v tej uredbi. Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/691 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa pravila za vodne živali, zato bi bilo treba opredelitve pojmov iz navedene delegirane uredbe poleg tega uporabljati tudi za namene te uredbe.

| (2) | Opredelitev pojma „obrat“ iz člena 4, točka 27, Uredbe (EU) 2016/429 je široka, kar velja tudi za opredelitev pojma „akvakultura“ iz točke 6 navedenega člena. Zato bi bilo treba pooblastilo Komisiji iz člena 175(2) navedene uredbe temu ustrezno uporabiti tako, da se državam članicam dovoli izvzetje nekaterih vrst obratov akvakulture, ki predstavljajo zanemarljivo tveganje, iz zahteve, da jih registrira pristojni organ. |
| --- | --- |

(2)

Opredelitev pojma „obrat“ iz člena 4, točka 27, Uredbe (EU) 2016/429 je široka, kar velja tudi za opredelitev pojma „akvakultura“ iz točke 6 navedenega člena. Zato bi bilo treba pooblastilo Komisiji iz člena 175(2) navedene uredbe temu ustrezno uporabiti tako, da se državam članicam dovoli izvzetje nekaterih vrst obratov akvakulture, ki predstavljajo zanemarljivo tveganje, iz zahteve, da jih registrira pristojni organ.

| (3) | Nekateri obrati akvakulture, ki so zaprti objekti ali ki ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode, predstavljajo nizko tveganje onesnaženja odprtih voda. Ob upoštevanju dodatnih dejavnikov, kot so premiki vodnih živali v obrat akvakulture ali iz njega ter vrste, kategorije in količina živali v njih, se lahko za nekatere obrate akvakulture šteje, da predstavljajo zanemarljivo tveganje širjenja bolezni, zato jih lahko države članice izvzamejo iz zahteve glede registracije. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri obrati akvakulture, ki so zaprti objekti ali ki ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode, predstavljajo nizko tveganje onesnaženja odprtih voda. Ob upoštevanju dodatnih dejavnikov, kot so premiki vodnih živali v obrat akvakulture ali iz njega ter vrste, kategorije in količina živali v njih, se lahko za nekatere obrate akvakulture šteje, da predstavljajo zanemarljivo tveganje širjenja bolezni, zato jih lahko države članice izvzamejo iz zahteve glede registracije.

| (4) | Okrasne vodne živali se pogosto gojijo kot hišne živali v prostorih, ki niso gospodinjstva. Takšni prostori so zajeti v opredelitev pojma „obrat“ iz člena 4, točka 27, Uredbe (EU) 2016/429. Prav tako so v opredelitev pojma „obrat“ zajeti prostori, v katerih se živali iz akvakulture gojijo zaradi zdravstvenega varstva in drugih podobnih namenov. Živali iz akvakulture so pogosto razstavljene tudi v restavracijah, kjer jih je možno kupiti za prehrano ljudi, ali pa so v ribnikih ali bazenih v posameznih gospodinjstvih, prav tako namenjene za prehrano ljudi. Če so taki obrati akvakulture zaprti objekti ali ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode in se iz njih živali iz akvakulture ne premikajo, predstavljajo zanemarljivo tveganje, državam članicam pa bi zato bilo treba dovoliti, da jih izvzamejo iz zahteve glede registracije. |
| --- | --- |

(4)

Okrasne vodne živali se pogosto gojijo kot hišne živali v prostorih, ki niso gospodinjstva. Takšni prostori so zajeti v opredelitev pojma „obrat“ iz člena 4, točka 27, Uredbe (EU) 2016/429. Prav tako so v opredelitev pojma „obrat“ zajeti prostori, v katerih se živali iz akvakulture gojijo zaradi zdravstvenega varstva in drugih podobnih namenov. Živali iz akvakulture so pogosto razstavljene tudi v restavracijah, kjer jih je možno kupiti za prehrano ljudi, ali pa so v ribnikih ali bazenih v posameznih gospodinjstvih, prav tako namenjene za prehrano ljudi. Če so taki obrati akvakulture zaprti objekti ali ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode in se iz njih živali iz akvakulture ne premikajo, predstavljajo zanemarljivo tveganje, državam članicam pa bi zato bilo treba dovoliti, da jih izvzamejo iz zahteve glede registracije.

| (5) | V nekaterih primerih bi glede na vrsto zadevnega objekta akvakulture morale biti izpolnjene dodatne zahteve, da se zmanjšajo tveganja bolezni in omogoči izvzetje iz registracije. Trgovine na drobno, ki prodajajo okrasne vrste posameznim skrbnikom hišnih živali ali rekreacijskim objektom ali gospodinjstvom, v katerih se živali iz akvakulture gojijo na prostem v ribnikih ali bazenih, kjer je njihov končni namembni kraj, bi na primer moral oskrbovati neposredno obrat akvakulture, odobren v skladu z Uredbo (EU) 2016/429, tako da ga lahko države članice izvzamejo iz zahteve glede registracije. |
| --- | --- |

(5)

V nekaterih primerih bi glede na vrsto zadevnega objekta akvakulture morale biti izpolnjene dodatne zahteve, da se zmanjšajo tveganja bolezni in omogoči izvzetje iz registracije. Trgovine na drobno, ki prodajajo okrasne vrste posameznim skrbnikom hišnih živali ali rekreacijskim objektom ali gospodinjstvom, v katerih se živali iz akvakulture gojijo na prostem v ribnikih ali bazenih, kjer je njihov končni namembni kraj, bi na primer moral oskrbovati neposredno obrat akvakulture, odobren v skladu z Uredbo (EU) 2016/429, tako da ga lahko države članice izvzamejo iz zahteve glede registracije.

| (6) | Obrati akvakulture, ki uporabljajo mrežaste kletke ali druge strukture, v katerih se pred zajetjem za prehrano ljudi začasno gojijo prej prostoživeče vodne živali v naravnih vodah v isti epidemiološki enoti, v kateri so bile ulovljene, prav tako predstavljajo zanemarljivo tveganje bolezni, zato jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije. |
| --- | --- |

(6)

Obrati akvakulture, ki uporabljajo mrežaste kletke ali druge strukture, v katerih se pred zajetjem za prehrano ljudi začasno gojijo prej prostoživeče vodne živali v naravnih vodah v isti epidemiološki enoti, v kateri so bile ulovljene, prav tako predstavljajo zanemarljivo tveganje bolezni, zato jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije.

| (7) | Vodenje evidenc je pomembno za sledljivost živali iz akvakulture. Vendar se v nekaterih okoliščinah za izvajalce dejavnosti lahko odobrijo izvzetja iz zahteve glede vodenja takih evidenc, kadar je tveganje, povezano z določeno vrsto obrata akvakulture, nizko. Obrati akvakulture, registrirani v skladu s členom 173 Uredbe (EU) 2016/429, ki ne premikajo živali iz akvakulture v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo, predstavljajo nižjo raven tveganja od tistih, ki jih je treba odobriti v skladu s členom 176 ali 177 navedene uredbe. Države članice lahko zato takšne registrirane obrate akvakulture izvzamejo iz zahteve glede vodenja nekaterih evidenc. |
| --- | --- |

(7)

Vodenje evidenc je pomembno za sledljivost živali iz akvakulture. Vendar se v nekaterih okoliščinah za izvajalce dejavnosti lahko odobrijo izvzetja iz zahteve glede vodenja takih evidenc, kadar je tveganje, povezano z določeno vrsto obrata akvakulture, nizko. Obrati akvakulture, registrirani v skladu s členom 173 Uredbe (EU) 2016/429, ki ne premikajo živali iz akvakulture v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo, predstavljajo nižjo raven tveganja od tistih, ki jih je treba odobriti v skladu s členom 176 ali 177 navedene uredbe. Države članice lahko zato takšne registrirane obrate akvakulture izvzamejo iz zahteve glede vodenja nekaterih evidenc.

| (8) | Države članice lahko iz zahteve glede vodenja nekaterih evidenc izvzamejo tudi prevoznike nekaterih kategorij vodnih živali, ki se prevažajo na biološko varen način. V tej uredbi bi bilo treba določiti kategorije vodnih živali in podrobnosti o pogojih, pod katerimi jih je treba prevažati, ter evidence, iz katerih so izvzete. |
| --- | --- |

(8)

Države članice lahko iz zahteve glede vodenja nekaterih evidenc izvzamejo tudi prevoznike nekaterih kategorij vodnih živali, ki se prevažajo na biološko varen način. V tej uredbi bi bilo treba določiti kategorije vodnih živali in podrobnosti o pogojih, pod katerimi jih je treba prevažati, ter evidence, iz katerih so izvzete.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa pravila v zvezi z:

| (a) | vrstami obratov akvakulture z zanemarljivim tveganjem, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije v skladu s členom 174 Uredbe (EU) 2016/429; |
| --- | --- |

(a)

vrstami obratov akvakulture z zanemarljivim tveganjem, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije v skladu s členom 174 Uredbe (EU) 2016/429;

| (b) | vrstami obratov akvakulture in prevozniki z nizkim tveganjem širjenja bolezni s seznama ali porajajočih se bolezni, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahtev glede vodenja evidenc iz členov 186 in 188 Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(b)

vrstami obratov akvakulture in prevozniki z nizkim tveganjem širjenja bolezni s seznama ali porajajočih se bolezni, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahtev glede vodenja evidenc iz členov 186 in 188 Uredbe (EU) 2016/429.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2020/691.

Člen 3

Vrste obratov akvakulture, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije

Vrste obratov akvakulture, ki jih države članice lahko izvzamejo iz zahteve glede registracije v skladu s členom 174 Uredbe (EU) 2016/429, so naslednje:

| (a) | obrati akvakulture, ki so zaprti objekti ali ki ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode in ne premikajo živali iz akvakulture v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo ter spadajo v eno od naslednjih vrst obratov akvakulture:






  (i) | prostori, v katerih so okrasne živali razstavljene v akvarijih ali ribnikih kot hišne živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

obrati akvakulture, ki so zaprti objekti ali ki ne izpuščajo odpadne vode neposredno v naravne vode in ne premikajo živali iz akvakulture v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo ter spadajo v eno od naslednjih vrst obratov akvakulture:

(i)

prostori, v katerih so okrasne živali razstavljene v akvarijih ali ribnikih kot hišne živali;

| (ii) | restavracije, v katerih so živali iz akvakulture razstavljene v akvarijih ali ribnikih in so namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(ii)

restavracije, v katerih so živali iz akvakulture razstavljene v akvarijih ali ribnikih in so namenjene za prehrano ljudi;

| (iii) | obrati, v katerih se živali iz akvakulture gojijo zaradi zdravstvenega varstva in drugih podobnih namenov; |
| --- | --- |

(iii)

obrati, v katerih se živali iz akvakulture gojijo zaradi zdravstvenega varstva in drugih podobnih namenov;

| (iv) | trgovine na drobno, ki prodajajo živali iz akvakulture, ki so predvidene za okrasne namene, ki jih dobavlja neposredno obrat akvakulture ali skupina obratov akvakulture, ki so odobreni v skladu s členom 176 ali členom 177 Uredbe (EU) 2016/429 („odobreni obrat akvakulture“), in ki se prodajo neposredno končnemu skrbniku hišnih živali; |
| --- | --- |

(iv)

trgovine na drobno, ki prodajajo živali iz akvakulture, ki so predvidene za okrasne namene, ki jih dobavlja neposredno obrat akvakulture ali skupina obratov akvakulture, ki so odobreni v skladu s členom 176 ali členom 177 Uredbe (EU) 2016/429 („odobreni obrat akvakulture“), in ki se prodajo neposredno končnemu skrbniku hišnih živali;

| (v) | objekti za rekreacijske dejavnosti na prostem, v katerih se živali iz akvakulture gojijo v ribnikih za estetske namene ali za namene kakovosti vode, ki jih neposredno oskrbuje odobreni obrat akvakulture; |
| --- | --- |

(v)

objekti za rekreacijske dejavnosti na prostem, v katerih se živali iz akvakulture gojijo v ribnikih za estetske namene ali za namene kakovosti vode, ki jih neposredno oskrbuje odobreni obrat akvakulture;

| (vi) | gospodinjstva, v katerih se živali iz akvakulture gojijo na prostem v ribnikih ali bazenih izključno za osebno porabo in ki jih neposredno oskrbuje odobreni obrat akvakulture. |
| --- | --- |

(vi)

gospodinjstva, v katerih se živali iz akvakulture gojijo na prostem v ribnikih ali bazenih izključno za osebno porabo in ki jih neposredno oskrbuje odobreni obrat akvakulture.

| (b) | obrati akvakulture, ki uporabljajo mrežaste kletke ali druge strukture, v katerih se pred zajetjem za prehrano ljudi začasno gojijo prej prostoživeče vodne živali v naravnih vodah v isti epidemiološki enoti, v kateri so bile ulovljene. |
| --- | --- |

(b)

obrati akvakulture, ki uporabljajo mrežaste kletke ali druge strukture, v katerih se pred zajetjem za prehrano ljudi začasno gojijo prej prostoživeče vodne živali v naravnih vodah v isti epidemiološki enoti, v kateri so bile ulovljene.

Člen 4

Vrste obratov akvakulture in prevozniki, ki jih države članice lahko izvzamejo iz nekaterih zahtev glede vodenja evidenc

1.   Vrste obratov akvakulture, ki jih države članice v skladu s členom 186(2) Uredbe (EU) 2016/429 lahko izvzamejo iz zahteve glede vodenja evidenc vseh ali nekaterih informacij iz člena 186(1), točke (c), (d) in (e), navedene uredbe, so tisti obrati akvakulture ali skupine obratov akvakulture, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | pristojni organ jih je registriral v skladu s členom 173 Uredbe (EU) 2016/429 in |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ jih je registriral v skladu s členom 173 Uredbe (EU) 2016/429 in

| (b) | živali iz akvakulture ne premikajo v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo. |
| --- | --- |

(b)

živali iz akvakulture ne premikajo v druge obrate akvakulture ali jih ne izpuščajo v naravo.

2.   Prevozniki, ki jih države članice v skladu s členom 188(2) Uredbe (EU) 2016/429 lahko izvzamejo iz zahteve glede vodenja evidenc vseh ali nekaterih informacij iz člena 188(1) navedene uredbe, so prevozniki naslednjih kategorij vodnih živali, pod pogojem, da se vodne živali premikajo v zapečatenih in neprepustnih zabojnikih, ki ostanejo neodprti in nepoškodovani od trenutka natovarjanja do trenutka raztovarjanja na končnem namembnem kraju:

| (a) | živali iz akvakulture, ki so predvidene za okrasne namene; |
| --- | --- |

(a)

živali iz akvakulture, ki so predvidene za okrasne namene;

| (b) | ikre in gamete vodnih živali, ki so namenjene za akvakulturo ali izpust v naravo. |
| --- | --- |

(b)

ikre in gamete vodnih živali, ki so namenjene za akvakulturo ali izpust v naravo.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/691 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate akvakulture in prevoznike vodnih žival (UL L 174, 3.6.2020, str. 345).

2

---