# Uradni list L 399/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 399 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6411. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 399

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6411. november 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1956 z dne 10. novembra 2021 o vzpostavitvi in organizaciji mreže znanja Unije na področju civilne zaščite
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7939)

   (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1956 z dne 10. novembra 2021 o vzpostavitvi in organizaciji mreže znanja Unije na področju civilne zaščite
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7939)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7939)

1

1

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Delegirana odločba Nadzornega organa Efte št. 203/21/COL z dne 16. julija 2021 o odobritvi nacionalnih ukrepov Norveške in Islandije za omejitev učinka nekaterih bolezni vodnih živali v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe št. 58/16/COL-D [2021/1957] | 8 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Delegirana odločba Nadzornega organa Efte št. 203/21/COL z dne 16. julija 2021 o odobritvi nacionalnih ukrepov Norveške in Islandije za omejitev učinka nekaterih bolezni vodnih živali v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe št. 58/16/COL-D [2021/1957]

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 399/1

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1956

z dne 10. novembra 2021

o vzpostavitvi in organizaciji mreže znanja Unije na področju civilne zaščite

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7939)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (1) in zlasti člena 32(1), točka (h), Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije) iz Sklepa št. 1313/2013/EU je namenjen krepitvi sodelovanja med Unijo in državami članicami ter olajšuje usklajevanje na področju civilne zaščite, da bi se izboljšal odziv Unije na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

(1)

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije) iz Sklepa št. 1313/2013/EU je namenjen krepitvi sodelovanja med Unijo in državami članicami ter olajšuje usklajevanje na področju civilne zaščite, da bi se izboljšal odziv Unije na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek.

| (2) | V skladu s členom 13 Sklepa št. 1313/2013/EU bi bilo treba vzpostaviti mrežo znanja Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mreža znanja), ki bi združevala, obdelovala in razširjala znanje in informacije, pomembne za mehanizem Unije, in sicer z vključitvijo ustreznih akterjev na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, centrov odličnosti, univerz in raziskovalcev ter na podlagi pristopa, ki upošteva več možnih nevarnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13 Sklepa št. 1313/2013/EU bi bilo treba vzpostaviti mrežo znanja Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mreža znanja), ki bi združevala, obdelovala in razširjala znanje in informacije, pomembne za mehanizem Unije, in sicer z vključitvijo ustreznih akterjev na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, centrov odličnosti, univerz in raziskovalcev ter na podlagi pristopa, ki upošteva več možnih nevarnosti.

| (3) | V skladu s členom 13(1) Sklepa št. 1313/2013/EU Komisija prek mreže znanja podpira usklajenost postopkov načrtovanja in odločanja, tako da olajšuje stalne izmenjave znanja in informacij z vključevanjem vseh področij dejavnosti v okviru mehanizma Unije. Pri olajševanju stalne izmenjave znanja in informacij bi morala Komisija prek mreže znanja pripraviti strateške načrte, v katerih bo določena strateška usmeritev mreže znanja za prihodnja leta. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 13(1) Sklepa št. 1313/2013/EU Komisija prek mreže znanja podpira usklajenost postopkov načrtovanja in odločanja, tako da olajšuje stalne izmenjave znanja in informacij z vključevanjem vseh področij dejavnosti v okviru mehanizma Unije. Pri olajševanju stalne izmenjave znanja in informacij bi morala Komisija prek mreže znanja pripraviti strateške načrte, v katerih bo določena strateška usmeritev mreže znanja za prihodnja leta.

| (4) | Da bi se ustvarile sinergije z drugimi ustreznimi skupinami in mrežami, bi morala mreža znanja tesno sodelovati z odborom iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU ter strokovnimi skupinami Komisije na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, ki so vpisane v register strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov. Mreža znanja in Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) bi morala tesno sodelovati, da bi zagotovila dopolnjevanje in medsebojno podporo pri svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se ustvarile sinergije z drugimi ustreznimi skupinami in mrežami, bi morala mreža znanja tesno sodelovati z odborom iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU ter strokovnimi skupinami Komisije na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, ki so vpisane v register strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov. Mreža znanja in Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) bi morala tesno sodelovati, da bi zagotovila dopolnjevanje in medsebojno podporo pri svojih dejavnostih.

| (5) | Mreža znanja ne bi smela podvajati dela, temveč bi morala uporabljati rezultate drugih pobud Komisije, ki so pomembne za področje delovanja mreže. |
| --- | --- |

(5)

Mreža znanja ne bi smela podvajati dela, temveč bi morala uporabljati rezultate drugih pobud Komisije, ki so pomembne za področje delovanja mreže.

| (6) | Za formalno vzpostavitev mreže znanja je treba sprejeti pravila, ki določajo njeno organizacijsko strukturo in delovanje. |
| --- | --- |

(6)

Za formalno vzpostavitev mreže znanja je treba sprejeti pravila, ki določajo njeno organizacijsko strukturo in delovanje.

| (7) | Organizacijsko strukturo mreže znanja bi morali sestavljati svetovalni organi in sekretariat. Svetovalni organi mreže znanja so upravni odbor in delovne skupine za vsak steber mreže znanja. |
| --- | --- |

(7)

Organizacijsko strukturo mreže znanja bi morali sestavljati svetovalni organi in sekretariat. Svetovalni organi mreže znanja so upravni odbor in delovne skupine za vsak steber mreže znanja.

| (8) | Upravni odbor bi moral delovati predvsem kot strateški forum, ki Komisiji zagotavlja strateško usmerjanje, in imeti svetovalne nadzorne funkcije nad mrežo znanja. |
| --- | --- |

(8)

Upravni odbor bi moral delovati predvsem kot strateški forum, ki Komisiji zagotavlja strateško usmerjanje, in imeti svetovalne nadzorne funkcije nad mrežo znanja.

| (9) | Za zagotovitev uspešne in učinkovite organizacije dejavnosti mreže znanja je treba ustanoviti sekretariat mreže znanja. Sekretariat bi morala zagotoviti Komisija, njegove naloge pa bi morale biti zlasti vodenje, upravljanje in usklajevanje mreže znanja. Glavna naloga sekretariata je zagotoviti skladnost, sinergije in nemoten pretok informacij v okviru mreže znanja ter usklajevati dejavnosti mreže znanja v skladu s strateškim načrtovanjem. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev uspešne in učinkovite organizacije dejavnosti mreže znanja je treba ustanoviti sekretariat mreže znanja. Sekretariat bi morala zagotoviti Komisija, njegove naloge pa bi morale biti zlasti vodenje, upravljanje in usklajevanje mreže znanja. Glavna naloga sekretariata je zagotoviti skladnost, sinergije in nemoten pretok informacij v okviru mreže znanja ter usklajevati dejavnosti mreže znanja v skladu s strateškim načrtovanjem.

| (10) | Mreža znanja in njene dejavnosti bi morale biti strukturirane v dveh glavnih stebrih, ki bi morala zagotoviti okvir za ključne dejavnosti mreže znanja in spodbujati izmenjave na podlagi mreže v okviru njunega področja uporabe: steber Razvoj zmogljivosti in steber Znanost. Cilj stebra Razvoj zmogljivosti bi moral biti združevanje, spodbujanje in krepitev pobud za razvoj zmogljivosti, ki so pomembne za deležnike na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, s posebnim poudarkom na mehanizmu Unije. Cilj stebra Znanost bi moral biti združevanje akademskih krogov, strokovnih delavcev in nosilcev odločanja za večdisciplinarno, medsektorsko in čezmejno sodelovanje, da bi se znanstvena spoznanja učinkoviteje uporabljala za obvladovanje tveganja nesreč ter zlasti za dejavnosti preprečevanja in pripravljenosti. |
| --- | --- |

(10)

Mreža znanja in njene dejavnosti bi morale biti strukturirane v dveh glavnih stebrih, ki bi morala zagotoviti okvir za ključne dejavnosti mreže znanja in spodbujati izmenjave na podlagi mreže v okviru njunega področja uporabe: steber Razvoj zmogljivosti in steber Znanost. Cilj stebra Razvoj zmogljivosti bi moral biti združevanje, spodbujanje in krepitev pobud za razvoj zmogljivosti, ki so pomembne za deležnike na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, s posebnim poudarkom na mehanizmu Unije. Cilj stebra Znanost bi moral biti združevanje akademskih krogov, strokovnih delavcev in nosilcev odločanja za večdisciplinarno, medsektorsko in čezmejno sodelovanje, da bi se znanstvena spoznanja učinkoviteje uporabljala za obvladovanje tveganja nesreč ter zlasti za dejavnosti preprečevanja in pripravljenosti.

| (11) | Steber Razvoj zmogljivosti bi se moral osredotočiti na dobro znane obstoječe programe in projekte, kot so program Unije za usposabljanje in vaje v okviru mehanizma Unije, izmenjava strokovnjakov na področju civilne zaščite, partnerstva mreže znanja ter program Unije za preprečevanje in pripravljenost v okviru mehanizma Unije. Te programe bi bilo treba utrditi s postopnim in neprekinjenim procesom ter jih dopolniti z drugimi dejavnostmi za razvoj zmogljivosti. Steber Znanost bi moral temeljiti na obstoječih znanstvenih strukturah in mrežah, ki podpirajo mehanizem Unije, ter jih povezati, zlasti center znanja za obvladovanje tveganja nesreč, ki ga upravlja Skupno raziskovalno središče Evropske komisije, ter ustrezne programe Obzorje Evropa, s katerimi se financirajo ukrepi na področju raziskav in inovacij ter povezane pobude za mreženje na področju obvladovanja tveganja nesreč. |
| --- | --- |

(11)

Steber Razvoj zmogljivosti bi se moral osredotočiti na dobro znane obstoječe programe in projekte, kot so program Unije za usposabljanje in vaje v okviru mehanizma Unije, izmenjava strokovnjakov na področju civilne zaščite, partnerstva mreže znanja ter program Unije za preprečevanje in pripravljenost v okviru mehanizma Unije. Te programe bi bilo treba utrditi s postopnim in neprekinjenim procesom ter jih dopolniti z drugimi dejavnostmi za razvoj zmogljivosti. Steber Znanost bi moral temeljiti na obstoječih znanstvenih strukturah in mrežah, ki podpirajo mehanizem Unije, ter jih povezati, zlasti center znanja za obvladovanje tveganja nesreč, ki ga upravlja Skupno raziskovalno središče Evropske komisije, ter ustrezne programe Obzorje Evropa, s katerimi se financirajo ukrepi na področju raziskav in inovacij ter povezane pobude za mreženje na področju obvladovanja tveganja nesreč.

| (12) | Pravila o razkrivanju informacij s strani članov mreže znanja bi morala biti v skladu z obveznostmi varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(12)

Pravila o razkrivanju informacij s strani članov mreže znanja bi morala biti v skladu z obveznostmi varovanja poslovne skrivnosti.

| (13) | Za zagotovitev preglednosti dejavnosti, ki jih izvajajo organi mreže znanja, bi morala Komisija zadevne sejne dokumente objaviti na spletni platformi iz člena 13(1)(d) Sklepa št. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev preglednosti dejavnosti, ki jih izvajajo organi mreže znanja, bi morala Komisija zadevne sejne dokumente objaviti na spletni platformi iz člena 13(1)(d) Sklepa št. 1313/2013/EU.

| (14) | Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(14)

Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (15) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta sklep določa organizacijsko strukturo in delovanje mreže znanja, in sicer ustanavlja upravni odbor, sekretariat in delovne skupine stebrov ter določa njihovo sestavo in naloge ter pravila za njihovo delovanje.

Člen 2

Mreža znanja Unije na področju civilne zaščite

Vzpostavi se mreža znanja Unije na področju civilne zaščite.

Njen namen je doseganje ciljev in izvajanje nalog iz člena 13 Sklepa št. 1313/2013/EU.

Člen 3

Sestava mreže znanja

Organizacijsko strukturo mreže znanja sestavljajo naslednji svetovalni organi:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | delovne skupine stebrov. |
| --- | --- |

(b)

delovne skupine stebrov.

Člen 4

Upravni odbor

Upravni odbor svetuje Komisiji pri upravljanju mreže znanja in zagotavlja, da se splošni namen mreže znanja izpolnjuje skupaj z njenimi glavnimi cilji v skladu s členom 13 Sklepa št. 1313/2013/EU.

Člen 5

Članstvo v upravnem odboru

1.   Upravni odbor sestavljajo predstavnik Komisije in predstavnik vsake države članice. Komisija in države članice imenujejo predstavnika in namestnika predstavnika za upravni odbor. Spodbuja se uravnotežena zastopanost spolov.

2.   Člani upravnega odbora, ki predstavljajo države članice, se štejejo za „člane tipa D“ v smislu člena 7(2), točka (d), Sklepa Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije.

Člen 6

Naloge upravnega odbora

1.   Naloge upravnega odbora so predvsem:

| (1) | svetovanje o strateški usmeritvi mreže znanja, ki jo določi Komisija; |
| --- | --- |

(1)

svetovanje o strateški usmeritvi mreže znanja, ki jo določi Komisija;

| (2) | pregledovanje, spremljanje in zagotavljanje skladnosti s poslovnikom ter politikami glede članstva in upravljanja mreže znanja; |
| --- | --- |

(2)

pregledovanje, spremljanje in zagotavljanje skladnosti s poslovnikom ter politikami glede članstva in upravljanja mreže znanja;

| (3) | potrditev letnega poročila mreže znanja; |
| --- | --- |

(3)

potrditev letnega poročila mreže znanja;

| (4) | poročanje o svojih dejavnostih odboru iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(4)

poročanje o svojih dejavnostih odboru iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU.

2.   Komisija zagotovi, da delo upravnega odbora poteka v tesnem sodelovanju z odborom iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU ter strokovnimi skupinami Komisije na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, ki so vpisane v register strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov.

Člen 7

Delovanje upravnega odbora

1.   Upravnemu odboru predseduje predstavnik Komisije, sopredseduje pa mu predstavnik države članice, ki je v času seje imela prejšnje šestmesečno predsedstvo Svetu Evropske unije. Predstavnik Komisije po posvetovanju s sopredsednikom vsaj enkrat letno skliče sejo. Seje upravnega odbora potekajo osebno ali na daljavo.

2.   Predsednik in sopredsednik, ki jima pomaga sekretariat, pripravita dnevni red in ga posredujeta članom upravnega odbora. Člani upravnega odbora lahko najpozneje na začetku seje na lastno pobudo predlagajo vključitev točk na dnevni red. Upravni odbor sprejme dnevni red na začetku vsake seje.

3.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine, ki ga je sprejela Komisija (3).

4.   Upravni odbor soglasno sprejme nezavezujoča priporočila in poročila. Če soglasje ni doseženo, se o nezavezujočih priporočilih ali poročilih glasuje, pri čemer je potrebna navadna večina navzočih članov.

Nezavezujoča priporočila in poročila, ki jih sprejme upravni odbor, so pripravljalno gradivo v podporo delu odbora iz člena 33(1) Sklepa št. 1313/2013/EU.

Člen 8

Povračilo stroškov članom upravnega odbora

1.   Člani upravnega odbora za svoje storitve ne dobijo plačila.

2.   Komisija članom upravnega odbora povrne potne stroške in stroške nastanitve, nastale zaradi udeležbe na sejah upravnega odbora, v skladu z veljavnimi določbami (4) Komisije.

3.   Stroški iz odstavka 2 se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

Člen 9

Stebra mreže znanja

1.   Stebra mreže znanja sta foruma, v katerih se dejavnosti začnejo, načrtujejo, oblikujejo in izvajajo s splošnim ciljem prispevati k ciljem mreže znanja v skladu s členom 13(1) Sklepa št. 1313/2013/EU.

2.   Cilj stebra Razvoj zmogljivosti je združevanje, spodbujanje in krepitev pobud za razvoj zmogljivosti, ki so pomembne za deležnike na področju civilne zaščite in obvladovanja nesreč, s posebnim poudarkom na mehanizmu Unije.

3.   Cilj stebra Znanost je združevanje akademskih krogov, strokovnih delavcev in nosilcev odločanja za večdisciplinarno, medsektorsko in čezmejno sodelovanje, da bi se znanstvena spoznanja učinkoviteje uporabljala za obvladovanje tveganja nesreč ter zlasti za dejavnosti preprečevanja in pripravljenosti.

Člen 10

Članstvo v delovnih skupinah stebrov in njihovo delovanje

1.   Delovne skupine stebrov sestavljajo predstavnik Komisije, predstavnik vsake države članice in vsake od sodelujočih držav v mehanizmu Unije.

2.   Člani delovnih skupin stebrov, ki predstavljajo države članice, se štejejo za „člane tipa D“ v smislu člena 7(2), točka (d), Sklepa Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije.

Člani delovnih skupin stebrov, ki predstavljajo sodelujoče države v mehanizmu Unije, se štejejo za „člane tipa E“ v smislu člena 7(2), točka (e), Sklepa Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije.

3.   Delovnim skupinam predseduje predstavnik Komisije.

4.   Delovanje delovnih skupin stebrov se opredeli v poslovniku mreže znanja, ki ga sprejme upravni odbor v skladu s členom 7.

5.   Delovne skupine stebrov ne sprejemajo nobenih priporočil ali poročil.

Člen 11

Naloge delovnih skupin stebrov

1.   Delovne skupine stebra Razvoj zmogljivosti in stebra Znanost podpirajo delo mreže znanja.

2.   Naloge delovnih skupin stebrov so predvsem:

| (a) | ocenjevanje potreb mehanizma Unije ter držav članic in sodelujočih držav v mehanizmu Unije, usmerjanje ustreznih pobud od spodaj navzgor v mrežo znanja ter predlaganje dejavnosti v okviru strateških usmeritev mreže znanja; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanje potreb mehanizma Unije ter držav članic in sodelujočih držav v mehanizmu Unije, usmerjanje ustreznih pobud od spodaj navzgor v mrežo znanja ter predlaganje dejavnosti v okviru strateških usmeritev mreže znanja;

| (b) | izvajanje in spodbujanje dejavnosti stebrov ob podpori sekretariata ter iskanje sinergij med pobudami obeh stebrov; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje in spodbujanje dejavnosti stebrov ob podpori sekretariata ter iskanje sinergij med pobudami obeh stebrov;

| (c) | poročanje upravnemu odboru o svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(c)

poročanje upravnemu odboru o svojih dejavnostih.

3.   Delovne skupine lahko na lastno pobudo ustanovijo podskupine za posebne teme na podlagi potreb svojih članov in/ali prednostnih nalog na podlagi tveganj ali scenarijev.

4.   Delovne skupine zagotovijo ustrezen pretok informacij ter usklajevanje med obema stebroma in njunimi dejavnostmi.

Člen 12

Povračilo stroškov članom delovnih skupin stebrov

Člen 8 se uporablja za potne stroške in stroške nastanitve članov delovnih skupin stebrov.

Člen 13

Opazovalci

1.   Sodelujoče države v mehanizmu Unije imajo v upravnem odboru status opazovalke. Vsaka sodelujoča država imenuje predstavnika in namestnika predstavnika za upravni odbor kot opazovalca. Spodbuja se uravnotežena zastopanost spolov.

2.   Opazovalci sodelujejo v razpravah in zagotavljajo strokovno znanje. Vendar nimajo glasovalne pravice.

3.   Opazovalci se štejejo za „člane tipa E“ v smislu člena 7(2), točka (e), Sklepa Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije.

Člen 14

Sekretariat

1.   Sekretariat podpira delo organov mreže znanja, da se zagotovijo njihovo usklajevanje, skladnost in izmenjava informacij.

2.   Sekretariat zagotovi Komisija.

3.   Naloge sekretariata so:

| (a) | priprava in zagotavljanje izvajanja strateških načrtov ter dejavnosti, sprejetih v letnem ali večletnem delovnem programu mehanizma Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

(a)

priprava in zagotavljanje izvajanja strateških načrtov ter dejavnosti, sprejetih v letnem ali večletnem delovnem programu mehanizma Unije na področju civilne zaščite;

| (b) | vodenje, upravljanje in usklajevanje dejavnosti mreže znanja; |
| --- | --- |

(b)

vodenje, upravljanje in usklajevanje dejavnosti mreže znanja;

| (c) | poročanje o dejavnostih mreže znanja. |
| --- | --- |

(c)

poročanje o dejavnostih mreže znanja.

4.   Sekretariat po potrebi pomaga na sejah svetovalnih organov mreže znanja.

Člen 15

Zaupnost

Člani upravnega odbora, sekretariata in delovnih skupin stebrov spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Priloge k Sklepu Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (5). Če teh obveznosti ne spoštujejo, Komisija sprejme ustrezne ukrepe.

5

Člen 16

Preglednost

1.   Kar zadeva sestavo mreže znanja, se v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov ter na spletni platformi objavijo naslednji podatki, ki podpirajo in olajšujejo izvajanje različnih nalog iz člena 13(1), točka (d), Sklepa št. 1313/2013/EU:

| (a) | imena držav članic, ki jih zastopajo organi, ki so člani upravnega odbora in delovnih skupin stebrov; |
| --- | --- |

(a)

imena držav članic, ki jih zastopajo organi, ki so člani upravnega odbora in delovnih skupin stebrov;

| (b) | imena organov, ki v delovnih skupinah stebrov zastopajo sodelujoče države v mehanizmu Unije; |
| --- | --- |

(b)

imena organov, ki v delovnih skupinah stebrov zastopajo sodelujoče države v mehanizmu Unije;

| (c) | imena organov, ki zastopajo sodelujoče države v mehanizmu Unije s statusom opazovalke v upravnem odboru. |
| --- | --- |

(c)

imena organov, ki zastopajo sodelujoče države v mehanizmu Unije s statusom opazovalke v upravnem odboru.

2.   Vsi sejni dokumenti organov mreže znanja, vključno z dnevnimi redi, zapisniki in prispevki udeležencev, se dajo na voljo v registru strokovnih skupin Komisije in objavijo na spletni platformi iz člena 13(1), točka (d), Sklepa št. 1313/2013/EU. Zlasti dnevni red in drugi zadevni referenčni dokumenti se objavijo pravočasno pred sejo, temu pa sledi pravočasna objava zapisnika. Izjeme glede objave so omejene na primere, ko bi razkritje dokumenta oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (6).

Člen 17

Varstvo osebnih podatkov

Vsaka obdelava osebnih podatkov za namene tega poslovnika je v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Člen 18

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

Janez LENARČIČ

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 924.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

2

(3)  Priloga 3 k Sklepu Komisije C(2016) 3301 final z dne 30. maja 2016 o določitvi horizontalnih pravil o ustanovitvi in delovanju strokovnih skupin Komisije.

3

(4)  Sklep Komisije C(2007) 5858 z dne 5. decembra 2007, Predpisi o povračilu stroškov za zunanje strokovnjake, ki jih Komisija povabi k sodelovanju.

4

(5)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

5

(6)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

6

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 11.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 399/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 399/8

---

DELEGIRANA ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE št. 203/21/COL

z dne 16. julija 2021

o odobritvi nacionalnih ukrepov Norveške in Islandije za omejitev učinka nekaterih bolezni vodnih živali v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Odločbe št. 58/16/COL-D [2021/1957]

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča ter zlasti člena 1(2) in člena 3 Protokola 1 k Sporazumu,

ob upoštevanju akta iz točke 13 dela 1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP),

Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2016/429) (1),

kot je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s posebnimi in sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, ter zlasti člena 226 ter členov 266(2) in 270(2) Uredbe,

ob upoštevanju akta iz točke 13j dela 1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP,

Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/990 z dne 28. aprila 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede zdravja živali in spričeval pri premikih vodnih živali in proizvodov živalskega izvora iz vodnih živali znotraj Unije (v nadaljnjem besedilu: Delegirana uredba (EU) 2020/990) (2),

kot je bila prilagojena Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, ter zlasti člena 13(2)(c) Delegirane uredbe,

ob upoštevanju akta iz točke 13k dela 1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP,

Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2002 z dne 7. decembra 2020o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prijavljanjem bolezni s seznama in poročanjem o njih na ravni Unije, v zvezi z oblikami in postopki za predložitev programov spremljanja v Uniji in programov izkoreninjenja, za poročanje o njih in za vlogo za priznanje statusa prost bolezni ter v zvezi z računalniško podprtim informacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba (EU) 2020/2002) (3),

kot je bila prilagojena Sporazumu EGP s posebnimi in sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, ter zlasti Priloge III in oddelka 4 Priloge V k Izvedbeni uredbi,

ob upoštevanju akta iz točke 13m dela 1.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP,

Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2236 z dne 16. decembra 2020o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzorcev veterinarskih spričeval za vstop pošiljk vodnih živali in nekaterih proizvodov živalskega izvora iz vodnih živali v Unijo ter njihove premike znotraj Unije, in uradnega potrjevanja navedenih spričeval ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1251/2008 (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba (EU) 2020/2236) (4),

kot je bila prilagojena Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k navedenemu sporazumu, ter zlasti člena 6 in poglavja 1, 2, 3, ali 5 Priloge I k Izvedbeni uredbi,

kot je bila prilagojena Sporazumu EGP s točko 4(d) Protokola 1 k Sporazumu EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429, Delegirana uredba (EU) 2020/990, Izvedbena uredba (EU) 2020/2002 in Izvedbena uredba (EU) 2020/2236 so se v državah Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: države EGP) začele uporabljati 21. aprila 2021. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429, Delegirana uredba (EU) 2020/990, Izvedbena uredba (EU) 2020/2002 in Izvedbena uredba (EU) 2020/2236 so se v državah Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: države EGP) začele uporabljati 21. aprila 2021.

| (2) | Uredba (EU) 2016/429 določa nov zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali ljudi. Člen 226(1) določa, da lahko Norveška in Islandija sprejmeta nacionalne ukrepe, da preprečita vnos ali obvladata širjenje bolezni, ki ni bolezen s seznama iz člena 9(1)(d) navedene uredbe, kadar navedena bolezen predstavlja znatno tveganje za zdravje vodnih živali v navedeni državi EGP. Bolezni, ki niso bolezni s seznama iz člena 9(1)(d) Uredbe (EU) 2016/429, vključujejo bolezni vodnih živali, ki niso vključene v nobeno od kategorij bolezni s seznama iz člena 9(1) (v nadaljnjem besedilu: bolezni, ki niso na seznamu), in bolezen s seznama Koi herpes viroza, za katero je potrebno spremljanje v EGP v skladu s členom 9(1)(e) Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2016/429 določa nov zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali ljudi. Člen 226(1) določa, da lahko Norveška in Islandija sprejmeta nacionalne ukrepe, da preprečita vnos ali obvladata širjenje bolezni, ki ni bolezen s seznama iz člena 9(1)(d) navedene uredbe, kadar navedena bolezen predstavlja znatno tveganje za zdravje vodnih živali v navedeni državi EGP. Bolezni, ki niso bolezni s seznama iz člena 9(1)(d) Uredbe (EU) 2016/429, vključujejo bolezni vodnih živali, ki niso vključene v nobeno od kategorij bolezni s seznama iz člena 9(1) (v nadaljnjem besedilu: bolezni, ki niso na seznamu), in bolezen s seznama Koi herpes viroza, za katero je potrebno spremljanje v EGP v skladu s členom 9(1)(e) Uredbe (EU) 2016/429.

| (3) | Taki nacionalni ukrepi ne smejo presegati tistega, kar je primerno in potrebno za preprečevanje vnosa ali obvladovanje širjenja zadevne bolezni na Norveškem oziroma Islandiji. |
| --- | --- |

(3)

Taki nacionalni ukrepi ne smejo presegati tistega, kar je primerno in potrebno za preprečevanje vnosa ali obvladovanje širjenja zadevne bolezni na Norveškem oziroma Islandiji.

| (4) | Člen 226(2), (3) in (4) iste uredbe od Norveške in Islandije zahteva, da vnaprej obvestita Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) o vseh predlaganih nacionalnih ukrepih, in določa, da Nadzorni organ odobri take nacionalne ukrepe, kadar je treba med Norveško ali Islandijo in drugimi državami EGP vzpostaviti omejitve premikov, da se prepreči vnos ali obvlada širjenje bolezni, ob upoštevanju splošnega učinka zadevne bolezni in sprejetih ukrepov na EGP. |
| --- | --- |

(4)

Člen 226(2), (3) in (4) iste uredbe od Norveške in Islandije zahteva, da vnaprej obvestita Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) o vseh predlaganih nacionalnih ukrepih, in določa, da Nadzorni organ odobri take nacionalne ukrepe, kadar je treba med Norveško ali Islandijo in drugimi državami EGP vzpostaviti omejitve premikov, da se prepreči vnos ali obvlada širjenje bolezni, ob upoštevanju splošnega učinka zadevne bolezni in sprejetih ukrepov na EGP.

| (5) | Za zaščito zdravstvenega statusa Norveške in Islandije, če sta uvedli nacionalne ukrepe, odobrene za določeno bolezen v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, morajo pošiljke vrst vodnih živali, ki so dovzetne za zadevno bolezen ter se premaknejo na Norveško ali Islandijo in premikajo znotraj nje, izvirati iz države EGP ali njenega dela, ki je prost te bolezni. Take pošiljke mora spremljati uradno spričevalo, ki potrjuje status prost bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Za zaščito zdravstvenega statusa Norveške in Islandije, če sta uvedli nacionalne ukrepe, odobrene za določeno bolezen v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, morajo pošiljke vrst vodnih živali, ki so dovzetne za zadevno bolezen ter se premaknejo na Norveško ali Islandijo in premikajo znotraj nje, izvirati iz države EGP ali njenega dela, ki je prost te bolezni. Take pošiljke mora spremljati uradno spričevalo, ki potrjuje status prost bolezni.

| (6) | V skladu s členom 13(2)(c) Delegirane uredbe (EU) 2020/990 izvajalci dejavnosti zagotovijo, da je v veterinarskih spričevalih za zadevne pošiljke navedeno, da vodne živali zadevnih vrst izpolnjujejo jamstva glede zdravja, potrebna za izpolnjevanje teh nacionalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(2)(c) Delegirane uredbe (EU) 2020/990 izvajalci dejavnosti zagotovijo, da je v veterinarskih spričevalih za zadevne pošiljke navedeno, da vodne živali zadevnih vrst izpolnjujejo jamstva glede zdravja, potrebna za izpolnjevanje teh nacionalnih ukrepov.

| (7) | Veterinarska spričevala, ki potrjujejo kraj izvora zadevnih pošiljk, so vključena v ustrezne vzorce uradnih spričeval za premike vodnih živali med državami EGP iz Izvedbene uredbe (EU) 2020/2236 in se uporabljajo v primeru zadevnih pošiljk. |
| --- | --- |

(7)

Veterinarska spričevala, ki potrjujejo kraj izvora zadevnih pošiljk, so vključena v ustrezne vzorce uradnih spričeval za premike vodnih živali med državami EGP iz Izvedbene uredbe (EU) 2020/2236 in se uporabljajo v primeru zadevnih pošiljk.

| (8) | Norveški ali islandski nacionalni ukrepi, odobreni v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, bi se morali uporabljati le toliko časa, dokler so ustrezni in potrebni za preprečevanje vnosa ali obvladovanja širjenja zadevne bolezni v zadevni državi. Da bi Nadzorni organ lahko redno ocenjeval ustreznost in potrebnost takih ukrepov in da bi se po potrebi omogočila njihova sprememba, bi morali Norveška in Islandija Nadzornemu organu poslati letno poročilo s podrobnim opisom delovanja ukrepov v preteklem letu. Taka letna poročila in druga ustrezna poročila bi morala vključevati nekatere informacije, določene v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002. |
| --- | --- |

(8)

Norveški ali islandski nacionalni ukrepi, odobreni v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, bi se morali uporabljati le toliko časa, dokler so ustrezni in potrebni za preprečevanje vnosa ali obvladovanja širjenja zadevne bolezni v zadevni državi. Da bi Nadzorni organ lahko redno ocenjeval ustreznost in potrebnost takih ukrepov in da bi se po potrebi omogočila njihova sprememba, bi morali Norveška in Islandija Nadzornemu organu poslati letno poročilo s podrobnim opisom delovanja ukrepov v preteklem letu. Taka letna poročila in druga ustrezna poročila bi morala vključevati nekatere informacije, določene v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002.

| (9) | S programi izkoreninjenja, odobrenimi v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, bi se moralo stanje bolezni v razumnem času izboljšati. Zaradi skladnosti to obdobje ne bi smelo biti daljše od obdobja, v katerem je treba dokončati program izkoreninjenja bolezni iz člena 9(1)(c) Uredbe (EU) 2016/429. Obdobje izvajanja programa izkoreninjenja, odobrenega v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, zato ne bi smelo biti daljše od šestih let od datuma, ko ga je Nadzorni organ prvotno odobril. V ustrezno utemeljenih primerih in na zahtevo Norveške ali Islandije, kot je ustrezno, bi moral imeti Nadzorni organ možnost, da obdobje izvajanja programa izkoreninjenja podaljša za dodatnih šest let. To najdaljše obdobje izvajanja je določeno tako, da se zagotovi ustrezno obdobje, v katerem se lahko zaključi program izkoreninjenja, hkrati pa se preprečijo nesorazmerne in dolgotrajne motnje premikov vodnih živali znotraj EGP. |
| --- | --- |

(9)

S programi izkoreninjenja, odobrenimi v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, bi se moralo stanje bolezni v razumnem času izboljšati. Zaradi skladnosti to obdobje ne bi smelo biti daljše od obdobja, v katerem je treba dokončati program izkoreninjenja bolezni iz člena 9(1)(c) Uredbe (EU) 2016/429. Obdobje izvajanja programa izkoreninjenja, odobrenega v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, zato ne bi smelo biti daljše od šestih let od datuma, ko ga je Nadzorni organ prvotno odobril. V ustrezno utemeljenih primerih in na zahtevo Norveške ali Islandije, kot je ustrezno, bi moral imeti Nadzorni organ možnost, da obdobje izvajanja programa izkoreninjenja podaljša za dodatnih šest let. To najdaljše obdobje izvajanja je določeno tako, da se zagotovi ustrezno obdobje, v katerem se lahko zaključi program izkoreninjenja, hkrati pa se preprečijo nesorazmerne in dolgotrajne motnje premikov vodnih živali znotraj EGP.

| (10) | Z Odločbo št. 58/16/COL-D z dne 3. marca 2016 (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 58/16/COL-D) je Nadzorni organ odobril nacionalne ukrepe Norveške za omejitev vpliva okužbe z Gyrodactylus salaris na območjih Norveške, ki se štejejo za prosta navedene bolezni, v skladu s členom 43 Direktive 2006/88/ES (5). Uredba (EU) 2016/429 razveljavlja Direktivo 2006/88/ES, ki je pravna podlaga za Odločbo št. 58/16/COL-D in nekatere akte (Uredba (ES) št. 1251/2008 (6) in Sklep Komisije 2010/221/ES (7)), na katere se navedena odločba nanaša. Zaradi jasnosti se Odločba št. 58/16/COL-D razveljavi s to odločbo. |
| --- | --- |

(10)

Z Odločbo št. 58/16/COL-D z dne 3. marca 2016 (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 58/16/COL-D) je Nadzorni organ odobril nacionalne ukrepe Norveške za omejitev vpliva okužbe z Gyrodactylus salaris na območjih Norveške, ki se štejejo za prosta navedene bolezni, v skladu s členom 43 Direktive 2006/88/ES (5). Uredba (EU) 2016/429 razveljavlja Direktivo 2006/88/ES, ki je pravna podlaga za Odločbo št. 58/16/COL-D in nekatere akte (Uredba (ES) št. 1251/2008 (6) in Sklep Komisije 2010/221/ES (7)), na katere se navedena odločba nanaša. Zaradi jasnosti se Odločba št. 58/16/COL-D razveljavi s to odločbo.

| (11) | Nadzorni organ je v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo ocenil nacionalne ukrepe za omejitev učinka okužbe z Gyrodactylus salaris (ki ni bolezen s seznama), ki jih je Norveška priglasila v skladu s členom 226(2) Uredbe (EU) 2016/429 (dokument št. 1207866), ob upoštevanju standardov Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (8) ter splošnega učinka zadevne bolezni in priglašenih ukrepov na Unijo. |
| --- | --- |

(11)

Nadzorni organ je v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo ocenil nacionalne ukrepe za omejitev učinka okužbe z Gyrodactylus salaris (ki ni bolezen s seznama), ki jih je Norveška priglasila v skladu s členom 226(2) Uredbe (EU) 2016/429 (dokument št. 1207866), ob upoštevanju standardov Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (8) ter splošnega učinka zadevne bolezni in priglašenih ukrepov na Unijo.

| (12) | Nadzorni organ je zadovoljen, da je Norveška oblikovala učinkovit program izkoreninjenja za svoja območja, ki so še vedno okužena z Gyrodactylus salaris. Zadovoljen je tudi, da je Norveška ohranila status prost bolezni na svojih območjih, ki se štejejo za prosta okužbe z Gyrodactylus salaris v skladu z Odločbo št. 58/16/COL-D, in dokazala status prost bolezni na vseh drugih svojih območjih, ki niso vključena v program izkoreninjenja. Poleg tega je zadovoljen, da je Norveška dokazala ustreznost in potrebnost nacionalnih ukrepov, ki določajo omejitve premikov, da se prepreči vnos ali obvlada širjenje bolezni. Nacionalni ukrepi so zato s to odločbo odobreni s strani Nadzornega organa v skladu s členom 226(3) in (4) Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(12)

Nadzorni organ je zadovoljen, da je Norveška oblikovala učinkovit program izkoreninjenja za svoja območja, ki so še vedno okužena z Gyrodactylus salaris. Zadovoljen je tudi, da je Norveška ohranila status prost bolezni na svojih območjih, ki se štejejo za prosta okužbe z Gyrodactylus salaris v skladu z Odločbo št. 58/16/COL-D, in dokazala status prost bolezni na vseh drugih svojih območjih, ki niso vključena v program izkoreninjenja. Poleg tega je zadovoljen, da je Norveška dokazala ustreznost in potrebnost nacionalnih ukrepov, ki določajo omejitve premikov, da se prepreči vnos ali obvlada širjenje bolezni. Nacionalni ukrepi so zato s to odločbo odobreni s strani Nadzornega organa v skladu s členom 226(3) in (4) Uredbe (EU) 2016/429.

| (13) | Nadzorni organ je z Delegirano odločbo št. 201/21/COL (dokument št. 1212279) odboru ustrezno predložil osnutek odločbe v skladu s členoma 226(3) in 266(2) Uredbe (EU) 2016/429. Odbor je osnutek odločbe potrdil. Zato je osnutek odločbe v skladu z mnenjem odbora – |
| --- | --- |

(13)

Nadzorni organ je z Delegirano odločbo št. 201/21/COL (dokument št. 1212279) odboru ustrezno predložil osnutek odločbe v skladu s členoma 226(3) in 266(2) Uredbe (EU) 2016/429. Odbor je osnutek odločbe potrdil. Zato je osnutek odločbe v skladu z mnenjem odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Območja Norveške in Islandije, ki so navedena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi I k tej odločbi, se štejejo za prosta bolezni iz ustreznih vrstic prvega stolpca navedene tabele, zadevni državi pa se odobri sprejetje nacionalnih ukrepov v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429.

Člen 2

Programi izkoreninjenja, ki sta jih sprejeli Norveška in Islandija za bolezni, za katere veljajo nacionalni ukrepi in ki so navedene v prvem stolpcu tabele v Prilogi II k tej odločbi, na območjih, navedenih v ustreznih vrsticah četrtega stolpca navedene tabele, se odobrijo.

Obdobje izvajanja programa izkoreninjenja ne presega šest let od datuma, ko ga je Nadzorni organ prvotno odobril. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Nadzorni organ na zahtevo Norveške ali Islandije, kot je ustrezno, podaljša obdobje izvajanja programa izkoreninjenja za dodatnih šest let.

Člen 3

Vrste vodnih živali, dovzetne za bolezni iz drugega stolpca tabele v Prilogi III k tej odločbi, se, če za zadevno bolezen veljajo nacionalni ukrepi na Norveškem ali Islandiji, premaknejo na ustrezna območja Norveške in Islandije iz četrtega stolpca tabel v prilogah I in II k tej odločbi le, če:

| (a) | izvirajo iz države EGP ali njenega dela, ki je odobren kot prost zadevne bolezni, ter |
| --- | --- |

(a)

izvirajo iz države EGP ali njenega dela, ki je odobren kot prost zadevne bolezni, ter

| (b) | jih spremlja uradno spričevalo, ki ga izda pristojni organ države EGP izvora in je sestavljeno v skladu z ustreznim vzorcem veterinarskega spričevala iz poglavij 1, 2, 3 ali 5 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2236, v katerem je v skladu s členom 13(2)(c) Delegirane uredbe (EU) 2020/990 navedeno, da so jamstva glede zdravja, potrebna za izpolnjevanje zadevnih norveških ali islandskih nacionalnih ukrepov, izpolnjena. |
| --- | --- |

(b)

jih spremlja uradno spričevalo, ki ga izda pristojni organ države EGP izvora in je sestavljeno v skladu z ustreznim vzorcem veterinarskega spričevala iz poglavij 1, 2, 3 ali 5 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2236, v katerem je v skladu s členom 13(2)(c) Delegirane uredbe (EU) 2020/990 navedeno, da so jamstva glede zdravja, potrebna za izpolnjevanje zadevnih norveških ali islandskih nacionalnih ukrepov, izpolnjena.

Člen 4

Norveška in Islandija vsako leto najpozneje do 30. aprila Nadzornemu organu predložita poročilo o svojih nacionalnih ukrepih, odobrenih v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429.

Poročilo vključuje:

| (a) | informacije o ukrepih, sprejetih v prejšnjem koledarskem letu za ohranitev zadevnega statusa prost bolezni, vključno vsaj z informacijami iz Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002; |
| --- | --- |

(a)

informacije o ukrepih, sprejetih v prejšnjem koledarskem letu za ohranitev zadevnega statusa prost bolezni, vključno vsaj z informacijami iz Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002;

| (b) | informacije o spremembi zadevnega programa izkoreninjenja, vključno s podrobnostmi o testiranju, ki je bilo izvedeno v prejšnjem koledarskem letu, in vsaj z informacijami iz oddelka 4 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002, ter |
| --- | --- |

(b)

informacije o spremembi zadevnega programa izkoreninjenja, vključno s podrobnostmi o testiranju, ki je bilo izvedeno v prejšnjem koledarskem letu, in vsaj z informacijami iz oddelka 4 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002, ter

| (c) | razloge, zakaj naj bi se zadevni status prost bolezni ali program izkoreninjenja še naprej uporabljal še eno koledarsko leto. Posebej se je treba sklicevati na razpoložljivost zdravljenj, cepiv, staležev, odpornih na bolezni, ali drugih pomembnih dosežkov, če bi eno ali več od tega postalo izvedljiva možnost za preprečevanje in obvladovanje okužbe z Gyrodactylus salaris od predložitve prejšnjega poročila. |
| --- | --- |

(c)

razloge, zakaj naj bi se zadevni status prost bolezni ali program izkoreninjenja še naprej uporabljal še eno koledarsko leto. Posebej se je treba sklicevati na razpoložljivost zdravljenj, cepiv, staležev, odpornih na bolezni, ali drugih pomembnih dosežkov, če bi eno ali več od tega postalo izvedljiva možnost za preprečevanje in obvladovanje okužbe z Gyrodactylus salaris od predložitve prejšnjega poročila.

Člen 5

Nacionalne ukrepe Norveške ali Islandije, ki jih je odobril Nadzorni organ v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429, lahko Nadzorni organ spremeni, če informacije iz člena 4(c) te odločbe ali druge take informacije v zvezi z razvojem na področju zdravja živali kažejo, da uvedba omejitev premikov med državami EGP ni več potrebna ali upravičena za preprečevanje vnosa ali obvladovanje širjenja zadevne bolezni.

Člen 6

Odločba št. 58/16/COL-D se razveljavi.

Člen 7

Ta odločba začne veljati na dan podpisa.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na Norveško in Islandijo.

V Bruslju, 16. julija 2021

Za Nadzorni organ Efte na podlagi Delegirane odločbe št. 130/20/COL

Högni S. KRISTJÁNSSON

odgovorni član kolegija

v imenu Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

sopodpisana kot direktorica

za pravne in izvršilne zadeve

---

(1)  Vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 179/2020 z dne 17. decembra 2020.

1

(2)  Vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 4/2021 z dne 4. februarja 2021.

2

(3)  Vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 4/2021 z dne 4. februarja 2021.

3

(4)  Vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 93/2021 z dne 19. marca 2021.

4

(5)  Akt, predhodno naveden v točki 8a dela 3.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006
  o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih, kot je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k Sporazumu EGP.

5

o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih

(6)  Akt, predhodno naveden v točki 86 dela 4.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, Uredba Komisije (ES) št. 1251/2008 z dne 12. decembra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES glede pogojev in zahtev v zvezi z izdajanjem spričeval za dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg in za njihov uvoz v Skupnost ter o določitvi seznama vektorskih vrst, kot je bila spremenjena in prilagojena Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k Sporazumu EGP.

6

glede pogojev in zahtev v zvezi z izdajanjem spričeval za dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg in za njihov uvoz v Skupnost ter o določitvi seznama vektorskih vrst

(7)  Akt, naveden v točki 94 dela 4.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, Sklep Komisije 2010/221/EU z dne 15. aprila 2010
  o odobritvi nacionalnih ukrepov za omejevanje vpliva nekaterih bolezni pri živalih iz ribogojstva in prosto živečih vodnih živalih v skladu s členom 43 Direktive Sveta 2006/88/ES, kot je bil spremenjen in prilagojen Sporazumu EGP s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge I k Sporazumu EGP.

7

o odobritvi nacionalnih ukrepov za omejevanje vpliva nekaterih bolezni pri živalih iz ribogojstva in prosto živečih vodnih živalih v skladu s členom 43 Direktive Sveta 2006/88/ES

(8)  Kodeks zdravstvenega varstva vodnih živali OIE in Priročnik diagnostičnih testov za vodne živali OIE.

8

---

PRILOGA I

Območja Norveške in Islandije, ki se štejejo kot prosta nekaterih bolezni vodnih živali in za katera so nacionalni ukrepi odobreni v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429

| Bolezen | Država EGP, ki ni članica Efte | Oznaka | Geografska meja območja, za katero so odobreni nacionalni ukrepi | Št. odločbe Nadzornega organa Efte o odobritvi nacionalnega ukrepa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Okužba z Gyrodactylus salaris (GS) | Norveška | NO | Celotno ozemlje, razen povodij, na katerih se izvaja odobreni program izkoreninjenja GS, kot je navedeno v Prilogi II k temu dokumentu | 203/21/COL |

Bolezen

Država EGP, ki ni članica Efte

Oznaka

Geografska meja območja, za katero so odobreni nacionalni ukrepi

Št. odločbe Nadzornega organa Efte o odobritvi nacionalnega ukrepa

Okužba z Gyrodactylus salaris (GS)

Norveška

NO

Celotno ozemlje, razen povodij, na katerih se izvaja odobreni program izkoreninjenja GS, kot je navedeno v Prilogi II k temu dokumentu

203/21/COL

---

PRILOGA II

Območja Norveške in Islandije, na katerih se izvajajo programi izkoreninjenja nekaterih bolezni vodnih živali in za katera so nacionalni ukrepi odobreni v skladu s členom 226(3) Uredbe (EU) 2016/429

| Bolezen | Država EGP, ki ni članica Efte | Oznaka | Geografska meja območja, za katero so odobreni nacionalni ukrepi | Št. odločbe Nadzornega organa Efte o odobritvi nacionalnega ukrepa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Okužba z Gyrodactylus salaris (GS) | Norveška | NO | Povodja Skibotnelva, Signaldalselva in Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva in Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre in Romsdal), Drammenselva in Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) in Selvikvassdraget (Vestfold) | 203/21/COL |

Bolezen

Država EGP, ki ni članica Efte

Oznaka

Geografska meja območja, za katero so odobreni nacionalni ukrepi

Št. odločbe Nadzornega organa Efte o odobritvi nacionalnega ukrepa

Okužba z Gyrodactylus salaris (GS)

Norveška

NO

Povodja Skibotnelva, Signaldalselva in Kitdalselva (Troms), Leirelva, Ranelva, Drevja, Fusta, Vefsna, Hundåla, Halsanelva, Hestdalselva, Dagsvikelva in Nylandselva (Nordland), Batnfjordselva, Driva, Litledalselva, Usma (Øksendalselva) (Møre in Romsdal), Drammenselva in Lierelva (Buskerud), Vesleelva (Sandeelva) in Selvikvassdraget (Vestfold)

203/21/COL

---

PRILOGA III

Vrste vodnih živali, dovzetne za bolezni, za katere veljajo nacionalni ukrepi iz člena 226(1) Uredbe (EU) 2016/429

| Bolezen | Vrste, dovzetne za bolezen |
| --- | --- |
| Koi herpes viroza (KHV) | Kot je navedeno v stolpcu 3 tabele v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 |
| Spomladanska viremija pri krapih (SVK) | Sivi tolstolobik (Aristichthys nobilis), zlati koreselj / akvarijska zlata ribica (Carassius auratus), navadni koreselj (Carassius carassius), beli amur (Ctenopharyngodon idellus), navadni krap in koi krap (Cyprinus carpio), srebrni tolstolobik (Hypophthalmichthys molitrix), som (Silurus glanis), linj (Tinca tinca) in jez (Leuciscus idus) |
| Bakterijski nefritis (BKD) | Vse salmonidne vrste |
| Nalezljiva nekroza trebušne slinavke (IPN) | Potočna zlatovčica (Salvelinus fontinalis), morska postrv (Salmo trutta), atlantski losos (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) in ozimica (Coregonus lavaretus) |
| Okužba z Gyrodactylus salaris (GS) | Atlantski losos (Salmo salar), šarenka (Oncorhynchus mykiss), jezerska zlatovčica (Salvelinus alpinus), severnomeriška potočna postrv (Salvelinus fontinalis), lipan (Thymallus thymallus), ameriška jezerska zlatovčica (Salvelinus namaycush), rjava postrv (Salmo trutta) in vse vrste, ki so bile v stiku s temi vrstami |
| Ostreidni herpesvirus 1 μνar (OsHV-1 μVar) | Pacifiška ostriga (Crassostrea gigas) |
| Okužba s salmonidnim alfavirusom (SAV) | Atlantski losos (Salmo salar), šarenka (Oncorhynchus mykiss) in rjava postrv (Salmo trutta) |

Bolezen

Vrste, dovzetne za bolezen

Koi herpes viroza (KHV)

Kot je navedeno v stolpcu 3 tabele v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882

Spomladanska viremija pri krapih (SVK)

Sivi tolstolobik (Aristichthys nobilis), zlati koreselj / akvarijska zlata ribica (Carassius auratus), navadni koreselj (Carassius carassius), beli amur (Ctenopharyngodon idellus), navadni krap in koi krap (Cyprinus carpio), srebrni tolstolobik (Hypophthalmichthys molitrix), som (Silurus glanis), linj (Tinca tinca) in jez (Leuciscus idus)

Bakterijski nefritis (BKD)

Vse salmonidne vrste

Nalezljiva nekroza trebušne slinavke (IPN)

Potočna zlatovčica (Salvelinus fontinalis), morska postrv (Salmo trutta), atlantski losos (Salmo salar), (Oncorhynchus spp.) in ozimica (Coregonus lavaretus)

Okužba z Gyrodactylus salaris (GS)

Atlantski losos (Salmo salar), šarenka (Oncorhynchus mykiss), jezerska zlatovčica (Salvelinus alpinus), severnomeriška potočna postrv (Salvelinus fontinalis), lipan (Thymallus thymallus), ameriška jezerska zlatovčica (Salvelinus namaycush), rjava postrv (Salmo trutta) in vse vrste, ki so bile v stiku s temi vrstami

Ostreidni herpesvirus 1 μνar (OsHV-1 μVar)

Pacifiška ostriga (Crassostrea gigas)

Okužba s salmonidnim alfavirusom (SAV)

Atlantski losos (Salmo salar), šarenka (Oncorhynchus mykiss) in rjava postrv (Salmo trutta)

---